suomi-português FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2020-02-08
language: fi; pt
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

-avioisuus /ˈavɪˌoisuːs/ (n)
-gamia
  se, että on -avioinen

-metri /mˈetrɪ/ (n)
-metro
  mittaukseen käytettävä laite

1. Mooseksen kirja /ˈyksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Gênesis
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

2. Mooseksen kirja /kˈaksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Êxodo
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

3. Mooseksen kirja /kˈolme mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Levítico
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

4. Mooseksen kirja /nˈeljæ mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Números
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

5. Mooseksen kirja /vˈiːsi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Deuteronômio, Deuteronómio
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Aachen /ˈaːkhen/ (pn)
Aachen
  kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, aivan Belgian ja Alankomaiden rajan tuntumassa

Aamos /ˈaːmos/ (n)
Amós
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Aasia /ˈaːsɪa/ (pn)
Ásia
  Euroopan ja Tyynen valtameren välissä sijaitseva maanosa, osa Euraasian mannerta

Aatami /ˈaːtamɪ/ (pn)
Adão
  miehen nimi

Abessinia /ˈabessˌinɪa/ (pn)
Abissínia
  Etiopian nimi ennen vuotta 1945

Abhasia /ˈabhasˌia/ (pn)
Abecásia
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Mustanmeren rannalla Kaukasiassa. Abhasian pääkaupunki on Suhumi.

Abidjan /ˈabɪdjan/ (pn)
Abidjan
  Norsunluurannikon suurin kaupunki ja maan entinen pääkaupunki

Abu Dhabi /ˈabu dhˈabɪ/ (pn)
Abu Dhabi
  suurin Arabiemiirikuntien seitsemästä emiraatista
  emiraattinsa ja maan pääkaupunki

Accra /ˈakːra/ (n)
Accra
  Ghanan pääkaupunki

Aceh /ˈaseh/ (pn)
Aceh
  alue Sumatran saaren pohjoisosassa, Indonesiassa

Addis Abeba /ˈadːɪs ˈabeba/ (pn)
Adis Abeba
  Etiopian pääkaupunki

Aden /ˈaden/ (pn)
Adem
  satamakaupunki Jemenissä Adeninlahden rannalla

Adrianmeri /ˈadrɪˌanmerɪ/ (pn)
Mar Adriático
  Apenniinien niemimaan ja Balkanin niemimaan välinen Välimeren lahti

Adygeia /ˈadyɡˌeia/ (pn)
Adigueia
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Luoteis-Kaukasiassa Labajoen varrella, myös Adygea. Adygeian pääkaupunki on Maikop.

Afganistan /ˈafɡanˌistan/ (pn)
Afeganistão
  sisämaanvaltio Aasiassa, pitkältä nimeltään Afganistanin islamilainen tasavalta

Afrikan sarvi /ˈafrɪkan sˈarvɪ/ (pn)
Chifre da África
  alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat

Afrikka /ˈafrɪkːa/ (pn)
África
  yksi maapallon maanosista ja mantereista

Aigeianmeri /ˈaiɡeiˌanmerɪ/ (pn)
Mar Egeu
  saarten pilkkoma osa Välimerta Kreikan ja Turkin välissä

Aikakirjat /ˈaikakˌirjat/ (n)
Crônicas
  yhteisnimitys kahdelle Vanhan testamentin kirjoista: 1. Aikakirjalle ja 2. Aikakirjalle

Aisopos /ˈaisopos/ (pn)
Esopo
  (kirjallisuus) eläinsaduistaan tunnettu antiikin Kreikan kirjailija

Ajokoirat /ˈajokˌoirat/ (pn)
Canes Venatici
  eräs tähdistö pohjoisella taivaalla Otavan eteläpuolella

Ajomies /ˈajomies/ (pn)
Auriga
  Linnunradan pohjoisreunassa Perseuksesta itään sijaitseva navanympärystähdistö

Ala-Baijeri /ˈalabˈaijerɪ/ (pn)
Baixa Baviera
  hallintoalue Saksan Baijerissa

Ala-Egypti /ˈalaˈeɡyptɪ/ (pn)
Baixo Egito
  alue Egyptissä Niilin suistossa

Ala-Saksi /ˈalasˈaksɪ/ (pn)
Baixa Saxônia
  eräs Saksan osavaltioista

Alankomaat /ˈalaŋkomaːt/ (pn)
Países Baixos
  eurooppalainen valtio Pohjanmeren rannikolla Länsi-Euroopassa, viralliselta nimeltään Alankomaiden kuningaskunta

Albania /ˈalbanˌia/ (pn)
Albânia
  Balkanin niemimaalla, Adrianmeren rannalla sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Tirana

Aleksandria /ˈaleksˌandrɪa/ (pn)
Alexandria
  kaupunki Egyptissä

Aleksanteri /ˈaleksˌanterɪ/ (pn)
Alexandre
  miehen etunimi

Aleutit /ˈaleutɪt/ (pn)
Ilhas Aleutas
  saariryhmä Alaskassa, Yhdysvalloissa

Alger /ˈalɡer/ (pn)
Argel
  Välimeren rannalla sijaitseva Algerian pääkaupunki

Algeria /ˈalɡerˌia/ (pn)
Argélia
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva tasavalta, jonka pääkaupunki on Alger

Alpit /ˈalpɪt/ (pn)
Alpes
  vuorijono Keski-Euroopassa

Amazon /ˈamatson/ (pn)
Amazonas
  Etelä-Amerikan ja mahdollisesti maailman pisin joki

Amerikan Samoa /ˈamerɪkan sˈamoa/ (pn)
Samoa Americana
  Yhdysvaltain territorio Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä

Amerikka /ˈamerˌikːa/ (n)
América
  yksi Maapallon manner sen läntisellä puoliskolla käsittäen Etelä-Amerikan ja Pohjois-Amerikan

Amman /ˈamman/ (pn)
Amã
  Jordanian pääkaupunki

Amsterdam /ˈamsterdam/ (pn)
Amesterdão, Amsterdã, Amsterdão
  Alankomaiden pääkaupunki

Amur /ˈamur/ (pn)
Amur
  Kaukoidässä virtaava joki, joka saa alkunsa Koillis-Kiinan vuorilta ja virtaa Venäjän kaukoidän ja Kiinan Mantšurian rajalla kunnes laskee Ohotanmereen Nikolajevskin kaupungin kohdalla

Andalusia /ˈandalˌusɪa/ (pn)
Andaluzia
  itsehallintoalue eteläisessä Espanjassa

Andorra /ˈandorra/ (pn)
Andorra
  pieni tasavaltainen ruhtinaskunta Ranskan ja Espanjan välisellä alueella, Andorran ruhtinaskunta

Angola /ˈaŋŋola/ (pn)
Angola
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Ankara /ˈaŋkara/ (pn)
Ancara
  Turkin pääkaupunki

Antigua ja Barbuda /ˈantɪɡˌua ja bˈarbuda/ (pn)
Antígua e Barbuda
  kahdesta saaresta, Antiguasta ja Barbudasta, sekä Redonda-luodosta koostuva saarivaltio Karibialla, Länsi-Intian Pienillä Antilleilla

Antillit /ˈantɪllɪt/ (pn)
Antilhas
  saarijono Karibianmeressä

Antwerpen /ˈantverpen/ (pn)
Antuérpia
  kaupunki Pohjois-Belgiassa Flanderissa

Apenniinien niemimaa /ˈapennˌiːnien nˈiemɪmaː/ (pn)
Itália
  Välimeren pohjoisrannalla Alppien eteläpuolella sijaitseva niemimaa

Apostolien teot /ˈapostolien tˈeot/ (n)
Atos dos Apóstolos
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Arabian niemimaa /ˈarabɪan nˈiemɪmaː/ (pn)
Península Arábica
  suuri niemimaa Lähi-idässä, jolla sijaitsevat seuraavat valtiot: Saudi-Arabia, Jemen, Oman, Arabiemiirikunnat, Qatar ja Bahrain

Arabianmeri /ˈarabɪˌanmerɪ/ (pn)
Mar Arábico
  osa Intian valtamerta Intian ja Arabian niemimaan välissä

Arabiemiirikunnat /ˈarabˌiemɪːrɪkˌunnat/ (pn)
Emiratos Árabes Unidos
  Persianlahdella, Lähi-idässä sijaitseva seitsemästä emiirikunnasta muodostuva valtio, Yhdistyneet arabiemiirikunnat

Aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (pn)
Aragão
  itsehallintoalue Koillis-Espanjassa

Argentiina /ˈarɡentˌiːna/ (pn)
Argentina
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Buenos Aires ja virallinen nimi Argentiinan tasavalta

Aristoteles /ˈarɪstˌoteles/ (pn)
Aristóteles
  kreikkalainen filosofi (384–322 eaa.)

Arkangeli /ˈarkaŋŋˌelɪ/ (pn)
Arkhangelsk
  kaupunki Pohjois-Venäjällä

Armenia /ˈarmenˌia/ (pn)
Arménia, Armênia
  tasavalta Kaukasiassa, virallisesti Armenian tasavalta

Aspergerin oireyhtymä /ˈasperɡerɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
síndrome de Asperger
  autismin kirjoon kuuluva neurobiologinen keskushermoston kehityshäiriö

Assyria /ˈassyrˌia/ (pn)
Assíria
  assyrialaisten muinainen Tigrisin varrella sijainnut valtakunta, jonka pääkaupunki oli Assur

Asturia /ˈasturˌia/ (pn)
Astúrias
  itsehallintoalue pohjoisessa Espanjassa

Ateena /ˈateːna/ (pn)
Atenas
  Kreikan pääkaupunki ja suurin kaupunki

Atlantin valtameri /ˈatlantɪn vˈaltamˌerɪ/ (pn)
Atlântico
  valtameri, joka erottaa Amerikan Afrikasta ja Euroopasta

Aurinko /ˈaurɪŋko/ (pn)
sol, Sol
  kahdeksanplaneettaisen aurinkokuntamme, jossa kotiplaneettamme Maa sijaitsee, keskustähti

Aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (pn)
sistema solar
  Aurinko ja kahdeksan planeettaa sekä muita pienempiä taivaankappaleita

Australia /ˈaustraːlˌia/ (pn)
Austrália
  Maapallon pienin, merien ympäröimä maanosa eteläisellä pallonpuoliskolla

Avignon /ˈavɪɡnon/ (pn)
Avinhão
  Kaakkois-Ranskassa Rhônejoen rannalla sijaitseva Vaucluse'in departementin pääkaupunki

Azerbaidžan /ˈatserbˌaidʒan/ (pn)
Azerbaijão
  Kaukasiassa, Kaspianmeren rannalla sijaitseva valtio, Azerbaidžanin tasavalta, jonka pääkaupunki on Baku

Azorit /ˈatsorɪt/ (pn)
Açores
  Atlantilla sijaitseva Portugalille kuuluva autonominen saariryhmä

Ašgabat /ˈaʃɡabat/ (pn)
Ashgabat
  Turkmenistanin pääkaupunki

Baden-Württemberg /bˈadenvˈyrtːemberɡ/ (pn)
Baden-Württemberg
  Saksan lounaisosassa sijaitseva osavaltio

Bagdad /bˈaɡdad/ (pn)
Bagdade, Bagdá
  Irakin pääkaupunki

Bahama /bˈahama/ (pn)
Baamas
  saarivaltio Amerikassa, Atlantin valtameressä

Bahrain /bˈahrain/ (pn)
Barém, Bahrein
  kuningaskunta Lähi-idässä, Persianlahdella

Baijeri /bˈaijerɪ/ (pn)
Baviera, Bavária
  Saksan liittotasavallan eteläinen osavaltio, jonka pääkaupunki on München

Baku /bˈaku/ (pn)
Baku
  Kaspianmeren rannalla sijaitseva Azerbaidžanin pääkaupunki

Balkan /bˈalkan/ (pn)
Balcãs
  niemimaa Kaakkois-Euroopassa

Balkanin niemimaa /bˈalkanɪn nˈiemɪmaː/ (pn)
Península Balcânica
  lännessä Adrianmereen ja Joonianmereen, etelässä Välimereen, idässä Aigeianmereen, Dardanelleihin, Marmaranmereen, Bosporinsalmeen ja Mustaanmereen rajoittuva alue, jonka pohjoisraja ei ole selkeäviivainen. Euroopan itäisin niemimaa, Balkan

Baltia /bˈaltɪa/ (pn)
Báltico
  Viron, Latvian ja Liettuan käsittävä alue Itä-Euroopan alue Itämeren rannikolla Suomenlahden eteläpuolella.

Bangkok /bˈaŋkok/ (pn)
Banguecoque
  Thaimaan pääkaupunki

Bangladesh /bˈaŋladesh/ (pn)
Bangladeche, Bangladesh
  Gangesin ja Brahmaputran suistossa sijaitseva valtio Aasiassa, virallisesti Bangladeshin kansantasavalta

Barbados /bˈarbados/ (pn)
Barbados
  Karibianmerellä, Atlantilla sijaitseva Pieniin Antilleihin kuuluva saarivaltio

Barcelona /bˈarselˌona/ (pn)
Barcelona
  kaupunki Kataloniassa, koillisessa Espanjassa, Katalonian pääkaupunki

Baskimaa /bˈaskɪmaː/ (pn)
País Basco
  itsehallintoalue Pohjois-Espanjassa

Behçetin tauti /bˈehsetɪn tˈautɪ/ (n)
doença de Behçet
  eräs vaskuliittinen autoimmuunisairaus

Belgia /bˈelɡɪa/ (pn)
Bélgica
  eurooppalainen liittovaltio Pohjanmeren rannikolla, Belgian kuningaskunta, jonka pääkaupunki on Bryssel

Belgian Kongo /bˈelɡɪaŋ kˈoŋŋo/ (pn)
Congo Belga
  Kongon demokraattisesta tasavallasta käytetty nimi ajalta, jolloin se oli Belgian siirtomaana

Belgian kuningaskunta /bˈelɡɪaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Reino da Bélgica
  Belgian virallinen nimi.

Belgrad /bˈelɡrad/ (pn)
Belgrado
  Serbian pääkaupunki

Belize /bˈelɪtse/ (pn)
Belize
  Kansainyhteisön jäsenvaltio Keski-Amerikassa

Belutšistan /bˈelutʃˌistan/ (pn)
Baluchistão
  Iranin ylängön kaakkoisosan käsittävä belutšien asuttama alue, johon kuuluu alueita Lounais-Pakistanissa, Kaakkois-Iranissa ja Lounais-Afganistanissa

Benin /bˈenɪn/ (pn)
Benim
  tasavalta Afrikassa, Beninin tasavalta

Beringinsalmi /bˈerɪŋŋˌinsalmɪ/ (pn)
Estreito de Bering
  salmi joka erottaa toisistaan Aasian mantereen itäisimmän kohdan Dežnevinniemen ja Amerikan mantereen läntisimmän kohdan Prince of Walesin niemen

Berliini /bˈerlɪːnɪ/ (pn)
Berlim
  Saksan pääkaupunki

Bern /bˈern/ (pn)
Berna
  Sveitsin pääkaupunki

Betlehem /bˈetlehem/ (pn)
Belém
  Länsirannalla sijaitseva kaupunki, joka Raamatun mukaan on Israelin kuninkaan Daavidin syntymä- ja kotikaupunki ja Jeesuksen syntymäpaikka

Bhutan /bhˈutan/ (pn)
Butão
  pieni sisämaavaltio Himalajalla Intian ja Kiinan välissä, Bhutanin kuningaskunta

Bhutanin kuningaskunta /bhˈutanɪŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Reino de Butão
  Bhutanin valtion virallinen nimi

Biškek /bˈiʃkek/ (pn)
Bishkek
  Kirgisian pääkaupunki, vuosina 1926–1991 nimellä Frunze tunnettu

Bolivia /bˈolɪvˌia/ (pn)
Bolívia
  tasavalta Etelä-Amerikassa, pitkältä nimeltään Bolivian monikansainen valtio

Borneo /bˈorneo/ (pn)
Bornéu
  Kaakkois-Aasiassa, Malaijien saaristossa sijaitseva maailman kolmanneksi suurin saari. Borneon eteläosat (Kalimantan) kuuluvat Indonesialle, pohjoisosat Bruneille ja Malesialle.

Bosnia ja Hertsegovina /bˈosnɪa ja hˈertseɡˌovɪna/ (pn)
Bósnia e Herzegovina, Bósnia-Herzegóvina
  Bosnia-Hertsegovina, Balkanilla, Euroopassa sijaitseva valtio.

Botswana /bˈotsvana/ (pn)
Botsuana
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva sisämaavaltio, jonka naapurit ovat Namibia lännessä, Sambia pohjoisessa, Zimbabwe idässä ja Etelä-Afrikka etelässä

Brasilia /brˈasɪlˌia/ (pn)
Brasil
  valtio Etelä-Amerikassa, Brasilian liittotasavalta

Brasilian liittotasavalta /brˈasɪlɪan lˈiːtːotˌasavˌalta/ (pn)
República Federativa do Brasil
  Brasilian virallinen nimi

Brasília /brˈasɪlˌia/ (pn)
Brasília
  Brasilia, Brasilian liittovaltion pääkaupunki

Bretagne /brˈetaɡne/ (pn)
Bretanha
  Luoteis-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Rennes

Britannia /brˈitannˌia/ (pn)
Grã-Bretanha
  Yhdistyneestä kuningaskunnasta käytetty lyhyt nimitys

Britteinsaaret /brˈitːeinsˌaːret/ (pn)
Ilhas Britânicas
  Atlantin valtameren ja Pohjanmeren välinen saariryhmä luoteisessa Euroopassa

Brittiläinen Kolumbia /brˈitːɪlˌæineŋ kˈolumbˌia/ (pn)
Colúmbia Britânica
  provinssi Kanadan länsirannikolla

Brittiläiset Neitsytsaaret /brˈitːɪlˌæiset nˈeitsytsˌaːret/ (pn)
Ilhas Virgens Britânicas
  50 saaren ja luodon ryhmä Karibianmeren koillisosassa, Puerto Ricon itäpuolella

Brocan alue /brˈokan ˈalue/ (n)
área de Broca
  isoaivojen osa, jossa sijaitsee motorinen puhekeskus

Brownin liike /brˈovnɪn lˈiːke/ (n)
movimento browniano
  nesteessä tai kaasussa olevia pienten hiukkasten satunnainen ja itsenäinen edestakainen liike

Brunei /brˈunei/ (pn)
Brunei
  sulttaanikunta, joka sijaitsee Borneon saarella Kaakkois-Aasiassa.

Bryssel /brˈyssel/ (pn)
Bruxelas
  Belgian pääkaupunki ja Euroopan unionin tosiasiallinen pääkaupunki

Budapest /bˈudapest/ (pn)
Budapeste
  Unkarin pääkaupunki

Bukarest /bˈukarest/ (pn)
Bucareste
  Romanian pääkaupunki

Bulgaria /bˈulɡarˌia/ (pn)
Bulgária
  tasavalta Balkanilla, Euroopassa, Bulgarian tasavalta

Bulgarian tasavalta /bˈulɡarɪan tˈasavˌalta/ (pn)
República da Bulgária
  Bulgarian valtion virallinen nimi.

Burgundi /bˈurɡundɪ/ (pn)
Borgonha
  Keski-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Dijon; nykyisin osa Burgundi-Franche-Comtéa

Burjatia /bˈurjatˌia/ (pn)
Buriatia
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Siperiassa Baikaljärven rannalla. Burjatian pääkaupunki on Ulan-Ude.

Burundi /bˈurundɪ/ (pn)
Burúndi
  tasavalta Afrikassa, Burundin tasavalta

Bysantin valtakunta /bˈysantɪn vˈaltakˌunta/ (pn)
Império Bizantino
  Rooman valtakunnasta jäljelle jäänyt itäinen osa, Itä-Rooma, jonka pääkaupunki oli Konstantinopoli

Byzantion /bˈytsantɪon/ (pn)
Bizâncio
  muinainen kaupunki, jonka paikalle perustettiin Konstantinopoli 300-luvulla jaa. Itä-Rooman pääkaupungiksi

Böömi /bˈøːmɪ/ (pn)
Boémia, Boêmia
  nykyään Tšekissä sijaitseva historiallinen alue Keski-Euroopassa

CD-soitin /sˈeːdˌeːsˈoitɪn/ (n)
CD player
  musiikkisoitin, joka toistaa CD-levyjä

Caymansaaret /kˈaymˌansaːret/ (pn)
Ilhas Cayman
  kolmen korallisaaren muodostama Britannian merentakainen alue Karibianmerellä [[Kuuba]n eteläpuolella

Chile /khˈile/ (pn)
Chile
  tasavalta Etelä-Amerikassa, Chilen tasavalta

Chilen tasavalta /khˈilen tˈasavˌalta/ (pn)
República do Chile
  Chilen valtion virallinen nimi.

Conakry /kˈonakry/ (pn)
Conacri
  Guinean pääkaupunki

Cookinsaaret /kˈoːkɪnsˌaːret/ (pn)
Ilhas Cook
  eräs Uudelle-Seelannille kuuluva saariryhmä Tyynellä valtamerellä

DVD-levy /dˈeːvˌeːdˌeːlˈevy/ (n)
DVD
  DVD, optinen datan tallennusväline ja elokuvien levitysmedia; CD-levyn seuraaja, tallennuskapasiteetiltaan suurempi

Dalmatia /dˈalmatˌia/ (pn)
Dalmácia
  alue Kroatiassa, Adrianmeren itärannikolla

Damaskos /dˈamaskos/ (pn)
Damasco
  Syyrian pääkaupunki

Dardanellit /dˈardanˌellɪt/ (pn)
Dardanelos
  Marmaranmeren ja Aigeianmeren välinen salmi luoteisessa Turkissa

Djibouti /djˈiboutɪ/ (pn)
Jibuti
  Itä-Afrikassa Aadeninlahden rannalla Eritrean ja Somalian välissä sijaitseva valtio, entinen Ranskan Somalimaa

Dominica /dˈomɪnˌika/ (pn)
Dominica
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, Dominican liittovaltio.

Dominikaaninen tasavalta /dˈomɪnɪkˌaːnɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
República Dominicana
  tasavalta Karibialla, Väli-Amerikassa

Downin oireyhtymä /dˈovnɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
síndrome de Down
  trisomia 21 -kromosomihäiriö

Dresden /drˈesden/ (pn)
Dresden
  itäisessä Saksassa sijaitseva kaupunki, Saksin pääkaupunki

Dušanbe /dˈuʃanbe/ (pn)
Duchambe, Dushanbe
  Tadžikistanin pääkaupunki, vuoteen 1961 Stalinabad

Ecuador /ˈekuador/ (pn)
Equador
  tasavalta Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikolla ekvaattorin molemmin puolin, virallisesti Ecuadorin tasavalta.

Edinburgh /ˈedɪnburɡh/ (pn)
Edimburgo
  Skotlannin itärannikolla sijaitseva vanha kaupunki, Skotlannin pääkaupunki

Efesolaiskirje /ˈefesolˌaiskɪrje/ (n)
Efésios
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Efesos /ˈefesos/ (pn)
Éfeso
  kaupunki nykyisessä Turkissa

Egypti /ˈeɡyptɪ/ (pn)
Egito, Egipto
  tasavalta Afrikan koillisosassa, Egyptin arabitasavalta

El Salvador /ˈel sˈalvador/ (pn)
El Salvador
  tasavalta Keski-Amerikassa

Elysion /ˈelysɪon/ (pn)
Elísio
  Elysion tai Elysionin kentät (m.kreik. Ἠλύσιον πεδίον, Ēlýsion pedíon, lat. Elysium) on kreikkalaisen mytologian onnela, jossa jumalten suosikit elävät kuolemansa jälkeen ikuisesti nuorina ja onnellisina.

Englannin kanaali /ˈeŋlannɪŋ kˈanaːlɪ/ (pn)
Canal da Mancha
  Atlantin valtamereltä Pohjanmerelle johtava vesiyhteys, joka erottaa Ison-Britannian saaren Pohjois-Ranskasta

Englanti /ˈeŋlantɪ/ (pn)
Inglaterra
  Ison-Britannian saaren eteläosan kattava maa; kuningaskunta, joka kuuluu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan

Eritrea /ˈerɪtrˌea/ (pn)
Eritreia
  Punaisenmeren rannalla Koillis-Afrikassa, Afrikan sarvessa sijaitseva valtio

Espanja /ˈespanja/ (pn)
Espanha
  kuningaskunta eteläisessä Euroopassa

Esra /ˈesra/ (pn)
Esdras
  edellisessä keskeinen henkilö: eräs juutalainen kirjanoppinut ja pappi

Etelä-Aasia /ˈetelæˈaːsɪa/ (pn)
Ásia Meridional
  Aasian eteläinen osa

Etelä-Afrikan tasavalta /ˈetelæˈafrɪkan tˈasavˌalta/ (pn)
República da África do Sul
  Etelä-Afrikan valtion virallinen nimi

Etelä-Afrikka /ˈetelæˈafrɪkːa/ (pn)
África do Sul
  Afrikan mantereen eteläosassa sijaitseva valtio, Etelä-Afrikan tasavalta

Etelä-Amerikka /ˈetelæˈamerˌikːa/ (pn)
América do Sul
  eteläosa Amerikan mantereesta, yksi maanosista

Etelä-Australia /ˈetelæˈaustraːlˌia/ (pn)
Austrália Meridional
  yksi Australian osavaltioista

Etelä-Carolina /ˈetelækˈarolˌina/ (pn)
Carolina do Sul
  Yhdysvaltain osavaltio maan itäosassa

Etelä-Dakota /ˈetelædˈakota/ (pn)
Dakota do Sul
  Yhdysvaltain osavaltio

Etelä-Eurooppa /ˈetelæˈeuroːpːa/ (pn)
Europa meridional
  Pyreneitten, Apenniinien ja Balkanin niemimaiden ja niihin kuuluvien saarten muodostama alue, Euroopan eteläisin osa

Etelä-Korea /ˈetelækˈorea/ (pn)
Coreia do Sul, Coréia do Sul
  Aasiassa, Korean niemimaalla sijaitseva valtio, jonka virallinen nimi on Korean tasavalta.

Etelä-Ossetia /ˈetelæˈossetˌia/ (pn)
Ossétia do Sul
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Kaukasiassa. Etelä-Ossetian pääkaupunki on Tshinval.

Etelä-Sudan /ˈetelæsˈudan/ (pn)
Sudão do Sul
  Sudanista vuonna 2011 itsenäistynyt valtio Afrikassa

Etiopia /ˈetɪˌopɪa/ (pn)
Etiópia
  liittovaltio itäisessä Afrikassa, Etiopian demokraattinen liittovaltio

Euraasia /ˈeuraːsˌia/ (pn)
Eurásia
  Maapallon suurin manner, jota ympäröivät Pohjoinen jäämeri, Atlantin valtameri, Välimeri, Punainenmeri, Intian valtameri ja Tyyni valtameri; siihen kuuluvat Euroopan, Lähi-idän ja Aasian maanosat

Euroopan unioni /ˈeuroːpan ˈunɪˌonɪ/ (pn)
União Europeia
  suuren osan Eurooppaa käsittävä valtioiden yhteenliittymä, johon myös Suomi kuuluu

Eurooppa /ˈeuroːpːa/ (pn)
Europa
  yksi maapallon maanosista

Falklandinsaaret /fˈalklandˌinsaːret/ (pn)
ilhas Falkland
  Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluva saaristo Etelä-Amerikassa

Fidži /fˈidʒɪ/ (pn)
Fiji
  Oseaniassa sijaitseva saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Fidžin tasavalta

Filemon /fˈilemon/ (n)
Filemom
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Filippiinit /fˈilɪpːˌiːnɪt/ (pn)
Filipinas
  tasavalta, jonka alue muodostuu Tyynellä valtamerellä Etelä-Kiinan meren itäpuolella olevasta Filippiinien saaristosta, Filippiinien tasavalta.

Filippiläiskirje /fˈilɪpːɪlˌæiskɪrje/ (n)
Filipenses
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Firenze /fˈirentse/ (pn)
Florença
  maakunta Toscanassa Keski-Italiassa

Flanderi /flˈanderɪ/ (pn)
Flandres
  historiallinen alue Pohjanmeren rannalla nykyisen Belgian, Ranskan ja Alankomaiden alueella

Florida /flˈorɪda/ (pn)
Flórida
  Yhdysvaltain kaakkoisosan niemimaalla sijaitseva osavaltio, jonka pääkaupunki on Tallahassee ja suurin kaupunki Jacksonville

Friisinmaa /frˈiːsɪnmaː/ (pn)
Frísia
  yksi Alankomaiden provinsseista. Friisinmaan pääkaupunki on Leeuwarden.

Färsaaret /fˈærsaːret/ (pn)
Ilhas Feroé, Faroé
  Tanskaan kuuluva saariryhmä Atlantin valtameressä. Färsaarten pääkaupunki on Tórshavn.

Gabon /ɡˈabon/ (pn)
Gabão
  Afrikassa sijaitseva valtio

Galatalaiskirje /ɡˈalatalˌaiskɪrje/ (n)
Gálatas
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Galatia /ɡˈalatˌia/ (pn)
Galácia
  nimitys muinaiselle alueelle Anatoliassa

Galilea /ɡˈalɪlˌea/ (pn)
Galileia
  nykyisessä Israelissa sijaitseva ylänköalue

Galitsia /ɡˈalɪtsˌia/ (pn)
Galícia
  alue nykyisessä Puolassa ja Ukrainassa

Gallia /ɡˈallɪa/ (pn)
Gália
  gallialaisten, kelttien muinaisen pääheimon, kotimaa

Gambia /ɡˈambɪa/ (pn)
Gâmbia
  tasavalta Afrikassa, Gambian tasavalta

Gazan kaista /ɡˈatsaŋ kˈaista/ (pn)
Faixa de Gaza
  Välimeren rannikolla sijaitseva, Israelin ympäröimä ja Egyptiin rajoittuva palestiinalaishallinnon alue, jonka merkittävin kaupunki on Gaza

Gdańsk /ɡdˈansk/ (pn)
Gdańsk
  satamakaupunki Pohjois-Puolassa

Geneve /ɡˈeneve/ (pn)
Genebra
  kaupunki Sveitsissä

Genova /ɡˈenova/ (pn)
Génova, Gênova
  Italian Ligurian hallinnollisen alueen pääkaupunki

Georgia /ɡˈeorɡˌia/ (pn)
Geórgia
  valtio Etelä-Kaukasiassa, entiseltä nimeltään Gruusia; pääkaupunki Tbilisi
  Yhdysvaltojen osavaltio

Ghana /ɡhˈana/ (pn)
Gana
  tasavalta Afrikassa, Ghanan tasavalta

Golfvirta /ɡˈolfvɪrta/ (n)
Corrente do Golfo
  suuri lämmin merivirta, joka kulkee Meksikonlahdelta kohti Eurooppaa

Golgin laite /ɡˈolɡɪn lˈaite/ (n)
aparelho de Golgi
  eläinsolun soluelin, joka muokkaa, lajittelee ja pakkaa proteiineja

Gotlanti /ɡˈotlantɪ/ (pn)
Gotland
  Ruotsille kuuluva suuri saari Itämerellä, Ruotsin kaakkoispuolella

Granada /ɡrˈanada/ (pn)
Granada
  Andalusiassa, Etelä-Espanjassa sijaitseva kaupunki

Grenada /ɡrˈenada/ (pn)
Granada
  Karibianmerellä, Länsi-Intian eteläosassa sijaitseva valtio, Grenadan kuningaskunta

Grönlanti /ɡrˈønlantɪ/ (pn)
Groenlândia, Gronelândia
  Pohjois-Amerikan koillispuolella sijaitseva, Tanskan kuningaskuntaan kuuluva, pääasiassa jään peittämä maailman suurin saari, jonka pääkaupunki on Nuuk

Guam /ɡˈuam/ (pn)
Guame
  Yhdysvalloille kuuluva saari Tyynellämerellä

Guinea /ɡwˈinea/ (pn)
Guiné
  Länsi-Afrikassa sijaitseva valtio, pitkältä nimeltään Guinean tasavalta, jonka rajanaapureita ovat Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Mali, Senegal ja Guinea-Bissau.

Guinea-Bissau /ɡwˈineabˈissau/ (pn)
Guiné-Bissau
  tasavalta Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannalla.

Göteborg /ɡˈøteborɡ/ (pn)
Gotemburgo
  Ruotsin toiseksi suurin kaupunki

Günzburg /ɡˈyntsburɡ/ (pn)
Gunzburgo
  kaupunki Saksassa

Haag /hˈaːɡ/ (pn)
A Haia
  kaupunki Alankomaissa, maan hallinnollinen, muttei virallinen pääkaupunki, myös useiden kansainvälisten järjestöjen sijaintipaikka

Habakukin kirja /hˈabakukɪŋ kˈirja/ (n)
Habacuque
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Haggain kirja /hˈaɡːaiŋ kˈirja/ (n)
Ageu
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Haiti /hˈaitɪ/ (pn)
Haiti
  tasavalta Hispaniolan saarella Karibialla, Dominikaanisen tasavallan rajanaapuri

Hampuri /hˈampurɪ/ (pn)
Hamburgo
  kaupunki Saksassa

Hannover /hˈannover/ (pn)
Hanôver
  saksalainen suurkaupunki, Ala-Saksin pääkaupunki

Hanoi /hˈanoi/ (n)
Hanói
  Vietnamin pääkaupunki

Hansenin tauti /hˈansenɪn tˈautɪ/ (n)
mal de Hansen
  lepra, spitaali

Harkova /hˈarkova/ (pn)
Carcóvia
  kaupunki Ukrainassa

Havaiji /hˈavaijɪ/ (pn)
Havaí, Havai
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saariryhmä ja Yhdysvaltain osavaltio

Havanna /hˈavanna/ (pn)
Havana
  Kuuban pääkaupunki

Helsinki /hˈelsɪŋkɪ/ (pn)
Helsínquia, Helsinque
  Suomenlahden rannalla, Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva Suomen pääkaupunki

Heprealaiskirje /hˈeprealˌaiskɪrje/ (pn)
Hebreus
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Herra /hˈerra/ (pn)
Senhor
  kristinuskon ja juutalaisuuden jumalan kunnioittava nimitys

Hesekiel /hˈesekiel/ (pn)
Ezequiel
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hessen /hˈessen/ (pn)
Hesse
  Saksan liittotasavallan osavaltio maan keskiosassa. Sen pääkaupunki on Wiesbaden ja suurin kaupunki Frankfurt.

Higgsin bosoni /hˈiɡːsɪn bˈosonɪ/ (n)
bosão de Higgs
  alkeishiukkanen, jonka spin on 0 ja joka antaa massan muille hiukkasille

Hispaniola /hˈispanˌiola/ (pn)
Espanhola
  Karibianmeren saari, jolla sijaitsevat Haiti ja Dominikaaninen tasavalta

Hollanti /hˈollantɪ/ (pn)
Holanda
  Alankomaat, valtio Euroopassa

Hongkong /hˈoŋkoŋ/ (pn)
Hong Kong
  Kiinan rannikolla sijaitseva erityishallintoalue

Hoosea /hˈoːsea/ (n)
Oseias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hormuzinsalmi /hˈormutsˌinsalmɪ/ (pn)
estreito de Hormuz
  Persianlahden ja Omaninlahden toisistaan erottava salmi

Hortonin oireyhtymä /hˈortonɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
cefaleia em salvas
  neurologinen sairaus, jonka oireisiin kuuluu muun muassa äärimmäisen ankara päänsärky

Huippuvuoret /hwˈipːuvˌuoret/ (pn)
Svalbard
  Norjalle kuuluva saaristo Euroopan pohjoisosassa

Härkä /hˈærkæ/ (pn)
Taurus
  (astrologia) yksi kahdestatoista horoskooppimerkistä.

IP-osoite /ˈiːpˌeːˈosoite/ (n)
endereço IP
  numerosarja, jonka perusteella IP-paketti löytää perille Internetissä

Ibiza /ˈibɪtsa/ (pn)
Ibiza
  Espanjaan kuuluva saari Välimeren länsiosassa

Indonesia /ˈindonˌesɪa/ (pn)
Indonésia
  lukuisasta joukosta saaria koostuva valtio Kaakkois-Aasiassa, Indonesian tasavalta

Indonesian tasavalta /ˈindonˌesɪan tˈasavˌalta/ (pn)
República da Indonésia
  Indonesian valtion virallinen nimi.

Intia /ˈintɪa/ (pn)
Índia
  suuri liittovaltio Aasian eteläosassa

Intian valtameri /ˈintɪan vˈaltamˌerɪ/ (pn)
Oceano Índico
  Aasian, Antarktiksen ja Australian välillä oleva maailman kolmanneksi suurin merialue

Iran /ˈiran/ (pn)
Irão, Irã
  valtio Lähi-idässä Kaspianmeren ja Persianlahden välissä, aiemmin Persia

Irkutsk /ˈirkutsk/ (pn)
Irkutsk
  kaupunki Etelä-Siperiassa Venäjällä Baikaljärveen laskevan Angaran rannalla

Irlannin tasavalta /ˈirlannɪn tˈasavˌalta/ (pn)
República da Irlanda
  Irlannista joissain yhteyksissä käytetty nimi, jolla ei ole virallista asemaa

Irlanti /ˈirlantɪ/ (pn)
Irlanda
  Britteinsaariin kuuluva saari Atlantin valtameressä ja saarella sijaitseva saarivaltio Länsi-Euroopassa

Islanti /ˈislantɪ/ (pn)
Islândia
  saarivaltio Atlantin valtameren keskivaiheilla, Pohjois-Euroopassa, Islannin tasavalta

Iso karhu /ˈiso kˈarhu/ (pn)
Ursa Major
  tähdistö lähellä pohjoista taivaannapaa

Iso-Britannia /ˈisobrˈitannˌia/ (pn)
Grã-Bretanha
  Britteinsaarten suurin saari Atlantin valtameressä Euroopan mantereesta luoteeseen

Israel /ˈisrael/ (pn)
Israel
  Lähi-idässä Välimeren kaakkoisrannalla sijaitseva, Palestiinan alueelle perustettu valtio

Italia /ˈitalˌia/ (pn)
Itália
  valtio Etelä-Euroopassa, viralliselta nimeltään Italian tasavalta

Italian tasavalta /ˈitalɪan tˈasavˌalta/ (pn)
República Italiana
  Italian valtion virallinen nimi

Itä-Aasia /ˈitæˈaːsɪa/ (pn)
Ásia Oriental
  maantieteellinen alue Aasiassa

Itä-Eurooppa /ˈitæˈeuroːpːa/ (pn)
Leste Europeu
  Euroopan itäinen osa, Puola, Tšekki ja niistä itään olevat maat sekä Balkan Kreikkaa lukuun ottamatta

Itä-Saksa /ˈitæsˈaksa/ (pn)
Alemanha Oriental
  epävirallinen nimitys Saksan demokraattisesta tasavallasta

Itä-Timor /ˈitætˈimor/ (pn)
Timor-Leste, Timor Leste
  valtio Kaakkois-Aasiassa Malaijien saaristossa Timorin saaren itäosassa

Itämeri /ˈitæmˌerɪ/ (pn)
Mar Báltico
  Atlantin valtameren lahti, siihen kuuluva välimeri

Itävalta /ˈitævˌalta/ (pn)
Áustria
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio.

Jaakko /jˈaːkːo/ (pn)
Diogo, Jaime
  Jaakon nimipäivä: 25.7.

Jaava /jˈaːva/ (pn)
Java
  saari Indonesiassa

Jakarta /jˈakarta/ (pn)
Jacarta
  Indonesian pääkaupunki

Jamaika /jˈamaika/ (pn)
Jamaica
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, isoihin Antilleihin kuuluva Karibian neljänneksi suurin saari.

Japani /jˈapanɪ/ (pn)
Japão
  Itä-Aasiassa sijaitseva perustuslaillinen keisarikunta ja saarivaltio

Jaroslavl /jˈaroslavl/ (pn)
Iaroslavl
  kaupunki Venäjällä

Jeesus /jˈeːsus/ (pn)
Jesus
  kristinuskossa Jumalan poika ja vapahtaja, usein tarkennuksella Nasaretilainen tai Kristus

Jehovan todistaja /jˈehovan tˈodɪstˌaja/ (n)
Testemunha de Jeová
  erään kristillisperäisen uskonnollisen liikkeen, Jehovan todistajien, jäsen

Jekaterinburg /jˈekaterˌinburɡ/ (pn)
Ecaterimburgo
  kaupunki Venäjällä

Jemen /jˈemen/ (pn)
Iémen, Iêmen
  Lähi-idässä Arabian niemimaan etelärannikolla sijaitseva valtio

Jenisei /jˈenɪsei/ (pn)
Ienissei
  yksi maailman pisimmistä joista, joka saa alkunsa Mongolian ja Venäjän rajalta ja laskee Pohjoiseen jäämereen

Jerevan /jˈerevan/ (pn)
Erevan
  Armenian pääkaupunki

Jersey /jˈersey/ (pn)
Jersey
  saari Englannin kanaalissa, yksi Kanaalisaarista

Jerusalem /jˈerusalem/ (pn)
Jerusalém
  kaupunki Israelissa

Jesaja /jˈesaja/ (pn)
Isaías
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Job /jˈob/ (pn)
Jó
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Johanneksen ilmestys /jˈohannˌeksen ˈilmestys/ (pn)
Apocalipse
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Johannes Kastaja /jˈohannes kˈastaja/ (pn)
João Batista
  (historia, uskonto) Uuden testamentin henkilö

Johannesburg /jˈohannˌesburɡ/ (pn)
Joanesburgo
  Etelä-Afrikan asukasluvultaan suurin kaupunki

Joonianmeri /jˈoːnɪˌanmerɪ/ (pn)
Mar Jônico
  lännessä Sisiliaan, idässä Albaniaan ja Kreikkaan rajoittuva Välimeren osa

Joosef /jˈoːsef/ (pn)
José
  Raamatun hahmoja, mm. Jeesuksen isä

Jordania /jˈordanˌia/ (pn)
Jordânia
  valtio Lähi-idässä Jordanjoen itärannalla.

Jordanjoki /jˈordanjˌokɪ/ (pn)
Jordão
  Jordanin virta, Israelin miehittämän Länsirannan ja Jordanian rajalla virtaava joki

Joulusaari /jˈoulusˌaːrɪ/ (pn)
Ilha Christmas
  Australian hallinnossa oleva territorio Intian valtameressä.

Jousimies /jˈousɪmies/ (pn)
Sagitário
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
  horoskooppimerkki

Jugoslavia /jˈuɡoslˌavɪa/ (pn)
Jugoslávia, Iugoslávia
  entinen valtio Balkanilla Adrianmeren rannalla, vuosina 1918–1944 Jugoslavian kuningaskunta; toisen maailmansodan jälkeen sosialistinen valtio, joka tunnettiin nimellä Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Juhana /jˈuhana/ (pn)
João
  eräiden ulkomaisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Jumala /jˈumala/ (pn)
Deus
  kristinuskon, juutalaisuuden tai islamin jumalakäsitteen Jumala

Jupiter /jˈupɪter/ (pn)
Júpiter
  aurinkokuntamme suurin kiertotähti, viides planeetta Auringosta

Juudea /jˈuːdea/ (pn)
Judeia
  Juudan alue roomalaisvallan alla

Kaakkois-Aasia /kˈaːkːoisˈaːsɪa/ (pn)
Sueste asiático
  Aasian mantereesta Taka-Intian niemimaa ja sen eteläpuoliset merialueet valtioineen Australiaan asti

Kaarle /kˈaːrle/ (pn)
Carlos
  eräiden historiallisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Kairo /kˈairo/ (pn)
Cairo
  Egyptin pääkaupunki

Kaksoset /kˈaksoset/ (pn)
Gémeos, Gêmeos
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Kalifornia /kˈalɪfˌornɪa/ (pn)
Califórnia
  Yhdysvaltojen väkirikkain osavaltio Yhdysvaltain länsirannikolla Tyynenmeren rannalla

Kalliovuoret /kˈallɪovˌuoret/ (pn)
Montanhas Rochosas
  laaja vuoristo Pohjois-Amerikan länsiosassa

Kambodža /kˈambodʒa/ (pn)
Camboja
  eräs valtio Aasiassa

Kamerun /kˈamerun/ (pn)
Camarões
  valtio Afrikassa

Kanaalisaaret /kˈanaːlɪsˌaːret/ (pn)
Ilhas do Canal
  saariryhmä Englannin kanaalissa, Ranskan rannikolla Normandian edustalla

Kanada /kˈanada/ (pn)
Canadá
  Brittiläisen kansanyhteisön itsenäinen jäsenvaltio Pohjois-Amerikassa

Kanariansaaret /kˈanarɪˌansaːret/ (pn)
Canárias
  Espanjalle kuuluva saariryhmä Afrikan länsirannikolla. Saariryhmän saaria ovat La Palma, El Hierro, Gomera, Teneriffa, Gran Canaria, Fuerteventura ja Lanzarote.

Kanton /kˈanton/ (pn)
Cantão
  kaupunki Etelä-Kiinassa Guangdongin maakunnassa

Kap Verde /kˈap vˈerde/ (pn)
Cabo Verde
  Kap Verden tasavalta, saarivaltio Afrikassa Atlantin rannikolla.

Kapkaupunki /kˈapkaupˌuŋkɪ/ (pn)
Cidade do Cabo
  kaupunki Etelä-Afrikassa

Karibia /kˈarɪbˌia/ (pn)
Caribe
  Karibianmeri

Karibianmeri /kˈarɪbɪˌanmerɪ/ (pn)
Mar do Caribe
  Meksikonlahden eteläpuolella oleva Etelä-Amerikan, Keski-Amerikan ja Antillien rajaama alue Atlantista

Karjala /kˈarjala/ (pn)
Carélia
  Fennoskandian itäosassa sijaitseva kulttuuris-maantieteellinen alue

Karthago /kˈarthaɡo/ (pn)
Cartago
  historiallinen kaupunki Pohjois-Afrikassa nykyisessä Tunisiassa

Kaspianmeri /kˈaspɪˌanmerɪ/ (pn)
Mar Cáspio
  maailman suurimmaksi järveksi nimitetty allas Kaakkois-Euroopan ja Länsi-Aasian välillä

Kastilia /kˈastɪlˌia/ (pn)
Castela
  Pyreneiden niemimaan keskiosat käsittänyt muinainen Espanjan kuningaskunta

Katalonia /kˈatalˌonɪa/ (pn)
Catalunha
  itsehallintoalue Espanjassa

Katariina /kˈatarˌiːna/ (pn)
Caterina
  eräs naisen etunimi

Kaukasus /kˈaukasus/ (pn)
Cáucaso
  vuoristo Euroopan ja Aasian rajalla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä

Kaukoitä /kˈaukoitæ/ (pn)
Extremo Oriente
  Itä-Aasiasta (Korea, Japani, Kiina, ja itäinen Venäjä) ja Kaakkois-Aasiasta käytetty yhteisnimitys

Kauriin kääntöpiiri /kˈaurɪːŋ kˈæːntøpˌiːrɪ/ (pn)
Trópico de Capricórnio
  leveyspiiri noin 23 astetta eteläistä leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (eteläisellä pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kauris /kˈaurɪs/ (pn)
Capricórnio
  (tähtitiede) tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä.

Kazakstan /kˈatsakstan/ (pn)
Cazaquistão
  Keski-Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio

Kazan /kˈatsan/ (pn)
Cazã
  Tatarstanin tasavallan pääkaupunki, yksi koko Venäjän federaation suurimmista kaupungeista

Kenia /kˈenɪa/ (pn)
Quénia
  tasavalta itäisessä Afrikassa.

Keski-Afrikan tasavalta /kˈeskɪˈafrɪkan tˈasavˌalta/ (pn)
República Centro-Africana
  eräs valtio Afrikassa

Keski-Amerikka /kˈeskɪˈamerˌikːa/ (pn)
América Central
  keskiosa Amerikasta, Pohjois-Amerikkaa ja Etelä-Amerikkaa yhdistävä mannerkannas

Keski-Eurooppa /kˈeskɪˈeuroːpːa/ (pn)
Europa Central
  Euroopan keskiosien yhteinen nimitys

Kienböckin tauti /kˈienbøkkɪn tˈautɪ/ (n)
doença de Kienböck
  verenkierron häiriintymisestä johtuva puolikuuluun kuolio

Kiina /kˈiːna/ (pn)
China
  Itä-Aasiassa, Kiinanmeren rannikolla sijaitseva valtio, joka on väkiluvultaan maailman suurin valtio ja jonka pääkaupunki on Peking ja virallinen nimi Kiinan kansantasavalta

Kiina-ilmiö /kˈiːnaˈilmɪø/ (n)
síndrome da China
  länsimaisten yritysten tuotannon ja työpaikkojen siirtyminen työvoimakustannuksen ja korkean verotuksen vuoksi Kiinaan ja muihin halpojen tuotantokustannusten maihin

Kiinan kansantasavalta /kˈiːnaŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
República Popular da China
  Kiinan valtion virallinen nimi, erityisesti viitattaessa manner-Kiinan kommunistisen puolueen hallitsemaan Kiinaan vuodesta 1949 lähtien

Kiinan muuri /kˈiːnan mˈuːrɪ/ (pn)
Grande Muralha
  Kiinan valtakunnan turvaksi muinaisina aikoina rakennettu suojamuuri järjestelmineen

Kiinan tasavalta /kˈiːnan tˈasavˌalta/ (pn)
República da China
  Taiwanin saarta hallitseva saarivaltio Aasiassa

Kioto /kˈioto/ (pn)
Kioto
  kaupunki Japanissa pääsaari Honshulla

Kiova /kˈiova/ (pn)
Kiev
  Ukrainan pääkaupunki

Kirgisia /kˈirɡɪsˌia/ (pn)
Quirguizistão, Quirguistão, Quirguízia
  tasavalta Keski-Aasiassa, Kiinan länsinaapuri.

Kiribati /kˈirɪbˌatɪ/ (pn)
Quiribati
  saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Kiribatin tasavalta.

Kolossalaiskirje /kˈolossalˌaiskɪrje/ (n)
Colossenses
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Kolumbia /kˈolumbˌia/ (pn)
Colômbia
  valtio Etelä-Amerikan pohjoisosassa, Väli-Amerikan kannaksen eteläpuolella; virallisesti Kolumbian tasavalta

Komorit /kˈomorɪt/ (pn)
Comores
  eräs saaristovaltio Afrikan rannikolla Intian Valtameressä

Kongo /kˈoŋŋo/ (pn)
Congo-Brazzaville
  joki keski-Afrikassa

Kongon demokraattinen tasavalta /kˈoŋŋon dˈemokrˌaːtːɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
República Democrática do Congo
  valtio Keski-Afrikassa, vuosina 1971–1997 nimeltään Zaire, pääkaupunki Kinshasa

Kongon tasavalta /kˈoŋŋon tˈasavˌalta/ (pn)
República do Congo
  valtio päiväntasaajan Afrikassa, Kongojoen pohjoispuolella Kongon demokraattisen tasavallan rajanaapurina, vuosina 1969–1991 nimeltään Kongon kansantasavalta

Konstantinopoli /kˈonstantˌinopˌolɪ/ (pn)
Constantinopla
  Rooman valtakunnan itäosan ja Bysantin valtakunnan pääkaupunki 1400-luvulle; nykyinen Istanbul

Koraani /kˈoraːnɪ/ (pn)
Alcorão, Corão
  islamilaisten pyhä kirja

Korea /kˈorea/ (pn)
Coreia
  niemimaa Kaakkois-Aasiassa; Korean niemimaa

Korean demokraattinen kansantasavalta /kˈorean dˈemokrˌaːtːɪneŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
República Democrática Popular da Coreia
  valtio Aasiassa, Korean niemimaalla Etelä-Korean pohjoispuolella

Korean tasavalta /kˈorean tˈasavˌalta/ (pn)
República da Coreia
  Etelä-Korean valtion virallinen nimi

Korfu /kˈorfu/ (pn)
Corfu
  Kreikan saari

Korintti /kˈorɪntːɪ/ (pn)
Corinto
  kaupunki Kreikassa

Korinttolaiskirje /kˈorɪntːolˌaiskɪrje/ (n)
Coríntios
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Korsika /kˈorsɪka/ (pn)
Córsega
  Ranskalle kuuluva saari Välimeren läntisessä osassa

Krakova /krˈakova/ (pn)
Cracóvia
  kaupunki eteläisessä Puolassa

Kravun kääntöpiiri /krˈavuŋ kˈæːntøpˌiːrɪ/ (pn)
Trópico de Câncer
  leveyspiiri noin 23 astetta pohjoista leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (pohjoisella pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kreeta /krˈeːta/ (pn)
Creta
  Kreikalle kuuluva saari Välimeressä

Kreikka /krˈeikːa/ (pn)
Grécia
  valtio Balkanilla, Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Krim /krˈim/ (pn)
Crimeia
  Mustaanmereen pistävä niemimaa, joka on kuulunut Krimin autonomiselle sosialistiselle neuvostotasavallalle, Ukrainalle ja Venäjälle

Kroatia /krˈoatˌia/ (pn)
Croácia
  Välimerellä, Kaakkois-Euroopassa Balkanin pohjoisosassa sijaitseva valtio; Kroatian tasavalta

Kuiperin vyöhyke /kwˈiperɪn vˈyøhyke/ (pn)
cinturão de Kuiper
  asteroidivyöhykettä muistuttava vyöhyke, joka sijaitsee suunnilleen Neptunuksen ja Pluton välissä 30-50 au:n etäisyydellä Auringosta ja koostuu asteroideista, jotka ovat osin jäätynyttä metaania, ammoniakkia ja vettä; Pluto kuuluu vyöhykkeeseen ja monet komeetat saavat alkunsa vyöhykkeeltä

Kultakala /kˈultakˌala/ (pn)
Dorado
  eteläisen taivaanpuoliskon tähdistö

Kuollutmeri /kˈuollutmˌerɪ/ (pn)
Mar Morto
  laskujoeton suolajärvi Lähi-idässä

Kuu /kˈuː/ (pn)
Lua
  Maan kiertolainen

Kuuba /kˈuːba/ (pn)
Cuba
  valtio Karibianmerellä

Kuwait /kˈuvait/ (pn)
Kuwait
  emiirikunta Lähi-idässä Persialahden rannalla

Kykladit /kˈykladɪt/ (pn)
Cíclades
  Egeanmeressä Kreikan kaakkoispuolella sijaitseva ja siihen kuuluva saariryhmä

Kypros /kˈypros/ (pn)
Chipre
  saari Välimeressä

Köln /kˈøln/ (pn)
Colónia
  suurkaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksassa

Kööpenhamina /kˈøːpenhˌamɪna/ (n)
Copenhaga
  Själlannin saarella sijaitseva Tanskan pääkaupunki

Laatokka /lˈaːtokːa/ (pn)
Ládoga
  Karjalankannaksen Suomenlahdesta erottama Euroopan suurin järvi Venäjällä

Lapin maakunta /lˈapɪn mˈaːkunta/ (pn)
Lapónia
  Suomen Lapin kattava maakunta

Lappi /lˈapːɪ/ (pn)
Lapónia, Lapônia
  alue Suomen, Norjan, Ruotsin ja Venäjän pohjoisosissa. Suomen Lappi sijaitsee entisessä Lapin läänissä, jota vastaa alueeltaan myös Lapin maakunta

Latinalainen Amerikka /lˈatɪnalˌainen ˈamerˌikːa/ (pn)
América Latina
  Yhdysvaltain eteläpuoliset itsenäiset espanjan- ja portugalinkieliset maat, joskus mukaan luetaan myös Haiti

Latium /lˈatium/ (pn)
Lácio
  Keski-Italiassa sijaitseva hallintoalue

Latvia /lˈatvɪa/ (pn)
Letónia, Letônia
  tasavalta Baltiassa, Euroopassa: Latvian tasavalta

Latvian tasavalta /lˈatvɪan tˈasavˌalta/ (pn)
República da Letônia
  Latvian valtion virallinen nimi.

Laulujen laulu /lˈaulujen lˈaulu/ (n)
Cântico dos Cânticos, Cantares
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Leijona /lˈeijona/ (pn)
Leão
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  horoskooppimerkki

Levantti /lˈevantːɪ/ (pn)
Levante
  Välimeren itärannikon maat, Syyria, Libanon, Jordania, Palestiina, Israel

Libanon /lˈibanon/ (pn)
Líbano
  Libanonin tasavalta, valtio Lähi-idässä Välimeren rannalla

Libya /lˈibya/ (pn)
Líbia
  eräs valtio Pohjois-Afrikassa

Liettua /lˈietːua/ (pn)
Lituânia
  tasavalta Euroopassa

Liettuan tasavalta /lˈietːuan tˈasavˌalta/ (pn)
República da Lituânia
  Liettuan valtion virallinen nimi.

Liivinmaa /lˈiːvɪnmaː/ (pn)
Livônia
  Historiallinen maakunta Baltiassa, 1600–1800 -luvuilla.

Linnunrata /lˈinnunrˌata/ (pn)
Via Láctea
  nimitys galaksille, jossa Aurinkokuntamme sijaitsee

Lissabon /lˈissabon/ (pn)
Lisboa
  Portugalin pääkaupunki

Ljubljana /ljˈubljana/ (pn)
Liubliana
  Slovenian pääkaupunki

Lombardia /lˈombardˌia/ (pn)
Lombardia
  alue Pohjois-Italiassa

Lomé /lˈome/ (pn)
Lomé
  Togon pääkaupunki

Lontoo /lˈontoː/ (pn)
Londres
  Englannissa sijaitseva kaupunki; Ison-Britannian ja Englannin pääkaupunki

Lothringen /lˈothrɪŋŋen/ (pn)
Lorena
  Koillis-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Metz; nykyisin osa Grand Estiä

Louisiana /lˈouɪsˌiana/ (pn)
Louisiana
  Yhdysvaltain osavaltio Mississippin jokilaaksossa Meksikonlahden rannalla, pääkaupunki Baton Rouge

Loviisa /lˈovɪːsa/ (pn)
Luísa
  Suomessa Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva kaupunki.

Luoteisterritoriot /lˈuoteistˌerrɪtˌorɪot/ (pn)
Territórios do Noroeste
  territorio Kanadan pohjoisosassa Albertasta pohjoiseen

Luxemburg /lˈuksemburɡ/ (pn)
Luxemburgo
  Länsi-Euroopassa sijaitseva valtio, Luxemburgin suurherttuakunta

Lviv /lvˈiv/ (pn)
Lviv
  kaupunki Ukrainassa

Lyydia /lˈyːdɪa/ (pn)
Lídia
  Vähä-Aasiassa sijaitseva alue

Lähi-itä /lˈæhɪˈitæ/ (pn)
Oriente Médio
  Lähimpänä Eurooppaa sijaitseva Aasian osa, johon lasketaan yleensä myös Egypti Afrikassa ja joskus kaikki Pohjois-Afrikan arabivaltiot

Länsi-Australia /lˈænsɪˈaustraːlˌia/ (pn)
Austrália Ocidental
  Australian suurin osavaltio

Länsi-Eurooppa /lˈænsɪˈeuroːpːa/ (pn)
Europa Ocidental
  alue Euroopassa, johon lasketaan kuuluvaksi seuraavat valtiot: Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta

Länsi-Intia /lˈænsɪˈintɪa/ (pn)
Índias Ocidentais
  saaristo Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan välillä, Atlantin puolella. Siihen sisältyvät Bahamasaaret, Antillit, Pienet Antillit ja Etelä-Amerikan pienet saaret.

Länsi-Sahara /lˈænsɪsˈahara/ (n)
Saara Ocidental
  Afrikan luoteisosassa sijaitseva alue

Länsi-Saksa /lˈænsɪsˈaksa/ (pn)
Alemanha Ocidental
  Saksan liittotasavallasta käytetty nimitys vuosina 1949–1990

Länsi-Virginia /lˈænsɪvˈirɡɪnˌia/ (pn)
Virgínia Ocidental
  Yhdysvaltain osavaltio

MP3-soitin /ˈæmpˌeː kˈolmesˈoitɪn/ (n)
MP3
  2000-vuosikymmenellä suosittuja USB-tikkua muistuttavia kannettavia musiikkisoittimia, joissa oli USB-liitäntä ja usein 64-512 megatavua muistia

Maa /mˈaː/ (pn)
Terra
  maapallo, kolmas planeetta Auringosta lukien

Maas /mˈaːs/ (pn)
Mosa
  Pohjanmereen laskeva joki, joka virtaa Ranskan, Alankomaiden ja Belgian kautta

Macao /mˈakao/ (pn)
Macau
  alue Etelä-Kiinassa

Madagaskar /mˈadaɡˌaskar/ (pn)
Madagáscar, Madagascar
  eräs saarivaltio Afrikan itärannikolla

Makedonia /mˈakedˌonɪa/ (pn)
Macedónia, Macedônia
  Makedonian tasavalta, etelä-eurooppalainen valtio Balkanilla, josta vuodesta 2019 käytetään nimeä Pohjois-Makedonia

Makedonian tasavalta /mˈakedˌonɪan tˈasavˌalta/ (pn)
República da Macedónia
  Balkanilla Euroopassa sijaitseva valtio, josta virallisissa yhteyksissä käytettiin nimeä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, nykyisin Pohjois-Makedonia

Malakia /mˈalakˌia/ (n)
Malaquias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Malediivit /mˈaledˌiːvɪt/ (pn)
Maldivas
  Kansanyhteisöön kuuluva pieni tasavalta Korallisaarilla Intian valtameressä

Malesia /mˈalesˌia/ (pn)
Malásia
  Malakan niemimaan eteläosassa ja Borneon saaren pohjoisosassa sijaitseva kansanyhteisöön kuuluva aasialainen liittovaltio.

Mallorca /mˈallorka/ (pn)
Maiorca
  Espanjaan kuuluva saari Välimeren länsiosassa

Malta /mˈalta/ (pn)
Malta
  Välimeressä sijaitseva saarivaltio, Maltan tasavalta.

Manila /mˈanɪla/ (pn)
Manila
  Luzonin saarella sijaitseva Filippiinien pääkaupunki ja suurin kaupunki

Mansaari /mˈansaːrɪ/ (pn)
Ilha de Man
  saari Irlanninmeressä Irlannin ja Ison-Britannian saarten välissä

Mantšuria /mˈantʃurˌia/ (pn)
Manchúria
  Koillis-Kiinassa Japanin vastaisella rannikolla sijaitseva alue

Marokko /mˈarokːo/ (pn)
Marrocos
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva valtio

Mars /mˈars/ (pn)
Marte
  Aurinkokunnan neljäs planeetta Auringosta lukien

Marseille /mˈarseille/ (pn)
Marselha
  suuri satamakaupunki Etelä-Ranskassa Rhônejoen suulla Välimeren rannalla

Marshallinsaaret /mˈarʃallˌinsaːret/ (pn)
Ilhas Marshall
  saarivaltio Oseaniassa, Marshallinsaarten tasavalta

Matti Meikäläinen /mˈatːɪ mˈeikælˌæinen/ (pn)
Fulano
  kuvitteellinen, todellisen (miespuolisen) ihmisen nimen sijaan käytettävä, nimi

Mauritania /mˈaurɪtˌanɪa/ (pn)
Mauritânia
  eräs valtio Afrikassa

Mauritius /mˈaurɪtius/ (pn)
Maurício
  eräs saarivaltio Afrikassa, Intian valtameressä

Mayotte /mˈayˌotːe/ (pn)
Mayotte
  Ranskan merentakainen departementti ja aluehallinto

Medina /mˈedɪna/ (pn)
#portugali
  kaupunki Saudi-Arabiassa, yksi islamin pyhistä kaupungeista

Mekka /mˈekːa/ (pn)
Meca
  kaupunki Saudi-Arabiassa, islamin pyhä kaupunki jonne päin kääntyneinä muslimit rukoilevat

Meksiko /mˈeksɪko/ (pn)
México
  liittotasavalta Keski-Amerikassa

Meksikonlahti /mˈeksɪkˌonlahtɪ/ (pn)
Golfo do México
  Pohjois-Amerikan, Keski-Amerikan ja Kuuban väliin jäävä osa Atlanttia

Merkurius /mˈerkurius/ (pn)
Mercúrio
  Aurinkoa lähin Aurinkokunnan planeetta

Mesopotamia /mˈesopˌotamˌia/ (pn)
Mesopotâmia
  Kaksoisvirranmaa, käsittää lähinnä nykyisen Irakin alueen sekä Syyrian itäosan ja Turkin kaakkoisosan

Messinansalmi /mˈessɪnˌansalmɪ/ (pn)
Estreito de Messina
  (maantiede) kapea salmi Sisilian ja Italian mantereen välissä.

Mikronesia /mˈikronˌesɪa/ (pn)
Micronésia
  sadoista pienistä saarista koostuva alue läntisellä Tyynellä valtamerellä

Mikronesian liittovaltio /mˈikronˌesɪan lˈiːtːovˌaltɪo/ (pn)
Estados Federados da Micronésia
  Oseanian Mikronesiassa sijaitseva lukuisista saaristo koostuva valtio. Mikronesian liittovaltion pääkaupunki on Palikir.

Milano /mˈilano/ (pn)
Milão
  miljoonakaupunki pohjois-Italiassa Lombardiassa

Mogadishu /mˈoɡadˌishu/ (pn)
Mogadíscio
  Somalian pääkaupunki

Moldova /mˈoldova/ (pn)
Moldávia
  eräs valtio Itä-Euroopassa

Monaco /mˈonako/ (pn)
Mónaco, Mônaco
  Ranskan ympäröimä ruhtinaskunta Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Mongolia /mˈoŋŋolˌia/ (pn)
Mongólia
  Aasiassa sijaitseva valtio, joka sijaitsee sisämaassa Venäjän ja Kiinan välissä

Montenegro /mˈontenˌeɡro/ (pn)
Montenegro
  Adrianmeren rannikolla sijaitseva valtio

Montevideo /mˈontevˌideo/ (pn)
Montevideu, Montevidéu
  Uruguayn suurin kaupunki ja pääkaupunki

Mordva /mˈordva/ (pn)
Mordóvia
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Volgan länsipuolella. Mordvan pääkaupunki on Saransk.

Morfeus /mˈorfeus/ (pn)
Morfeu
  unten jumala kreikkalaisessa mytologiassa

Mosambik /mˈosambɪk/ (pn)
Moçambique
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio, Mosambikin tasavalta

Mosambikin tasavalta /mˈosambɪkɪn tˈasavˌalta/ (pn)
República de Moçambique
  Mosambikin valtion virallinen nimi

Moskova /mˈoskova/ (pn)
Moscovo, Moscou
  Venäjän pääkaupunki

Murphyn laki /mˈurphyn lˈakɪ/ (n)
lei de Murphy, Lei de Murphy
  leikkimielinen tieteellinen laki: Jos jokin voi mennä pieleen, se menee.

Mustameri /mˈustamˌerɪ/ (pn)
Mar Negro
  Kaakkois-Euroopan ja Etu-Aasian välinen sisämeri Turkin pohjoispuolella

Myanmar /mˈyanmar/ (pn)
Myanmar
  Myanmarin liiton tasavalta, valtio Kaakkois-Aasiassa, entinen nimi Burma

Määri /mˈæːrɪ/ (pn)
Morávia
  historiallinen alue nykyisessä Tšekin tasavallassa

München /mˈynkhen/ (pn)
Munique
  saksalainen suurkaupunki, Baijerin pääkaupunki

N'Djamena /ˈændjˈamena/ (pn)
Jamena
  Tšadin pääkaupunki

Nahum /nˈahum/ (n)
Naum
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Namibia /nˈamɪbˌia/ (pn)
Namíbia
  Lounais-Afrikassa sijaitseva valtio

Napoli /nˈapolɪ/ (pn)
Nápoles
  kaupunki Campaniassa Italiassa Napolinlahden pohjoisella rannalla

Nasaret /nˈasaret/ (pn)
Nazaré
  muinainen kaupunki Galileassa

Nehemia /nˈehemˌia/ (n)
Neemias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Neitsyt /nˈeitsyt/ (pn)
Virgo
  (tähtitiede) tähdistö pohjoisella ja osittain eteläisellä tähtitaivaalla
Virgem
  (astrologia) horoskooppimerkki

Nepal /nˈepal/ (pn)
Nepal
  Aasiassa Himalajan vuoristossa Kiinan ja Intian välissä sijaitseva sisämaavaltio, virallisesti Nepalin demokraattinen liittotasavalta.

Neptunus /nˈeptunus/ (pn)
Netuno
  Aurinkokunnan kahdeksas ja uloin planeetta Auringosta laskettuna, Pluton menetettyä asemansa planeettana 2006

Neuvostoliitto /nˈeuvostolˌiːtːo/ (pn)
União Soviética
  Itä-Euroopassa ja Aasian pohjoisosissa sijainnut viidentoista sosialistisen neuvostotasavallan muodostama liittovaltio, joka oli olemassa 1922–1991; kommunismiin pyrkinyt suurvalta

New Mexico /nˈev mˈeksɪko/ (pn)
Novo México
  Yhdysvaltain eteläosassa, Meksikon pohjoispuolella sijaitseva pääosin kuivasta erämaasta koostuva osavaltio, jonka pääkaupunki on Santa Fe ja suurin kaupunki Albuquerque

New Orleans /nˈev ˈorleans/ (pn)
New Orleans
  Yhdysvaltain eteläosassa, Mississippijoen alajuoksulla sijaitseva kaupunki

Newfoundland ja Labrador /nˈevfoundland ja lˈabrador/ (pn)
Terra Nova e Labrador
  provinssi Kanadan itäosassa

Nicaragua /nˈikarˌaɡua/ (pn)
Nicarágua
  Väli-Amerikassa sijaitseva valtio

Niger /nˈiɡer/ (pn)
Níger
  eräs valtio Afrikassa

Nigeria /nˈiɡerˌia/ (pn)
Nigéria
  Länsi-Afrikassa, Guineanlahden rannalla sijaitseva, väkiluvultaan Afrikan suurin valtio

Niili /nˈiːlɪ/ (pn)
Nilo
  Itä-Afrikassa virtaava joki, joka saa alkunsa Victoriajärvestä ja Tanajärvestä Etiopiasta ja laskee Välimereen

Nikosia /nˈikosˌia/ (pn)
Nicósia
  Kyproksen tasavallan pääkaupunki

Niue /nˈiue/ (pn)
Niue
  itsehallinnollinen saarivaltio, Polynesiassa Tyynellä valtamerellä

Nizza /nˈitsa/ (pn)
Nice
  rannikkokaupunki Välimeren äärellä kaakkois-Ranskassa

Nižni Novgorod /nˈiʒnɪ nˈovɡorod/ (pn)
Nijni Novgorod
  kaupunki Venäjällä

Nordrhein-Westfalen /nˈordrheinvˈestfalen/ (pn)
Renânia do Norte-Vestfália
  Saksan osavaltio

Norfolkinsaari /nˈorfolkˌinsaːrɪ/ (pn)
ilha Norfolk
  Tyynellämerellä Australian, Uuden-Seelannin ja Uusi-Kaledonian välissä sijaitseva saari

Norja /nˈorja/ (pn)
Noruega
  Pohjois-Euroopassa, Suomen, Ruotsin ja Tanskan naapurissa sijaitseva valtio, Norjan kuningaskunta.

Norjan kuningaskunta /nˈorjaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Reino da Noruega
  Norjan valtion virallinen nimi

Normandia /nˈormandˌia/ (pn)
Normandia
  Pohjois-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Rouen

Norsunluurannikko /nˈorsunlˌuːrannˌikːo/ (pn)
Costa do Marfim
  valtio Länsi-Afrikassa

Novosibirsk /nˈovosɪbɪrsk/ (pn)
Novosibirsk
  Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Siperiassa Objoen rannalla

Nuuk /nˈuːk/ (pn)
#Portugali
  Grönlannin pääkaupunki

Nürnberg /nˈyrnberɡ/ (pn)
Nuremberga
  kaupunki Saksassa

Obadja /ˈobadja/ (n)
Obadias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Oidipus /ˈoidɪpus/ (pn)
Édipo
  Kreikan muinaistarustoissa sankari, joka tietämättään surmasi isänsä ja nai äitinsä

Oinas /ˈoinas/ (pn)
Carneiro
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  ajankohtaan 21.3. — 19.4. liittyvä horoskooppimerkki

Olympia /ˈolympˌia/ (pn)
Olímpia
  pyhäkköalue antiikin Kreikassa

Olympos /ˈolympos/ (pn)
Olimpo
  vuori Kreikassa, jossa jumalten uskottiin elävän

Oman /ˈoman/ (pn)
Omã
  Lähi-idässä Arabian niemimaan kärjessä sijaitseva sulttaanikunta.

Oseania /ˈoseˌanɪa/ (pn)
Oceania
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Fidži, Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesian liittovaltio, Nauru, Niue, Palau, Papua-Uusi-Guinea, Samoa, Salomonsaaret, Tonga, Tuvalu, Uusi-Seelanti ja Vanuatu.

Ostrava /ˈostrava/ (pn)
#Portugali
  Määrin-Sleesian läänissä sijaitseva Tšekin kolmanneksi suurin kaupunki

Otava /ˈotava/ (pn)
Caçarola
  Ison karhun tähdistön seitsemän kirkkaimman tähden muodostama asterismi

Ouagadougou /ˈouaɡadˌouɡou/ (pn)
Ouagadougou
  Burkina Fason pääkaupunki

Paavali /pˈaːvalɪ/ (pn)
Paulo
  Paavalin päivä, 25.1

Pakistan /pˈakɪstan/ (pn)
Paquistão
  tasavalta Aasiassa

Palau /pˈalau/ (pn)
Palau
  Tyynellä valtamerellä Oseaniassa sijaitseva saarivaltio, Palaun tasavalta.

Palestiina /pˈalestˌiːna/ (pn)
Palestina
  Välimeren ja Jordanjoen välinen alue sekä tähän liittyviä alueita pohjoisessa ja etelässä. Poliittiselta asemaltaan kiistanalainen alue Lähi-idässä

Papua-Uusi-Guinea /pˈapuaˈuːsɪɡwˈinea/ (pn)
Papua-Nova Guiné
  valtio, joka hallitsee Uuden-Guinean saaren itäistä puolikasta Tyynellä valtamerellä Australian pohjoispuolella ja läheisiä saaria.

Paraguay /pˈaraɡˌuay/ (pn)
Paraguai
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio.

Pariisi /pˈarɪːsɪ/ (pn)
Paris
  Seinejoen varrella sisämaassa sijaitseva Ranskan pääkaupunki; samalla Seine'in departementin pääkaupunki

Peking /pˈekɪŋ/ (pn)
Pequim
  Kiinan kansantasavallan pääkaupunki

Peloponnesos /pˈelopˌonnesos/ (pn)
Peloponeso
  Manner-Kreikan eteläisin niemimaa

Persia /pˈersɪa/ (pn)
Pérsia
  historiallinen valtakunta, jota hallitsivat šaahit, Iranin nimi vuoteen 1935

Persianlahti /pˈersɪˌanlahtɪ/ (pn)
Golfo Persa
  Iranin ja Arabian niemimaan välinen sivumeri, joka on Hormuzinsalmen kautta yhteydessä Arabianmereen

Peru /pˈeru/ (pn)
Peru
  eräs Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio: Perun tasavalta

Petroskoi /pˈetroskoi/ (pn)
Petrozavodsk
  Kaupunki Venäjällä ja Karjalan tasavallan pääkaupunki.

Philadelphia /phˈiladˌelphɪa/ (pn)
Filadélfia
  kaupunki Pennsylvanian osavaltiossa

Pieni karhu /pˈienɪ kˈarhu/ (pn)
Ursa Menor
  tähdistö, jonka alueella sijaitsee pohjoinen taivaannapa

Pietari /pˈietarɪ/ (pn)
São Petersburgo, Pedro
  Venäjän toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Suomenlahden pohjukassa
Pedro
  yksi keskeisistä henkilöistä Raamatun Uudessa testamentissa

Pihkova /pˈihkova/ (pn)
Pskov
  kaupunki Venäjällä

Pjongjang /pjˈoŋjaŋ/ (pn)
Pyongyang
  Korean demokraattisen kansantasavallan pääkaupunki

Planckin vakio /plˈankkɪn vˈakɪo/ (n)
constante de Planck
  eräs luonnonvakio jota käytetään kvanttimekaniikassa (tunnus: ”ℎ”)

Pohjanlahti /pˈohjanlˌahtɪ/ (pn)
Golfo de Bótnia
  Itämeren pohjoisin lahti Suomen ja Ruotsin välillä Ahvenanmaan pohjoispuolella

Pohjanmeri /pˈohjanmˌerɪ/ (pn)
Mar do Norte
  se Atlantin valtameren osa, mikä sijaitsee Ison-Britannian, Ranskan, Belgian, Alankomaiden, Saksan, Tanskan ja Norjan välissä

Pohjantähti /pˈohjantˌæhtɪ/ (pn)
Estrela Polar
  pohjoisen tähtitaivaan navan lähellä sijaitseva kirkas tähti, joka on toiminut merenkulkijoiden suunnannäyttäjänä

Pohjoinen jäämeri /pˈohjoinen jˈæːmerɪ/ (pn)
Oceano Ártico
  laaja merialue pohjoisnavan ympärillä, Euraasian ja Pohjois-Amerikan välimeri

Pohjois-Afrikka /pˈohjoisˈafrɪkːa/ (pn)
norte da África
  Afrikan mantereen pohjoisin osa Saharan autiomaan pohjoispuolella

Pohjois-Amerikka /pˈohjoisˈamerˌikːa/ (pn)
América do Norte
  pohjoisosa Amerikan mantereesta, kolmanneksi suurin maanosa, joka jakautuu Meksikon, Amerikan yhdysvaltojen ja Kanadan kesken

Pohjois-Carolina /pˈohjoiskˈarolˌina/ (pn)
Carolina do Norte
  Yhdysvaltain osavaltio

Pohjois-Dakota /pˈohjoisdˈakota/ (pn)
Dakota do Norte
  Yhdysvaltain osavaltio

Pohjois-Eurooppa /pˈohjoisˈeuroːpːa/ (n)
Europa Setentrional
  Euroopan pohjoiset valtiot Suomi, Norja, Ruotsi, Tanska ja Islanti. Poliittisesti sama kuin Pohjoismaat

Pohjois-Irlanti /pˈohjoisˈirlantɪ/ (pn)
Irlanda do Norte
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva osa Irlannin saarella. Pohjois-Irlannin pääkaupunki on Belfast.

Pohjois-Korea /pˈohjoiskˈorea/ (pn)
Coreia do Norte
  valtio Aasiassa, virallisesti Korean demokraattinen kansantasavalta

Pohjois-Makedonia /pˈohjoismˈakedˌonɪa/ (pn)
Macedónia do Norte
  Pohjois-Makedonian tasavalta

Pohjois-Mariaanit /pˈohjoismˈarɪˌaːnɪt/ (pn)
Marianas do Norte
  valtio pohjoisella Tyynellä valtamerellä

Polynesia /pˈolynˌesɪa/ (pn)
Polinésia
  suuri saariryhmä keskeisellä ja eteläisellä Tyynellä valtamerellä

Pommeri /pˈommerɪ/ (pn)
Pomerânia
  historiallinen alue Keski-Euroopassa, Oder-joen suistoa ympäröivällä Itämeren etelärannikolla

Portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (pn)
Portugal
  Pyreneiden niemimaalla Atlantin rannikolla eteläisessä Euroopassa sijaitseva valtio

Praha /prˈaha/ (pn)
Praga
  Tšekin pääkaupunki

Preussi /prˈeussɪ/ (pn)
Prússia
  (historia) Saksan alue, kuningaskunta ja johtava valtio

Príncipe /prˈinsɪpe/ (pn)
Príncipe
  pienempi ja pohjoisempi São Tomé ja Príncipen kahdesta pääsaaresta

Psalmit /psˈalmɪt/ (n)
Salmos
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Puerto Rico /pˈuerto rˈiko/ (pn)
Porto Rico
  Yhdysvaltain erillisalue Karibianmerellä, jonka pääkaupunki on San Juan

Punahilkka /pˈunahˌilkːa/ (pn)
Capuchinho Vermelho
  vanha tytöstä ja sudesta kertova eurooppalainen satu, josta erityisesti Grimmin veljesten versio on monelle tuttu
  edellisen kertomuksen päähenkilö, pieni punanuttuinen tyttö

Punainenmeri /pˈunainˌenmerɪ/ (pn)
Mar Vermelho
  Afrikan mantereen ja Arabian niemimaan välinen pitkulainen sisämeri

Puola /pˈuola/ (pn)
Polónia, Polônia
  valtio Keski-Euroopassa, Puolan tasavalta

Puolan tasavalta /pˈuolan tˈasavˌalta/ (pn)
República da Polónia
  Puolan valtion virallinen nimi.

Pyhä Henki /pˈyhæ hˈeŋkɪ/ (pn)
Espírito Santo
  Jumalan Henki

Pyhä Yrjö /pˈyhæ ˈyrjø/ (pn)
São Jorge
  eräs katolinen ja ortodoksinen pyhimys: roomalainen sotilas, josta tuli kristittyytensä tähden marttyyri

Päiväntasaajan Guinea /pˈæivæntasˌaːjan ɡwˈinea/ (pn)
Guiné Equatorial
  valtio Afrikassa

Pärnu /pˈærnu/ (pn)
Pernau
  kaupunki Virossa

Pääsiäissaari /pˈæːsɪˌæissaːrɪ/ (pn)
Ilha de Páscoa
  Chilelle kuuluva saari Tyynellä valtamerellä, Rapa Nui

Qatar /kˈatar/ (pn)
Catar, Qatar
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio

Raamattu /rˈaːmatːu/ (pn)
Bíblia
  kristittyjen pyhä kirja, joka muodostuu pyhien kirjojen kokoelmasta

Ranska /rˈanska/ (pn)
França
  Ranskan tasavalta, eurooppalainen tasavalta, jolla on runsaasti merentakaisia hallintoalueita eri puolilla maailmaa.

Ranskan Guayana /rˈanskan ɡˈuaˌyana/ (pn)
Guiana Francesa
  Ranskan merentakainen departementti ja hallintoalue Etelä-Amerikassa

Ranskan Polynesia /rˈanskam pˈolynˌesɪa/ (pn)
Polinésia Francesa
  Ranskalle kuuluva alue Oseaniassa

Rein /rˈein/ (pn)
Reno
  yksi Euroopan suurimmista joista, joka saa alkunsa Itä-Sveitsin Graubündenista ja virtaa Saksan ja Ranskan rajaa ja Alankomaiden läpi ja laskee Pohjanmereen Rotterdamin kohdalla

Rheinland-Pfalz /rhˈeinlandpfˈalts/ (pn)
Renânia-Palatinado
  Saksan osavaltio

Rhône /rhˈone/ (pn)
Ródano
  Välimereen Marseillen kohdalla laskeva joki Kaakkois-Ranskan ja Lounais-Sveitsin alueella

Riad /rˈiad/ (pn)
Riad
  Saudi-Arabian pääkaupunki

Riianlahti /rˈiːanlˌahtɪ/ (pn)
Golfo de Riga
  Liivinlahti, lahti Itämeressä Viron ja Latvian välillä

Riika /rˈiːka/ (pn)
Riga
  Latvian pääkaupunki

Romania /rˈomanˌia/ (pn)
Roménia, Romênia
  Euroopassa sijaitseva valtio

Rooma /rˈoːma/ (pn)
Roma
  Italian pääkaupunki
  antiikin valtakunta Välimeren-alueella, Rooman valtakunta

Roomalaiskirje /rˈoːmalˌaiskɪrje/ (n)
Romanos
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Ruanda /rˈuanda/ (pn)
Ruanda
  keskiafrikkalainen sisämaavaltio, valtio Afrikassa

Ruotsi /rˈuotsɪ/ (pn)
Suécia
  monarkia Pohjois-Euroopassa, Suomen, Norjan ja Tanskan naapurissa, Ruotsin kuningaskunta.

Ruotsin kuningaskunta /rˈuotsɪŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Reino da Suécia
  Ruotsin valtion virallinen nimi

Réunion /rˈeunɪon/ (pn)
Reunião
  Ranskan mertentakainen departementti ja hallintoalue Intian valtamerellä, Madagaskarin itäpuolella

SI-järjestelmä /ˈæsˌiːjˈærjestˌelmæ/ (pn)
Sistema Internacional
  Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

Saarenmaa /sˈaːrenmaː/ (pn)
Saaremaa
  Virolle kuuluva Itämeren saari

Saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
Eclesiastes
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saatana /sˈaːtana/ (pn)
satanás
  korkea-arvoisimpia Jumalan luomia henkiolentoja, nimeltään Lucifer, josta myöhemmin tuli Jumalan vastustaja

Saba /sˈaba/ (pn)
Sabá
  raamatussa kuvattu Saban kuningaskunta

Sahara /sˈahara/ (pn)
Saara
  autiomaa Pohjois-Afrikassa

Saint Kitts ja Nevis /sˈaint kˈitːs ja nˈevɪs/ (pn)
São Cristóvão e Nevis, Saint Kitts e Nevis
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Kittsin ja Nevisin saarista

Saint Vincent ja Grenadiinit /sˈaint vˈinsent ja ɡrˈenadˌiːnɪt/ (pn)
São Vicente e Granadinas
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Vincentin pääsaaresta ja Grenadiinien saariryhmän pohjoisista saarista (Pohjois-Grenadiinit)

Saint-Pierre ja Miquelon /sˈaintpˈierre ja mˈikuelon/ (pn)
São Pedro e Miquelon
  Ranskalle kuuluva saariryhmä Newfoundlandin etelärannikon edustalla

Sakarja /sˈakarja/ (n)
Zacarias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saksa /sˈaksa/ (pn)
Alemanha
  valtio Keski-Euroopassa, 16 osavaltion muodostama liittovaltio, Saksan liittotasavalta.

Saksan demokraattinen tasavalta /sˈaksan dˈemokrˌaːtːɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
República Democrática Alemã
  vuonna 1949 Neuvostoliiton toisen maailmansodan jälkeisestä miehitysvyöhykkeestä muodostettu sosialistinen valtio, jonka alueet liitettiin 1990 Saksan liittotasavaltaan

Saksan liittotasavalta /sˈaksan lˈiːtːotˌasavˌalta/ (pn)
República Federal da Alemanha
  kuudentoista osavaltion muodostama liittovaltio Keski-Euroopassa, arkisemmin Saksa

Saksi /sˈaksɪ/ (pn)
Saxónia
  Saksan itäinen osavaltio

Salomonsaaret /sˈalomˌonsaːret/ (pn)
Ilhas Salomão
  Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluva saaristovaltio Tyynessä valtameressä, Papua-Uuden-Guinean itäpuolella

Sambia /sˈambɪa/ (pn)
Zâmbia
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Sambian tasavalta.

Samoa /sˈamoa/ (pn)
Samoa
  saaristovaltio eteläisellä Tyynellä valtamerellä Oseaniassa

Samogitia /sˈamoɡˌitɪa/ (pn)
Samogícia
  historiallinen maakunta Länsi-Liettuassa

San Marino /sˈan mˈarɪno/ (pn)
São Marinho
  kaupunkivaltio Etelä-Euroopassa, jonka ainoa rajanaapuri on Italia

Sardinia /sˈardɪnˌia/ (pn)
Sardenha
  Italiaan kuuluva saari Välimerellä, Tyrrhenanmeren itäpuolella

Saturnus /sˈaturnus/ (pn)
Saturno
  Aurinkokunnan toiseksi suurin planeetta. Kuudes planeetta Auringosta ulospäin laskettuna.

Saudi-Arabia /sˈaudɪˈarabˌia/ (pn)
Arábia Saudita
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio, Saudi-Arabian kuningaskunta

Sefanja /sˈefanja/ (n)
Sofonias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Senegal /sˈeneɡal/ (pn)
Senegal
  maa läntisessä Afrikassa

Serbia /sˈerbɪa/ (pn)
Sérvia
  Balkanilla sijaitseva valtio

Serbia ja Montenegro /sˈerbɪa ja mˈontenˌeɡro/ (pn)
Sérvia e Montenegro
  Etelä-Euroopassa vuosina 2003–2006 sijainnut valtio, joka tunnettiin vuosina 1992–2003 nimellä Jugoslavian liittotasavalta ja jonka hajottua syntyivät Serbia ja Montenegro

Sevastopol /sˈevastopol/ (pn)
Sebastopol, Sevastopol
  kaupunki Krimin niemimaalla

Sevilla /sˈevɪlla/ (pn)
Sevilha
  Andalusian pääkaupunki etelä-Espanjassa Guadalquivirjoen rannalla

Seychellit /sˈeykhellɪt/ (pn)
Seicheles
  Afrikkaan kuuluva saarivaltio Intian valtamerellä

Shanghai /ʃˈaŋhai/ (pn)
Xangai
  kaupunki Kiinassa

Siam /sˈiam/ (pn)
Sião
  Thaimaan entinen nimi

Sierra Leone /sˈierra lˈeone/ (pn)
Serra Leoa
  valtio Länsi-Afrikassa Atlantin rannalla, jonka naapurivaltioita ovat Guinea ja Liberia

Simferopol /sˈimferopol/ (pn)
Simferopol, Simferópol, Sinferopol
  kaupunki Ukrainassa, Krimin autonomisen tasavallan pääkaupunki

Singapore /sˈiŋŋapˌore/ (pn)
Singapura
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva kaupunkivaltio

Siperia /sˈiperˌia/ (pn)
Sibéria
  Pohjois-Aasian Venäjään kuuluva osa, joka ulottuu Uralvuorilta Tyynenmeren rannikolle

Sisilia /sˈisɪlˌia/ (pn)
Sicília
  Italiaan kuuluva Välimeren suurin saari, jonka Messinansalmi erottaa Italian mantereesta.

Skandinavia /skˈandɪnˌavɪa/ (pn)
Escandinávia
  Skandinavian niemimaan alue, tai skandinaavisten kielten puhuma-alue tai sitä vastaava kulttuurialue; yleensä Ruotsi, Norja ja Tanska, joskus myös Islanti ja Färsaaret

Skoone /skˈoːne/ (pn)
Escânia
  alue Ruotsin eteläosassa

Skorpioni /skˈorpɪˌonɪ/ (pn)
Escorpião
  (tähtitiede) tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla.
  (astrologia) horoskooppimerkki, Eläinradan merkki.

Skotlanti /skˈotlantɪ/ (pn)
Escócia
  kuningaskunta Ison-Britannian saaren pohjoisosassa, Yhdistyneen kuningaskunnan osa

Slavonia /slˈavonˌia/ (pn)
Eslavónia
  alue Kroatiassa

Sleesia /slˈeːsɪa/ (pn)
Silésia
  historiallinen alue nykyisessä Puolassa, Tšekissä ja Saksassa

Slovakia /slˈovakˌia/ (pn)
Eslováquia
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio, Slovakian tasavalta

Slovenia /slˈovenˌia/ (pn)
Eslovénia, Eslovênia
  Euroopassa Adrianmeren itärannalla sijaitseva valtio, Slovenian tasavalta

Slovenian tasavalta /slˈovenɪan tˈasavˌalta/ (pn)
República da Eslovénia
  Slovenian valtion virallinen nimi

Sofia /sˈofɪa/ (pn)
Sófia
  Bulgarian pääkaupunki ja suurin kaupunki

Somalia /sˈomalˌia/ (pn)
Somália
  Afrikan sarvessa sijaitseva valtio.

Somalimaa /sˈomalɪmaː/ (pn)
Somaliland
  Somaliasta yksipuolisesti itsenäiseksi julistautunut alue, jonka asemaa valtiona ei ole kansainvälisesti tunnustettu; käsittää entisen Brittiläisen Somalimaan alueen

Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto /sˈosɪalˌistɪsten nˈeuvostˌotasavˌaltojen lˈiːtːo/ (pn)
União das Repúblicas Socialistas Soviéticas
  Neuvostoliiton valtion virallinen nimi

Soul /sˈoul/ (pn)
Seul
  Etelä-Korean pääkaupunki

Sparta /spˈarta/ (pn)
Esparta
  kaupunkivaltio muinaisessa Kreikassa

Sri Lanka /srˈi lˈaŋka/ (pn)
Sri Lanca
  saarivaltio Aasiassa, entiseltä nimeltään Ceylon

Sudan /sˈudan/ (pn)
Sudão
  valtio Afrikassa Egyptin eteläpuolella Punaisenmeren rannalla

Suhumi /sˈuhumɪ/ (pn)
Sukhumi
  Abhasian pääkaupunki

Suomen tasavalta /sˈuomen tˈasavˌalta/ (pn)
República da Finlândia
  Suomi, Suomen valtion virallinen nimi

Suomenlahti /sˈuomenlˌahtɪ/ (pn)
Golfo da Finlândia
  Itämeren itäisin lahti, vesialue Hangosta itään Suomen ja Viron välillä

Suomi /sˈuomɪ/ (pn)
Finlândia
  Fennoskandiassa Venäjän ja Ruotsin välissä sijaitseva Euroopan unionin jäsenvaltio. Suomen valtion virallinen nimi on Suomen tasavalta.

Sveitsi /svˈeitsɪ/ (pn)
Suíça
  valtio Keski-Euroopassa, Sveitsin valaliitto

Swazimaa /svˈatsɪmaː/ (pn)
Suazilândia
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Syyria /sˈyːrɪa/ (pn)
Síria
  Arabitasavalta Etu-Aasiassa. Pääkaupunki on Damaskos.

São Tomé ja Príncipe /sˈao tˈome ja prˈinsɪpe/ (pn)
São Tomé e Príncipe
  eräs saarivaltio Afrikassa, joka koostuu pääasiassa São Tomén ja Príncipen saarista

Taalainmaa /tˈaːlainmaː/ (pn)
Dalecárlia
  maakunta keskisessä Ruotsissa

Tadžikistan /tˈadʒɪkˌistan/ (pn)
Tajiquistão, Tadjiquistão
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Tadžikistanin tasavalta

Taipei /tˈaipei/ (pn)
Taipé
  Taiwanin saarella sijaitseva Kiinan tasavallan pääkaupunki, tosin virallinen on edelleen mantereella sijaitseva Nanjing

Taiwan /tˈaivan/ (pn)
Taiwan
  saari Kiinan rannikolla, entinen nimi Formosa

Tallinna /tˈallɪnna/ (pn)
Tallinn
  Viron pääkaupunki Suomenlahden rannalla

Tansania /tˈansanˌia/ (pn)
Tanzânia
  Itä-Afrikassa sijaiteva valtio, Tansanian yhdistynyt tasavalta

Tanska /tˈanska/ (pn)
Dinamarca
  kuningaskunta pohjoisessa Euroopassa, pitkältä nimeltään Tanskan kuningaskunta

Tanskan kuningaskunta /tˈanskaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Reino da Dinamarca
  Tanskan valtion virallinen nimi

Tapani /tˈapanɪ/ (pn)
Estêvão
  miehen etunimi

Tartto /tˈartːo/ (pn)
Tartu
  kaupunki Virossa

Tasmania /tˈasmanˌia/ (pn)
Tasmânia
  Australian mantereen kaakkoispuolella sijaitseva saari ja Australian osavaltio

Tatarstan /tˈatarstan/ (pn)
Tartaristão
  Tatarstanin tasavalta, Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Volga- ja Kama-jokien ympärillä

Taškent /tˈaʃkent/ (pn)
Tashkent
  Uzbekistanin pääkaupunki

Tbilisi /tbˈilɪsɪ/ (pn)
Tbilissi
  Georgian pääkaupunki

Teheran /tˈeheran/ (pn)
Teerão
  Iranin pääkaupunki

Tessalonikalaiskirje /tˈessalˌonɪkalˌaiskɪrje/ (n)
Tessalonicenses
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Thaimaa /thˈaimaː/ (pn)
Tailândia
  kuningaskunta Kaakkois-Aasiassa

Thaimaan kuningaskunta /thˈaimaːŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Reino da Tailândia
  Thaimaan valtion virallinen nimi

Thüringen /thˈyrɪŋŋen/ (pn)
Turíngia
  Saksan osavaltio

Tigris /tˈiɡrɪs/ (pn)
Tigre
  itäisempi Mesopotamian kahdesta suuresta joesta

Tiibet /tˈiːbet/ (pn)
Tibete
  Kiinassa sijaitseva alue, entinen valtio ja nykyinen autonominen alue

Timoteus /tˈimoteus/ (n)
Timóteo
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Tiroli /tˈirolɪ/ (pn)
Tirol
  alue Alpeilla Italiassa ja Itävallassa

Titus /tˈitus/ (n)
Tito
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Tokio /tˈokɪo/ (pn)
Tóquio
  Japanin pääkaupunki

Tommy Johnin leikkaus /tˈommy jˈohnɪn lˈeikːaus/ (n)
cirurgia Tommy John
  kyynärpään sisemmän ristisiteen kirurginen korjaus

Tonava /tˈonava/ (pn)
Danúbio
  eurooppalainen joki, jonka alkulähde on Saksan Schwartzwaldissa, virtaa kahdeksan valtion halki ja laskee Romaniassa Mustaanmereen

Torino /tˈorɪno/ (pn)
Turim
  kaupunki Italiassa

Toscana /tˈoskana/ (pn)
Toscana
  alue Italiassa Ligurianmeren rannalla Rooman pohjoispuolella, pääkaupunki Firenze

Traakia /trˈaːkɪa/ (pn)
Trácia
  nykyisen Kreikan, Bulgarian ja Turkin alueilla pronssikaudella sijainnut traakialaisten asuttama alue

Transnistria /trˈansnɪstrˌia/ (pn)
Transnístria
  Moldovasta yksipuolisesti syyskuussa 1990 itsenäiseksi julistautunut alue Dnestr-joen vasemmalla rannalla ja Ukrainan rajalla. Transnistrian pääkaupunki on Tiraspol.

Trinidad ja Tobago /trˈinɪdad ja tˈobaɡo/ (pn)
Trindade e Tobago
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, jonka pääsaaret ovat Trinidad ja Tobago

Tripoli /trˈipolɪ/ (pn)
Trípoli
  Libyan pääkaupunki sen luoteiskulmassa Välimeren rannalla

Troija /trˈoija/ (pn)
Troia
  Anatolian niemimaalla sijainnut muinainen kaupunki

Tuhkimo /tˈuhkɪmo/ (pn)
Cinderela
  (satuhahmo) klassinen satuhahmo.

Tukholma /tˈukholma/ (pn)
Estocolmo
  Ruotsin pääkaupunki

Tukholma-syndrooma /tˈukholmasˈyndroːma/ (n)
síndrome de Estocolmo
  psykologinen tila, jossa panttivankina olevalle naiselle tai muulla tavoin vastoin tahtoaan kaapatulle naiselle kehittyy myötämielinen suhtautuminen kaappaajaansa

Tulimaa /tˈulɪmaː/ (pn)
Terra do Fogo
  saaristo, joka sijaitsee Etelä-Amerikan eteläisimmässä kärjessä, lähellä Etelämannerta

Tunisia /tˈunɪsˌia/ (pn)
Tunísia
  tasavalta Välimeren rannalla Pohjois-Afrikassa

Tuomarien kirja /tˈuomarieŋ kˈirja/ (n)
Juízes
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Turkin tasavalta /tˈurkɪn tˈasavˌalta/ (pn)
República da Turquia
  Turkin valtion virallinen nimi

Turkki /tˈurkːɪ/ (pn)
Turquia
  tasavalta, jonka maapinta-alasta suurin osa kuuluu Aasiaan, mutta pieni osa Eurooppaan; Turkin tasavalta

Turkmenistan /tˈurkmenˌistan/ (pn)
Turquemenistão
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio

Turks- ja Caicossaaret /tˈurks ja kˈaikossˌaːret/ (pn)
ilhas Turcas e Caicos
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva erillisalue Haitin pohjoispuolella

Tyrrhenanmeri /tˈyrrhenˌanmerɪ/ (pn)
Mar Tirreno
  Italian länsirannikon sekä Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Elban saarten rajaama alue Välimerta

Tyynimeri /tˈyːnɪmˌerɪ/ (pn)
océano Pacífico
  suurin kolmesta maailman valtamerestä; sijaitsee Aasian, Antarktiksen ja Amerikan kaksoismantereen välissä

Tšad /tʃˈad/ (pn)
Chade
  Keski-Afrikassa sijaitseva sisämaavaltio

Tšekin tasavalta /tʃˈekɪn tˈasavˌalta/ (pn)
República Checa
  Tšekin valtion virallinen ja usein käytetty nimi

Tšekki /tʃˈekːɪ/ (pn)
Chéquia, Tchéquia
  Tšekinmaa, sisämaavaltio Keski-Euroopassa, pitkältä nimeltään Tšekin tasavalta

Tšekkoslovakia /tʃˈekːoslˌovakˌia/ (pn)
Checoslováquia, Tchecoslováquia
  Keski-Euroopassa 1918–1992 sijainnut valtio, jonka hajotessa syntyivät Tšekki ja Slovakia

Tšeljabinsk /tʃˈeljabɪnsk/ (pn)
Cheliabinsk
  kaupunki Venäjällä

Tšernobyl /tʃˈernobyl/ (pn)
Chernobyl
  hylätty kaupunki pohjoisessa Ukrainassa, joka tunnetaan sen mukaan nimetyssä ydinvoimalassa 26. huhtikuuta 1986 sattuneen ydinvoimalaonnettomuuden mukaan

Tšetšenia /tʃˈetʃenˌia/ (pn)
Chechênia, Chechénia
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Pohjois-Kaukasiassa, Tšetšenian tasavalta. Tšetšenian pääkaupunki on Groznyi.

Tšuvassia /tʃˈuvassˌia/ (pn)
Chuvashia
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan alangon itäosassa Volgan keskijuoksulla. Tšuvassian pääkaupunki on Tšeboksary.

Udmurtia /ˈudmurtˌia/ (pn)
Udmúrtia
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan tasangolla Uralin länsipuolella. Udmurtian pääkaupunki on Iževsk.

Uganda /ˈuɡanda/ (pn)
Uganda
  eräs valtio Keski-Afrikassa

Ukraina /ˈukraina/ (pn)
Ucrânia
  Itä-Euroopassa sijaitseva valtio

Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta /ˈukrainan sˈosɪalˌistɪnen nˈeuvostˌotasavˌalta/ (pn)
República Socialista Soviética da Ucrânia
  Yksi Neuvostoliiton sosialistisista neuvostotasavalloista, joka oli olemassa vuosina 1917–1991.

Ulan Bator /ˈulan bˈator/ (pn)
Ulaanbaatar
  Mongolian pääkaupunki, josta käytetään myös mongolian kielestä saatua nimitystä Ulaanbaatar

Unkari /ˈuŋkarɪ/ (pn)
Hungria
  tasavalta Euroopassa, jonka pääkaupunki on Budapest; Unkarin tasavalta

Unkarin tasavalta /ˈuŋkarɪn tˈasavˌalta/ (pn)
República da Hungria
  Unkarin valtion virallinen nimi

Uranus /ˈuranus/ (pn)
Urano
  Aurinkokunnan kolmanneksi suurin planeetta. Seitsemäs auringosta lukien

Uruguay /ˈuruɡˌuay/ (pn)
Uruguai
  valtio Etelä-Amerikassa, Uruguayn itäinen tasavalta

Uusi testamentti /ˈuːsɪ tˈestamˌentːɪ/ (pn)
Novo Testamento
  kaksiosaisen Raamatun jälkimmäinen osa ja jatkoa Vanhalle testamentille

Uusi-Englanti /ˈuːsɪˈeŋlantɪ/ (pn)
Nova Inglaterra
  Yhdysvaltojen koillisosan osavaltiot Connecticut, Maine, Massachusetts, New Hampshire, Rhode Island ja Vermont

Uusi-Guinea /ˈuːsɪɡwˈinea/ (pn)
Nova Guiné
  Tyynen valtameren ja Intian valtameren välissä, Australian pohjoispuolella sijaitseva maailman toiseksi suurin saari, joka on jakaantunut kahden valtion kesken

Uusi-Kaledonia /ˈuːsɪkˈaledˌonɪa/ (pn)
Nova Caledónia
  Ranskalle kuuluva territorio Tyynellä valtamerellä. Uuden-Kaledonian pääkaupunki on Nouméa.

Uusi-Seelanti /ˈuːsɪsˈeːlantɪ/ (pn)
Nova Zelândia
  Australiasta itään sijaitseva saarivaltio Tyynellä valtamerellä

Uzbekistan /ˈutsbekˌistan/ (pn)
Usbequistão, Uzbequistão
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Uzbekistanin tasavalta

Uzbekistanin tasavalta /ˈutsbekˌistanɪn tˈasavˌalta/ (pn)
República do Uzbequistão
  Uzbekistanin valtion virallinen nimi

Vaaka /vˈaːka/ (pn)
Libra
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Valakia /vˈalakˌia/ (pn)
Valáquia
  historiallinen alue nykyisessä Romaniassa Tonavan ja Karpaattien välissä

Valitusvirret /vˈalɪtˌusvɪrret/ (pn)
Lamentações
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Valko-Venäjä /vˈalkovˈenæjæ/ (pn)
Bielorrússia
  valtio Itä-Euroopassa, Puolan, Liettuan ja Latvian itäinen naapuri, Valko-Venäjän tasavalta

Vanha testamentti /vˈanha tˈestamˌentːɪ/ (pn)
Antigo Testamento
  Raamatun vanha osa, ns. vanhan liiton pyhien kirjojen kokoelma

Vanuatu /vˈanuˌatu/ (pn)
Vanuatu
  saarivaltio Oseaniassa (Melanesiassa, lounaisella Tyynellämerellä, noin 1 750 kilometriä Australiasta itään); Vanuatun tasavalta

Varsova /vˈarsova/ (pn)
Varsóvia
  Puolan pääkaupunki

Vatikaanivaltio /vˈatɪkˌaːnɪvˌaltɪo/ (pn)
Vaticano
  kaupunkivaltio Euroopassa, Rooman kaupungin keskellä

Veiksel /vˈeiksel/ (pn)
Vístula
  Puolan läpi Itämereen virtaava joki, jonka varrella sijaitsevat mm. Krakovan, Varsovan, Toruńin ja Gdańskin kaupungit

Venetsia /vˈenetsˌia/ (pn)
Veneza
  eräs kaupunki Italiassa

Venezuela /vˈenetsˌuela/ (pn)
Venezuela
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio

Venn-diagrammi /vˈenndˈiaɡrˌammɪ/ (n)
diagrama de Venn
  joukko-opissa käsiteltävien ilmiöiden kuvaamiseen käytettävä diagrammi

Venus /vˈenus/ (pn)
Vénus, Vênus
  Auringosta lukien toinen planeetta
  roomalainen rakkauden jumalatar

Venäjä /vˈenæjæ/ (pn)
Rússia
  pinta-alaltaan maailman suurin valtio, joka sijaitsee Suomesta itään; viralliselta nimeltään Venäjän federaatio

Venäjän federaatio /vˈenæjæn fˈederˌaːtɪo/ (pn)
Federação Russa
  Venäjän valtion virallinen nimi.

Vesimies /vˈesɪmies/ (pn)
Aquário
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä.

Vienanmeri /vˈienanmˌerɪ/ (pn)
Mar Branco
  Pohjoisen jäämeren lahti Venäjän luoteisrannikolla

Vietnam /vˈietnam/ (pn)
Vietname, Vietnã
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva valtio, virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta

Viipuri /vˈiːpurɪ/ (pn)
Viborg
  Suomeen vuoteen 1944 asti kuulunut kaupunki Karjalankannaksella Venäjällä

Vilna /vˈilna/ (pn)
Vilnius, Vilna
  Liettuan pääkaupunki

Viro /vˈiro/ (pn)
Estónia, Estônia
  Suomenlahden eteläpuolella Baltiassa sijaitseva valtio, Viron tasavalta

Voronež /vˈoroneʒ/ (pn)
Voronej
  kaupunki Venäjällä

Vuoristo-Karabah /vˈuorɪstokˈarabah/ (pn)
Nagorno-Karabakh
  Azerbaidžanin sisällä oleva, armenialaisten asuttama alue Kaukasuksella

Välimeri /vˈælɪmˌerɪ/ (pn)
Mediterrâneo
  Euroopan ja Afrikan välissä sijaitseva välimeri

Värtsilä /vˈærtsɪlæ/ (pn)
Vyartsilya#Portugali
  Pohjois-Karjalasta Neuvostoliitolle luovutetulla alueella osittain sijainnut entinen Suomen kunta

Wales /vˈales/ (pn)
País de Gales
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva ruhtinaskunta Isossa-Britanniassa

Wallis ja Futuna /vˈallɪs ja fˈutuna/ (pn)
Wallis e Futuna
  Ranskan merentakainen alue eteläisellä Tyynellämerellä

Weimarin tasavalta /vˈeimarɪn tˈasavˌalta/ (pn)
República de Weimar
  historiantutkimuksessa käytettävä epävirallinen nimi vuosien 1919–1933 aikaisesta Saksan valtiosta; virallinen nimi oli Saksan valtakunta

Wien /vˈien/ (pn)
Viena
  Itävallan pääkaupunki

Wikipedia /vˈikɪpˌedɪa/ (pn)
Wikipédia
  eräs Internetissä vapaasti muokattavissa oleva tietosanakirja, Wikisanakirjan sisarhanke

Wikisanakirja /vˈikɪsˌanakˌirja/ (pn)
Wikcionário
  eräs Internetiin toisiinsa linkitetyistä artikkeleista muodostettu vapaa sanoja selittävä teos, joka toimii sanojen merkitystä selittävänä ja niiden käännösvasteita antavana tietolähteenä

Yhdistyneet kansakunnat /ˈyhdɪstyneːt kˈansakˌunnat/ (pn)
Organização das Nações Unidas
  alun perin toisen maailmansodan voittajavaltoja edustanut kansainvälinen yhteistyöjärjestö; lyhenne YK

Yhdistynyt kuningaskunta /ˈyhdɪstynyt kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Reino Unido
  Länsi-Euroopassa Britteinsaarilla sijaitseva valtio, virallisesti Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Yhdysvallat /ˈyhdysvˌallat/ (pn)
Estados Unidos, Estados Unidos da América
  viidestäkymmenestä osavaltiosta muodostuva perustuslaillinen federatiivinen tasavalta Pohjois-Amerikassa, pitkältä nimeltään Amerikan yhdysvallat

Yläjärvi /ˈylæjˌærvɪ/ (pn)
Lago Superior
  Pohjois-Amerikan Suurista järvistä isoin ja korkeimmalla merenpinnasta oleva järvi.

Zarathustra /tsˈarathˌustra/ (pn)
Zaratustra
  profeetta, joka perusti uskonnon nimeltä zarathustralaisuus

Zimbabwe /tsˈimbabve/ (pn)
Zimbabué
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Zimbabwen tasavalta

Zürich /tsˈyrɪkh/ (pn)
Zurique
  Sveitsin suurin kaupunki ja Zürichin kantonin pääkaupunki

aakkonen /ˈaːkːonen/ (n)
letra
  kirjoitetun kielen esityksen (järjestetyn) merkkijoukon yksittäinen merkki tai merkintä; kirjain

aakkosellinen /ˈaːkːosˌellɪnen/ (adj)
alfabético
  sellainen, joka noudattelee aakkosia ja on aakkosten mukaisessa järjestyksessä

aakkosellisesti /ˈaːkːosˌellɪsˌestɪ/ (adv)
alfabeticamente
  aakkosellisella tavalla; aakkosjärjestyksessä

aakkoset /ˈaːkːoset/ (n)
alfabeto
  kaikkien jossain kirjoitusjärjestelmässä käytössä olevien yleensä tietyn kielen äänteiden kirjoittamiseen tarvittavien symbolien järjestetty joukko

aakkosnumeerinen /ˈaːkːosnumˌeːrɪnen/ (adj)
alfanumérico
  aakkosiin ja numeroihin perustuva, niillä ilmaistava; alfanumeerinen

aallonmurtaja /ˈaːllonmˌurtaja/ (n)
quebra-mar
  rantamaata tai satamaa aalloilta ja jään liikkeiltä suojaava rakennelma meren tai järven rannassa. Aallonmurtajat tehdään maasta, kivistä ja betonista tai niiden yhdistelmästä.

aallonpituus /ˈaːllompɪtuːs/ (n)
comprimento de onda
  kahden peräkkäisen samassa vaiheessa olevan aallon välimatka, myös aaltopituus
  yhteisymmärrys

aallonpohja /ˈaːllompˌohja/ (n)
nadir
  vaikea tilanne elämässä

aallottaa /ˈaːllotːaː/ (v)
ondear
  tehdä aaltoilevaksi, poimuttaa, laskostaa

aaloe /ˈaːloe/ (n)
aloe
  yksisirkkaisia ruusukkeita muodostavia afrikkalaisen Aloë-suvun mehikasveja

aalto /ˈaːlto/ (n)
onda, vaga
  laine, meren tai järven pinnassa etenevä kohouma

aaltopelti /ˈaːltopˌeltɪ/ (n)
ferro corrugado
  teräs- tai rautalevyä, joka on puristettu aaltoilevaksi

aaltoviiva /ˈaːltovˌiːva/ (n)
til
  tilde, ~

aamiainen /ˈaːmɪˌainen/ (n)
café da manhã
  aamulla syötävä ateria, jonka koostumus vaihtelee alueittain

aamu /ˈaːmu/ (n)
manhã
  yön ja päivän välinen vuorokaudenaika, auringonnoususta aamupäivään asti

aamuinen /ˈaːmwɪnen/ (adj)
matinal
  aamulla tapahtuva tai tapahtunut

aamukaste /ˈaːmukˌaste/ (n)
orvalho matinal
  yökaste, kastetta, jota on jäänyt yön jälkeen esim. lehdille

aamunkoitto /ˈaːmuŋkˌoitːo/ (n)
amanhecer
  aamunkajon, ensimmäisten auringonsäteiden ilmestymisen hetki

aamupala /ˈaːmupˌala/ (n)
café da manhã
  varhain aamulla nautittava ensimmäinen kevyt ateria

aamupäivä /ˈaːmupˌæivæ/ (n)
manhã, meio-dia
  aamun ja keskipäivän välinen vuorokaudenaika, noin klo 9–12

aamutakki /ˈaːmutˌakːɪ/ (n)
roupão
  aamulla käytettävä pitkähelmainen takki, jossa on tavallisesti myös kankainen vyö

aamutähti /ˈaːmutˌæhtɪ/ (n)
estrela d'alva
  kointähti, usein aamuisin nähtävä Venus
  eräs keskiaikainen lyömäase: kiinteällä tai kettinkisellä varrella varustettu piikkikuula

aamuyö /ˈaːmuyø/ (n)
madrugada
  aika keskiyön ja aamun välissä, pikkutunnit

aapinen /ˈaːpɪnen/ (n)
cartilha
  oppikirja, jonka avulla opetellaan lukemaan

aaprottimaruna /ˈaːprotːˌimarˌuna/ (n)
abrótano-macho
  marunoiden sukuun kuuluva kasvilaji, jonka hyvätuoksuisia lehtiä on käytetty mausteena ja lääkeyrttinä

aari /ˈaːrɪ/ (n)
are
  pinta-alan mittayksikkö, sadan neliömetrin kokoinen alue, lyhenne a.

aaria /ˈaːrɪa/ (n)
ária
  suurimuotoiseen vokaaliteokseen, esimerkiksi oopperaan tai oratorioon kuuluva lauluosuus, jossa yhdellä laulajalla on erityisen tärkeä osa soolon esittäjänä

aarnikotka /ˈaːrnɪkˌotka/ (n)
grifo
  taruolento jolla on leijonan ruumis, kotkan pää ja etujalat sekä kohollaan oleva siipi (joskus siivet) ja päässä korvat

aarniometsä /ˈaːrnɪomˌetsæ/ (n)
floresta virgem
  yleensä luonnontilainen, koskematon metsä, jossa on eri-ikäisiä puita, runsaasti lahopuita ja jatkuvia pienipiirteisiä muutoksia

aarre /ˈaːrre/ (n)
tesouro
  jokin erityisen arvokas tai kokoelma arvoesineitä tms.

aasi /ˈaːsɪ/ (n)
burro, asno
  hevosen sukuun kuuluva kotieläin (), jota käytetään kantojuhtana
  tyhmä henkilö, yksinkertainen henkilö, typerys

aasialainen /ˈaːsɪalˌainen/ (adj)
asiático
  Aasiasta peräisin oleva tai Aasiaan liittyvä

aasiannorsu /ˈaːsɪˌannorsu/ (n)
elefante asiático
  Aasiassa tavattava norsulaji

aasimaisesti /ˈaːsɪmˌaisestɪ/ (adv)
asininamente
  aasimaisella tavalla

aataminomena /ˈaːtamˌinomˌena/ (n)
gogó
  kurkunpäässä sijaitsevan kilpiruston muodostumana esiin työntyvä kova kyhmy, joka on havaittavissa selvemmin miehillä kuin naisilla

aateli /ˈaːtelɪ/ (n)
nobreza
  perinnöllisiä etuoikeuksia nauttinut sääty-yhteiskunnan yläluokka, aatelissääty, aatelisto

aatelismies /ˈaːtelˌismies/ (n)
nobre
  aateliin kuuluva mies, aatelinen

aateluus /ˈaːteluːs/ (n)
nobreza
  aatelisarvoon yhdistyvä arvolataus; ylevyys, ylevämielisyys

aatto /ˈaːtːo/ (n)
véspera
  pyhäpäivää edeltävä päivä

aave /ˈaːve/ (n)
fantasma
  aineeton uskomusolento, haamu, kummitus

aavemainen /ˈaːvemˌainen/ (adj)
fantasmagórico
  sellainen, joka on aaveen kaltainen; yliluonnollinen, pelottava

aavikko /ˈaːvɪkːo/ (n)
deserto
  autiomaa, kuivuuden, kuumuuden tai kylmyyden takia lähes kasviton alue; aavikoitunut alue

aavikkohaukka /ˈaːvɪkːohˌaukːa/ (n)
falcão-sacre
  (eläintiede) suurikokoinen jalohaukka (Falco cherrug)

aavikkoilves /ˈaːvɪkːˌoilves/ (n)
caracal
  hoikka, hiekanruskea ilvestä pienempi kissaeläinlaji, jota tavataan Afrikan ja Aasian aavikoilla ja aroilla

aavikkokettu /ˈaːvɪkːokˌetːu/ (n)
feneco
  eräs aavikoilla elävä pienikokoinen ja isokorvainen kettujen sukuun kuuluva koiraeläinten laji () tai sen yksilö

aavikoituminen /ˈaːvɪkˌoitumɪnen/ (n)
desertificação
  aavikoksi muuttuminen ja siihen suuntaan kehittyminen

aavistus /ˈaːvɪstus/ (n)
palpite
  ennakkotunne, epäilys; tunne siitä, että jotakin tapahtuu

abaksiaalinen /ˈabaksɪˌaːlɪnen/ (adj)
abaxial
  varresta, rungosta tai keskirangasta poispäin oleva; esimerkiksi lehden alapinta, kun päälipinta on varteen päin

abakteriaalinen /ˈabaktˌerɪˌaːlɪnen/ (adj)
abacteriano
  bakteeriton, sellainen jossa ei ole bakteereja

abbedissa /ˈabːedˌissa/ (n)
abadessa
  nunnaluostarin johtaja läntisissä kirkoissa

abdikaatio /ˈabdɪkˌaːtɪo/ (n)
abdicação
  virasta, arvosta tms. luopuminen; erityisesti kruunusta luopuminen

abdomen /ˈabdomen/ (n)
abdome
  selkärankaisten eläinten vatsa eli ruumiinontelon takaosa ja siellä sijaitsevat elimet

abdominaali /ˈabdomɪnˌaːlɪ/ (adj)
abdominal
  (selkärankaisilla) vatsanpuoleinen, vatsaan liittyvä, vatsa-

aberraatio /ˈaberrˌaːtɪo/ (n)
aberração
  muuntuma, erikoinen tai omituinen muoto; harhamuunnos; lajin muunnos, jolla ei ole esimerkiksi alalajin statusta
  linssin tai peilin ominaisuus, joka saa kohteen kuvautumaan väärään paikkaan
  tähden aseman näennäinen muutos

abioottinen /ˈabɪˌoːtːɪnen/ (adj)
abiótico
  eloton, sellainen, joka ei elä

ablaatio /ˈablaːtˌio/ (n)
ablação
  kudoksen poisto tai tuhoaminen, leikkaus

ablatiivi /ˈablatˌiːvɪ/ (n)
ablativo
  sijamuoto, ulkopaikallissija, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä pois joltain pinnalta tai jonkin luota, ulkoeronto. Käytetään laajasti myös muissa merkityksissä.

abolitionismi /ˈabolˌitɪonˌismɪ/ (n)
abolicionismo
  orjuuden lakkauttamisen kannattaminen

abolitionisti /ˈabolˌitɪonˌistɪ/ (n)
abolicionista
  abolitionismin, orjuuden lakkauttamisen, kannattaja

aboriginaali /ˈaborˌiɡɪnˌaːlɪ/ (adj)
aborígene
  (erityisesti) Australian alkuperäisasukas

abortti /ˈabortːɪ/ (n)
aborto
  raskaudenkeskeytys

absintti /ˈabsɪntːɪ/ (n)
absinto
  eräs yrteillä maustettu viina

abskissa /ˈabskɪssa/ (n)
abscissa
  tasokoordinaatiston x-koordinaatti

absoluuttinen /ˈabsolˌuːtːɪnen/ (adj)
absoluto
  ehdoton, rajoittamaton, riippumaton, täysi

absoluuttinen nollapiste /ˈabsolˌuːtːɪnen nˈollapˌiste/ (n)
zero absoluto
  teoreettinen lämpötila, jossa lämpöliike on täysin pysähtynyt; −273,15 celsiusastetta tai 0 kelviniä

absorboida /ˈabsorbˌoida/ (v)
absorver
  imeä itseensä, pidättää, sitoa

absorptio /ˈabsorptˌio/ (n)
absorção
  fysikaalinen tai kemiallinen ilmiö, kaasun, nesteen tai jonkinlaisen energian imeytyminen toiseen aineeseen

abstrahoida /ˈabstrahˌoida/ (v)
abstrair
  tehdä abstraktiksi; muodostaa yleiskäsite

abstrahointi /ˈabstrahˌointɪ/ (n)
abstração
  yleiskäsitteen muodostaminen pelkistämällä

abstrakti /ˈabstraktɪ/ (adj)
abstrato
  sellainen, joka ei ole kouriintuntuva eikä konkreettinen; käsitteellinen, epähavainnollinen, ajatuksellinen

abstraktisti /ˈabstraktˌistɪ/ (adv)
abstratamente
  abstraktilla tavalla; käsitteellisesti

abstraktius /ˈabstraktius/ (n)
abstrateza
  se, että on abstrakti

absurdi /ˈabsurdɪ/ (adj)
absurdo
  sellainen, joka on mieletön, järjetön; järjenvastainen

absurdismi /ˈabsurdˌismɪ/ (n)
absurdismo
  kirjallisuuteen ja esittävään taiteeseen liittyvä paradokseja ja mielettömyyksiä suosiva tyylisuunta

absurdisti /ˈabsurdˌistɪ/ (adv)
absurdista
  absurdilla tavalla

adapteri /ˈadaptˌerɪ/ (n)
adaptador
  sovitinkappale, joka mahdollistaa kahden tai useamman erityyppisen komponentin, liittimen tai eri tekniikkaa käyttävän laitteen liittämisen toisiinsa tai johonkin alustaan, sovitin

adeniini /ˈadenˌiːnɪ/ (n)
adenina
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin tymiinin (DNAssa) tai urasiilin (RNAssa) kanssa

adenohypofyysi /ˈadenˌohypofˌyːsɪ/ (n)
adenoipófise
  aivolisäkkeen etulohko

adenokarsinooma /ˈadenokˌarsɪnˌoːma/ (n)
adenocarcinoma
  rauhasepiteelistä lähtenyt syöpä

adenooma /ˈadenˌoːma/ (n)
adenoma
  hyvänlaatuinen rauhaskasvain

adiabaattinen /ˈadɪabˌaːtːɪnen/ (adj)
adiabático
  (termodynaamisesta prosessista) sellainen, jossa ei siirry lämpöä

adjektiivi /ˈadjektˌiːvɪ/ (n)
adjectivo, adjetivo
  nomineihin kuuluva laatusana, joka vastaa kysymykseen millainen? ja joka on pääsanana olevan substantiivin määre tai olla-verbin jälkeinen predikatiivi

adjektiivinen /ˈadjektˌiːvɪnen/ (adj)
adjetivo
  sellainen, joka toimii adjektiivina, adjektiivin roolissa oleva

adjunkti /ˈadjuŋktɪ/ (n)
adjunto
  adverbiaali, jonka poisjättäminen ei tee lauseesta kieliopillisesti vajaata

adoptio /ˈadoptˌio/ (n)
adoeco, adoção
  lapseksiottaminen, oikeudellinen toimenpide, jolla adoptiovanhemman tai adoptiovanhempien ja adoptoitavan välille muodostetaan uusi perhesuhde, vanhemman ja lapsen suhde

adrenaliini /ˈadrenalˌiːnɪ/ (n)
adrenalina
  (biokemia) lisämunuaisytimen erittämä katekoliamiinihormoni

adstringentti /ˈadstrɪŋŋˌentːɪ/ (n)
adstringente
  aine, joka aiheuttaa elimistön kudosten supistumista tai kuroutumista

adventti /ˈadventːɪ/ (n)
Advento
  kirkkovuoden ensimmäiset viikot ennen joulua

adverbi /ˈadverbɪ/ (n)
advérbio
  . Sanaluokkanimitys. Vajaasti taipuva tai taipumaton sana, joka ilmaisee aikaa, paikkaa, tapaa, keinoa, tilaa tai määrää. Suomen kielessä adverbit on aiemmin luokiteltu partikkeleiksi, mutta tästä on nykykieliopeissa luovuttu ("Iso suomen kielioppi", 2004).

adverbiaali /ˈadverbɪˌaːlɪ/ (n)
adverbial
  lauseen predikaattia määrittävä lauseenjäsen

adverbiaalisuus /ˈadverbɪˌaːlɪsuːs/ (n)
adverbialidade
  se, että on adverbiaalinen

adversatiivinen /ˈadversatˌiːvɪnen/ (adj)
adversativo
  vastakohtaa tai rajoitusta ilmaiseva

adversatiivisesti /ˈadversatˌiːvɪsˌestɪ/ (adv)
adversativamente
  vastakohtaa tai rajoitusta osoittaen

aerobinen /ˈaerˌobɪnen/ (adj)
aeróbico
  happihakuinen, happea tarvitseva, happieloinen; hapellisissa olosuhteissa tapahtuva

aerobiologia /ˈaerˌobɪˌoloɡˌia/ (n)
aerobiologia
  biologian osa-alue, joka tutkii kaikkea ilmavirtausten mukana passiivisena lentävää eloperäistä materiaa

aerodynaaminen /ˈaerˌodynˌaːmɪnen/ (adj)
aerodinâmico
  ilmavirtausten kannalta sellainen, jolla on pieni ilmanvastuskerroin

aerodynaamisesti /ˈaerˌodynˌaːmɪsˌestɪ/ (adv)
aerodinamicamente
  aerodynamiikan edellyttämällä tavalla, sen tunnetut riippuvuussuhteet ja ominaispiirteet huomioon ottaen, aerodynamiikkaa soveltaen

aerodynamiikka /ˈaerˌodynamˌiːkːa/ (n)
aerodinâmica
  hydrodynamiikan osa, joka tutkii virtaavan kaasun ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta

aerosoli /ˈaerˌosolɪ/ (n)
aerossol
  mikroskooppisten nestemäisten tai kiinteiden ainehiukkasten suspensio kaasussa

aerostaatti /ˈaerˌostaːtːɪ/ (n)
aeróstato
  aerostaattista nostovoimaa hyödyntävä ilmaa kevyempi lentolaite; ilmalaiva, -pallo tms.

afaattinen /ˈafaːtːɪnen/ (adj)
afásico
  sellainen, mikä liittyy afasiaan

afar /ˈafar/ (n)
afar
  afarin kieli, kuušilaisiin kieliin kuuluva afroaasialainen kieli, jota puhutaan mm. Etiopiassa, sanasto: Sanalista)

afasia /ˈafasˌia/ (n)
afasia
  aivojen toimintahäiriöstä johtuva kyvyttömyys ymmärtää ja/tai tuottaa puhetta; joskus mikä tahansa aivovauriosta johtuva kielellinen häiriö

affekti /ˈaffektɪ/ (n)
afeto
  voimakas tunnepurkaus, mielenliikutus, kiihtymys

affiksi /ˈaffɪksɪ/ (n)
afixo
  sanaan liitettävä pääte tai liiteosa, jolla ei ole itsenäistä merkitystä, mutta itsenäisen sanan yhteydessä muuttaa sen merkitystä

affiniteetti /ˈaffɪnɪtˌeːtːɪ/ (n)
afinidade
  taipumus kiinnittyä johonkin

afganistanilainen /ˈafɡanˌistanɪlˌainen/ (n)
afegão
  pysyvästi Afganistanissa asuva henkilö

aforismi /ˈaforˌismɪ/ (n)
aforismo
  ajatuksellisesti painokas, tiiviisti ja tyylikkäästi muotoiltu proosallinen virke tai virkkeiden kokonaisuus myös salattuun tuntoon pohjautuva sananlasku, jossa ajatus tekee pienen, mutta tiukan solmun

afrikaaneri /ˈafrɪkˌaːnerɪ/ (n)
africâner
  afrikaanerien etniseen ryhmään kuuluva henkilö

afrikaans /ˈafrɪkaːns/ (n)
africâner
  afrikaansin kieli, enimmäkseen Etelä-Afrikan buurien puhuma hollannista kehittynyt länsigermaaninen kieli

afrikankaija /ˈafrɪkˌaŋkaija/ (n)
papagaio de Meyer
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanlauluhaukka /ˈafrɪkˌanlauluhˌaukːa/ (n)
açor-cantor
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanlintuhaukka /ˈafrɪkˌanlɪntuhˌaukːa/ (n)
açor-africano
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikantöyhtöhaukka /ˈafrɪkˌantøyhtøhˌaukːa/ (n)
falcão-cuco
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (adj)
africano
  Afrikasta peräisin oleva tai Afrikkaan liittyvä

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (n)
africano
  syntyperältään afrikkalainen

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
afro-americana
  afroamerikkalaiseen väestöön tai sen kulttuuriin liittyvä

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (n)
afro-americana
  Yhdysvalloissa asuva henkilö, joka on taustaltaan afrikkalainen

afrodisia /ˈafrodˌisɪa/ (n)
afrodisia
  sukuvietin ylikiihottuneisuus

afta /ˈafta/ (n)
afta
  suuontelon limakalvoille syntyvä usein kivulias haavauma (Stomatitis aphthosa)

agentti /ˈaɡentːɪ/ (n)
agente
  henkilö, joka edustaa jotain toista henkilöä tietyissä yhteyksissä, edustaja, asiamies
  eräiden turvallisuuspalvelujen työntekijä
  lauseenjäsen, joka tarkoittaa verbin osoittaman toiminnan suorittajaa

aggressiivinen /ˈaɡːressˌiːvɪnen/ (adj)
agressivo
  hyökkäävä, päällekäyvä, väkivaltaisesti käyttäytyvä

aggressiivisesti /ˈaɡːressˌiːvɪsˌestɪ/ (adv)
agressivamente
  aggressiivisella tavalla

aggressiivisuus /ˈaɡːressˌiːvɪsuːs/ (n)
agressividade
  vihaisuus, vihamielisyys, hyökkäävyys

agitaatio /ˈaɡɪtˌaːtɪo/ (n)
agitação
  yllytys, kiihotus

agnosia /ˈaɡnosˌia/ (n)
agnosia
  (neurologia) aivovaurioihin tai neurologisiin sairauksiin, erityisesti ohimolohkon vaurioihin liittyvä aivoperäinen havaitsemishäiriö, jota poteva menettää kykynsä tunnistaa esineitä, henkilöitä, ääniä, hajuja tai muotoja, vaikka hänen aistinsa eivät ole vioittuneet eikä hän ole kärsinyt merkittävää muistinmenetystä

agnostikko /ˈaɡnostˌikːo/ (n)
agnóstica
  henkilö, joka ei väitä tietävänsä, onko jumalaa olemassa; agnostisismin kannattaja; henkilö, joka ei väitä tietävänsä onko jumalaa olemassa tai ei, koska sen olemassaoloa ei voi todistaa, mutta ei myöskään kiellä jumalan olemassaoloa, koska sitäkään ei voida todistaa

agonisti /ˈaɡonˌistɪ/ (n)
agonista
  lihas, joka tekee varsinaisen työn muiden levätessä; esimerkiksi kyynärpäätä koukistettaessa hauis toimii agonistina
  molekyyli, joka sitoutumalla solun reseptoriin saa aikaan fysiologisen reaktion; esimerkiksi asetyylikoliini toimii kolinergisen reseptorin agonistina

agronomi /ˈaɡronˌomɪ/ (n)
agrônomo
  maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti (alempi korkeakoulututkinto)

ahdas /ˈahdas/ (adj)
estreito
  tiukka; jossa ei ole paljoa tilaa

ahdistaja /ˈahdɪstˌaja/ (n)
atormentador
  henkilö, joka ahdistaa jotakuta

ahdistelija /ˈahdɪstˌelɪja/ (n)
perseguidor
  henkilö, joka ahdistelee

ahdistella /ˈahdɪstella/ (v)
oprimir
  tehdä jkn olo tukalaksi tai epämukavaksi fyysisellä tai henkisellä häirinnällä

ahdistelu /ˈahdɪstˌelu/ (n)
assédio
  ahdisteleminen

ahdistuneesti /ˈahdɪstunˌeːstɪ/ (adv)
ansiosamente
  ahdistuneella tavalla

ahdistuneisuushäiriö /ˈahdɪstunˌeisuːshˌæirɪø/ (n)
transtorno de ansiedade
  psykiatrisia häiriöitä, joissa keskeisiä oireita ovat ahdistuneisuus, jännittyneisyys ja pelko

ahdistus /ˈahdɪstus/ (n)
ansiedade
  tunnetila, johon voi liittyä tuskaisuutta, pelokkuutta, paniikkioireita, huolestuneisuutta ja unihäiriöitä

ahjo /ˈahjo/ (n)
frágua
  pajan tulisija, jossa rauta kuumennetaan hehkuvaksi takomista varten

ahkera /ˈahkera/ (adj)
diligente, esforçado
  ~ 3. inf. -maan/-mään sellainen, joka tekee paljon työtä; toimelias, työteliäs, uuttera

ahkeruus /ˈahkeruːs/ (n)
diligência
  se, että on ahkera

ahma /ˈahma/ (n)
carcaju
  Gulo gulo, näätäeläimiin kuuluva petoeläin

ahmatti /ˈahmatːɪ/ (n)
glutão
  ahmija, ahnehtija, ahnas olio; suursyömäri

ahmia /ˈahmɪa/ (v)
devorar
  nauttia, syödä tai juoda nopeasti ja ahnaasti

ahne /ˈahne/ (adj)
ganancioso
  sellainen, joka haluaa paljon ja usein kyltymättä jotakin, esimerkiksi rahaa tai ruokaa

ahneus /ˈahneus/ (n)
avareza
  se, että on ahne

ahtaaja /ˈahtaːja/ (n)
estivador
  ahtaamista tekevä henkilö, ahtaamiseen erikoistunut satamatyömies

ahteri /ˈahterɪ/ (n)
popa
  aluksen perä, peräosa

ahven /ˈahven/ (n)
perca
  yleinen ahvenkalojen heimon petokala ()

ahvenanmaalainen /ˈahvenˌanmaːlˌainen/ (adj)
alandês
  Ahvenanmaahan kuuluva tai siihen liittyvä

aidata /ˈaidata/ (v)
cercar
  laittaa aitoja, ympäröidä aidalla

aihe /ˈaihe/ (n)
tema
  asia, teema
causa
  syy, tarkoitus

aiheuttaa /ˈaiheutːaː/ (v)
causar
  olla tai toimia aiheuttajana; tuottaa, saada aikaan, synnyttää jokin tai joitakin seuraamuksia

aika /ˈaika/ (n)
tempo
  maailmankaikkeuden ominaisuus, joka etenee ja jossa kaikki tapahtuu; toistuvien luonnonilmiöiden avulla tai kellolla mitattava suure

aikaisemmin /ˈaikaisˌemmɪn/ (adv)
antes
  varhemmin

aikaisin /ˈaikaisɪn/ (adv)
cedo
  varhain

aikajana /ˈaikajˌana/ (n)
cronologia
  muodostettu jana, jossa aika etenee vasemmalta oikealle, ja jolle voidaan sijoittaa tapahtumia aikajärjestyksessä

aikakauslehti /ˈaikakˌauslehtɪ/ (n)
periódico
  säännöllisesti paperille painettuna ilmestyvä julkaisu, jonka ilmestymistiheys on harvempi kuin sanomalehdellä ja toisin kuin sanomalehdellä, uutiset eivät ole sen oleellisinta sisältöä

aikakirja /ˈaikakˌirja/ (n)
crônica
  kronologinen katsaus lähihistorian tapahtumiin

aikakone /ˈaikakˌone/ (n)
máquina do tempo
  kuvitteellinen kone, jolla voidaan siirtyä ajassa eteen- tai taaksepäin

aikalisä /ˈaikalˌisæ/ (n)
intervalo
  tilanne, jossa peli pysäytetään hetkeksi toisen osapuolen niin pyytäessä

aikapommi /ˈaikapˌommɪ/ (n)
bomba-relógio
  pommi, jonka räjäyttämiseen käytetään ajastinta, jotta se räjähtäisi haluttuun aikaan
  asia, joka ei vielä ole ongelma, mutta josta mahdollisesti aiheutuu jopa vakavia ongelmia tulevaisuudessa

aikasarja /ˈaikasˌarja/ (n)
série temporal
  pitkittäistutkimuksissa jotakin ilmiötä havainnoitaessa yl. tasaisin välein tehtyjen mittausten aineisto

aikataulu /ˈaikatˌaulu/ (n)
agenda
  taulukko, johon on kerätty yleisten kulkuneuvojen lähtö- ja saapumisajat

aikavyöhyke /ˈaikavˌyøhyke/ (n)
fuso horário
  Maapallon alue, jolla käytetään samaa kellonaikaa. Vertailuaikana on UTC-aika, josta eri aikavyöhykkeet poikkeavat pääasiassa tasa- tai puolen tunnin verran. Aikavyöhykkeet myötäilevät 15 pituusastetta leveitä kuvitteellisia vyöhykkeitä.

aikoa /ˈaikoa/ (v)
tencionar, ter intenção
  olla aikeissa tehdä jotakin; suunnitella tekevänsä jotain

aikuinen /ˈaikwɪnen/ (adj)
adulto
  aikuistunut, täysikasvuinen tai täysi-ikäinen

aikuinen /ˈaikwɪnen/ (n)
adulto
  fyysisesti ja henkisesti täysikasvuinen yksilö

aimara /ˈaimara/ (n)
aimará
  aimaran kieli, Boliviassa ja Perussa puhuttava kieli (kielitunnus: ay)

aina /ˈaina/ (adv)
sempre
  ikuisesti; jatkuvasti

ainakin /ˈainakɪn/ (adv)
ao menos
  joka tapauksessa; vähintään, mainitun lisäksi ehkä muutakin

aine /ˈaine/ (n)
matéria
  hiukkasista muodostuva maailmankaikkeuden rakennusaine, jonka ominaisuuksia ovat massa ja tilavuus

aineenvaihdunta /ˈaineːnvˌaihdunta/ (n)
metabolismo
  metabolismi, eliöissä tapahtuva kemiallisten aineiden kiertokulku ja eliössä itsessään tai eliöiden ja ympäristön välillä tapahtuva elintoimintoihin liittyvä muuttuminen

aineeton /ˈaineːton/ (adj)
imaterial
  sellainen, joka ei ole materiaa, immateriaalinen

aineisto /ˈaineisto/ (n)
material
  johonkin tarvittavat lähteet tai todisteet kokonaisuutena

ainejärjestö /ˈainejˌærjestø/ (n)
centro acadêmico
  yliopiston saman oppiaineen opiskelijoiden muodostama yhdistys

aines /ˈaines/ (n)
substância
  aine, materia

ainoa /ˈainoa/ (adj)
único
  ilman muita oleva, pelkkä

ainutlaatuinen /ˈainutlˌaːtwɪnen/ (adj)
única
  uniikki, sellainen, jonka kaltaisia ei ole muita, ainoa laatuaan

aioni /ˈaionɪ/ (n)
aeon
  geologisen ajanlaskun satoja tai tuhansia miljoonia vuosia käsittävä, korkein taso. Aionit jaetaan edelleen maailmankausiin

airo /ˈairo/ (n)
remo
  pitkä, yleensä puinen hankaimeen sijoitettava väline, jolla soudetaan venettä

airut /ˈairut/ (n)
arauto
  tapahtuma tms. joka enteilee jotain tulevaa

aisankannattaja /ˈaisaŋkˌannatːˌaja/ (n)
cabrão
  mies, jota hänen vaimonsa pettää

aisti /ˈaistɪ/ (n)
sentido
  eliöiden ominaisuus havaita aistimillaan ympäristöstä tulevia ja elimistössä syntyviä konkreettisia vaikutuksia, joita voidaan käyttää ympäristön ja oman tilan havaitsemiseen

aistia /ˈaistɪa/ (v)
sentir
  havaita, tuntea aisteilla

aistillisuus /ˈaistɪllɪsuːs/ (n)
sensualidade
  se, että on aistillinen

aita /ˈaita/ (n)
cerca
  kahta aluetta erottava rakennelma tai kasvusto, joka hankaloittaa kulkua tai toimii suojana

aito /ˈaito/ (adj)
autêntico
  sellainen, joka on alkuperältään varma, vääristelemätön, väärentämätön; oikea

aitoviikuna /ˈaitovˌiːkuna/ (n)
figueira
  viikunoiden sukuun kuuluva viikunoita kantava lehtipuu ()

aivastaa /ˈaivastaː/ (v)
espirrar
  henkäistä ilmaa nopeasti ulos refleksin laukaisemana, yleensä nenän ärsyyntymisen johdosta

aivastus /ˈaivastus/ (n)
espirro
  nenän limakalvolla vaikuttavan ärsykkeen refleksimäisesti aiheuttama kouristuksen tapainen äkillinen uloshengitys

aivoinfarkti /ˈaivoinfˌarktɪ/ (n)
acidente vascular cerebral
  aivoverisuonen tukkeutuessa syntyvä vaurio aivokudoksessa

aivokalvontulehdus /ˈaivokˌalvontulˌehdus/ (n)
meningite
  bakteerin tai viruksen aiheuttama tulehdus aivoissa

aivokasvain /ˈaivokˌasvain/ (n)
tumor cerebral
  aivoihin muodostuva kasvain

aivokuolema /ˈaivokˌuolema/ (n)
morte cerebral
  tilanne, jossa aivojen toiminta on peruuttamattomasti loppunut, vaikka sydän ja verenkierto vielä toimisivat

aivokuollut /ˈaivokˌuollut/ (adj)
cerebralmente morto
  tilanne tai henkilö, jonka aivojen toiminta on peruuttamattomasti loppunut, vaikka sydän ja verenkierto vielä toimivat

aivokuori /ˈaivokˌuorɪ/ (n)
córtex
  aivojen pinnalla olevan hermosolumassan muodostama harmaan aineen kerros

aivolisäke /ˈaivolˌisæke/ (n)
hipófise
  aivojen osa, joka sijaitsee isoaivojen alla kitaluun syvennyksessä

aivopesu /ˈaivopˌesu/ (n)
lavagem cerebral
  pakottavien tekniikoiden soveltaminen kohteen uskomusten tai käyttäytymisen muuttamiseksi

aivoriihi /ˈaivorˌiːhɪ/ (n)
brainstorm
  työskentelymuoto, jossa pyritään luomaan tai työstämään ideoita spontaanisti keskustelemalla

aivot /ˈaivot/ (n)
cérebro
  keskushermostoa kontrolloiva elin, jonka päätehtävä on käsitellä aistien välityksellä saatua informaatiota siten, että eliön toimintakyky ympäristössään säilyy

aivoton /ˈaivoton/ (adj)
descerebrado
  älytön, päätön, tyhmä

aivotärähdys /ˈaivotærˌæhdys/ (n)
concussão
  lievä aivovamma, joka johtuu päähän kohdistuneesta iskusta

ajaa /ˈajaː/ (v)
conduzir
  kuljettaa kulkuneuvoa; (ajoneuvosta) liikkua ihmisen kuljettamana; kulkea ajoneuvon kyydissä; kuljettaa ajoneuvolla

ajaja /ˈajaja/ (n)
condutor
  henkilö, joka ajaa jotakin kulkuneuvoa tai konetta

ajanhukka /ˈajanhˌukːa/ (n)
perda de tempo
  ajan haaskaus, turha aikaavievä toiminta

ajanjakso /ˈajanjˌakso/ (n)
época
  kahden peräkkäisen ajankulun havaintokohdan välillä vallinnut aika

ajankohtainen /ˈajaŋkˌohtainen/ (adj)
atual
  joka liittyy nykyisyyteen, päivän tapahtumia koskeva; parhaillaan tai tässä ajassa tapahtuva

ajatella /ˈajatella/ (v)
pensar, refletir
  käsitellä mielessään

ajatollah /ˈajatˌollah/ (n)
aiatolá, aiatola
  šiiamuslimien uskonnollisten johtajien arvonimi

ajattelija /ˈajatːˌelɪja/ (n)
pensador
  henkilö, joka ajattelee; erityisesti filosofi, matemaatikko tai vastaava

ajattelu /ˈajatːˌelu/ (n)
pensamento
  kognitiivista kykyä edellyttävä toiminta, jossa päädytään kielellisesti lopputulemiin tiedetyistä faktoista ja tehdyistä oletuksista

ajatus /ˈajatus/ (n)
pensamento
  aivoissa syntynyt mielikuva, idea

ajatuskupla /ˈajatˌuskupla/ (n)
balão de pensamento
  sarjakuvissa hahmojen ajatusten esittämisen tapa

ajatuspoliisi /ˈajatˌuspolˌiːsɪ/ (n)
polícia do pensamento
  taho, joka tuomitsee henkilön tämän vääränlaisten mielipiteiden vuoksi

ajatusviiva /ˈajatˌusvɪːva/ (n)
hífen
  välimerkkinä toimiva yhdysviivaa pidempi vaakaviiva, jonka avulla voidaan mm. elävöittää kirjoitetun tekstin rakennetta. Ajatusviivaa voidaan käyttää myös esimerkiksi rajakohtamerkintänä, poisjätön merkkinä tai repliikkiviivana, joka puheessa havaitaan hetken taukona.

ajautua /ˈajautˌua/ (v)
derivar
  liikkua ulkopuolisten voimien ohjaamana; kulkeutua

ajoittaa /ˈajoitːaː/ (v)
marcar
  määrittää jonkin ikä, panna aikajanalle
  sijoittaa ajallisesti

ajokoira /ˈajokˌoira/ (n)
cão de caça
  metsästykseen käytettävä koira, jolla on hajuaistinsa avulla kyky löytää ja seurata jahdin aikana pakenevaa riistaeläintä

ajokortti /ˈajokˌortːɪ/ (n)
carta de condução, carteira de motorista
  ajo-oikeuden osoittava henkilökohtainen asiakirja

ajoneuvo /ˈajonˌeuvo/ (n)
veículo
  maalla kulkeva ohjattava, moottoroitu tai moottoroimaton laite

ajuri /ˈajurɪ/ (n)
controlador
  ohjelma, joka ohjaa tietokoneeseen liitetyn oheislaitteen toimintaa: laiteohjain

ajuruoho /ˈajurˌuoho/ (n)
tomilho
  joukko huulikukkaissuvun tavallisesti ruohomaisia varpuja tai pensaita; Suomen luonnossa kasvaa kangasajuruoho ja nurmiajuruoho

akaatti /ˈakaːtːɪ/ (n)
ágata
  kvartsin pienikiteinen tuliperäinen muoto

akan /ˈakan/ (n)
akan
  akanin kieli, Ghanassa puhuttava nigeriläis-kongolainen kieli, jota kutsutaan myös twin kieleksi (kielitunnus: aka)
  erään Länsi-Afrikassa elävän etnisen ryhmän jäsen

akanvirta /ˈakanvˌirta/ (n)
remoinho
  nesteen tai kaasun päävirtaussuunnan vastainen rinnakkainen virtaus, eritoten pyörre

akateemikko /ˈakatˌeːmɪkːo/ (n)
acadêmico
  akatemian jäsen

akateeminen /ˈakatˌeːmɪnen/ (adj)
platónico
  yliopistoon liittyvä, yliopistotutkintoihin liittyvä

akatemia /ˈakatˌemɪa/ (n)
academia
  alansa ylin oppilaitos, korkeakoulu, yliopisto
  tieteiden tai taiteiden edistämiseksi perustettu seura, joka edustaa alansa korkeimpia saavutuksia
  Platonin Akatemia, Platonin perustama filosofinen koulukunta

akileija /ˈakɪlˌeija/ (n)
aquilégia
  leinikkikasvien heimoon kuuluvan akileijojen () suvun kasvi

akillesjänne /ˈakɪllˌesjænne/ (n)
tendão de Aquiles
  kantapäässä sijaitseva vahva jänne

akklimatisaatio /ˈakːlɪmˌatɪsˌaːtɪo/ (n)
aclimatação
  sopeutus

akkreditoida /ˈakːredɪtˌoida/ (v)
credenciar
  valtuuttaa, erityisesti diplomatiassa lähettilään valtuuttaminen toimimaan tietyssä maassa

akkreditointi /ˈakːredɪtˌointɪ/ (n)
credenciamento
  akkreditoiminen

akku /ˈakːu/ (n)
acumulador
  sähköä kemialliseksi energiaksi varastoimaan kykenevä jännitelähde

akkusatiivi /ˈakːusatˌiːvɪ/ (n)
acusativo
  minkä tahansa sijamuodon kaltainen objektin sija

akne /ˈakne/ (n)
acne
  talirauhasten liiallisesta talin erittämisestä ja niiden tulehtumisesta johtuva kasvojen ihosairaus

akoluutti /ˈakolˌuːtːɪ/ (n)
acólito
  avustava alttaripalvelija katolisessa kirkossa

akrobaatti /ˈakrobˌaːtːɪ/ (n)
acrobata
  akrobatian harjoittaja, näytöksissä esiintyvä taituruusvoimistelija ja temppujen tekijä

akrobaattinen /ˈakrobˌaːtːɪnen/ (adj)
acrobático
  akrobatiaan liittyvä tai kuuluva

akrobatia /ˈakrobˌatɪa/ (n)
acrobacia
  taito tehdä poikkeuksellista notkeutta, voimaa ja rohkeutta vaativia näyttäviä voimistelu- ja tasapainoiluesityksiä; sekä näiden esittäminen

akrofobia /ˈakrofˌobɪa/ (n)
acrofobia
  korkean paikan kammo, pelko korkeita paikkoja kohtaan

akromaattinen /ˈakromˌaːtːɪnen/ (adj)
acromático
  (väriskaalasta) sellainen, joka koostuu pelkästään harmaista sävyistä; väritön

akromegalia /ˈakromˌeɡalˌia/ (n)
acromegalia#Portugali
  aivolisäkkeen liikatoiminnasta johtuva krooninen sairaus, joka ilmenee ruumiinosien, erityisesti ääreisosien, liikakasvuna

akrosomi /ˈakrosˌomɪ/ (n)
acrossomo
  siittiön kärkikappale, jolla siittiö kiinnittyy munasoluun ja joka sisältää munasolun peitteen pilkkomiseen tarvittavat entsyymit

akseli /ˈakselɪ/ (n)
eixo
  koordinaatiston määrättyjen suuntien nimi
  eräitä yleensä pyöriviä koneenosia
  eräiden poliittisten liittoumien nimi

aksentti /ˈaksentːɪ/ (n)
acentuação
  puheessa tapahtuva sanan tai sen osan korostaminen, sanapaino, tai sanan painottaminen lauseessa, lausepaino.

aksenttimerkki /ˈaksentːɪmˌerkːɪ/ (n)
acento
  merkki, joka ilmaisee ääntämiseen liittyvän koron paikan; aksenttimerkki voi toimia myös ääntämisohjeena

aksiomaattinen /ˈaksɪomˌaːtːɪnen/ (adj)
axiomático
  itsestään selvä, ilmiselvä, aksiooman muodostava

aksiooma /ˈaksɪˌoːma/ (n)
axioma
  perusväittämä aksiomaattisessa päättelyssä; selviö, itsestäänselvyys

aksoni /ˈaksonɪ/ (n)
axónio
  hermosolun viejähaarake, joka johtaa hermoimpulssin eteenpäin toiseen hermosoluun

aktiivi /ˈaktɪːvɪ/ (n)
voz ativa
  aktiivimuoto, verbien pääluokka. Aktiivi-pääluokkaan kuuluvan verbin subjekti on tekijä.
  aktiivimuoto, verbin finiittimuoto, jossa tekijä tunnetaan
  henkilö, joka on aktiivinen jossain toiminnassa, aktivisti

aktiivihiili /ˈaktɪːvɪhˌiːlɪ/ (n)
carvão ativado
  puhdasta, hyvin huokoista hiiltä, jonka pinta-ala massa­yksikköä kohti on erityisen suuri

aktiivinen /ˈaktɪːvɪnen/ (adj)
ativo
  sellainen, joka on toiminnassa, tekee aktiivisesti jotakin tai osallistuu

aktinium /ˈaktɪnium/ (n)
actínio
  radioaktiivinen alkuaine, Ac

aktivismi /ˈaktɪvˌismɪ/ (n)
ativismo
  suoran toiminnan politiikka; yleensä mielihalulla perusteltua toimintaa, sisältäen painostusta ja uhkailua

aktivisti /ˈaktɪvˌistɪ/ (n)
ativista
  henkilö, joka toimii kansalaisen ominaisuudessa ja suoran toiminnan keinoin jonkin poliittisen tai eettisen tavoitteen saavuttamiseksi

aktuaari /ˈaktuˌaːrɪ/ (n)
atuário
  virkamies, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ja säilyttää viraston asiakirjoja; eräissä virastoissa tilastojen laatija

akupunktio /ˈakupˌuŋktɪo/ (n)
acupuntura
  hoitomenetelmä, jossa ihoon työnnetään neuloja

akustiikka /ˈakustˌiːkːa/ (n)
acústica
  tilan äänentoisto-ominaisuudet
  äänialueella ilmenevien värähtelyjen ja niiden erilaisissa väliaineissa etenemisen tutkimus

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (adj)
agudo
  äkillinen

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (n)
acento agudo
  akuuttiaksaentti, akuutti korkomerkki, kirjaimen ylle kirjoitettava aksenttimerkki, joka näyttää vasemmalle suunnatulta pilkulta, [´] ja ilmentää ”nousevaa”. Unicode U+00B4

akvaario /ˈakvaːrˌio/ (n)
aquário
  lasiallas, jossa pidetään kaloja, muita vesieläimiä ja usein myös kasveja

akvamariini /ˈakvamarˌiːnɪ/ (n)
água-marinha
  akvamariini väri

akvaviitti /ˈakvavˌiːtːɪ/ (n)
aquavita
  ruotsalainen väkevä alkoholijuoma, jota on maustettu kuminalla ja aniksella

akvedukti /ˈakvedˌuktɪ/ (n)
aqueduto
  perinteisesti avonainen vesijohto (voidaan myös kattaa), jossa vesi virtaa painovoiman avulla

ala /ˈala/ (n)
campo
  toimiala

ala-arvoinen /ˈalaˈarvoinen/ (adj)
ruim
  kelvoton, arvoton, huono

alabasteri /ˈalabˌasterɪ/ (n)
alabastro
  koriste-esineiden valmistukseen käytettävä hienojakoinen väritön tai lähes väritön kipsi

alahuuli /ˈalahˌuːlɪ/ (n)
lábio inferior
  huuliparin alempi puolikas

alaikäinen /ˈalaikˌæinen/ (adj)
menor
  iältään lain määräämän täysi-ikäisyyden rajan alapuolella oleva

alainen /ˈalainen/ (n)
subordinado
  työntekijä, joka työskentelee toisen määräysten ja ohjeiden mukaisesti.

alalaji /ˈalalˌajɪ/ (n)
subespécie
  taksonomiassa lajin alapuolinen taksonominen taso
  kyseisen tason taksoni, usein merkitään subsp.

alanko /ˈalaŋko/ (n)
baixada
  laaja maa-alue, jonka korkeus on alle 200 metriä merenpinnasta

alankomaalainen /ˈalaŋkomˌaːlainen/ (n)
neerlandesa, neerlandês
  pyvästi Alankomaissa asuva henkilö

alaotsikko /ˈalaˌotsɪkːo/ (n)
subtítulo
  otsikko, joka kuuluu tai tulee jonkin yläotsikon alle

alapidennys /ˈalapɪdˌennys/ (n)
cauda
  kirjaimen perusviivan alapuolinen osa, esim. p-kirjaimen varsi

alasin /ˈalasɪn/ (n)
bigorna
  sepän takomisen alustana käyttämä raskas metallialusta

alastomuus /ˈalastomuːs/ (n)
nudez
  se, että on alaston

alaston /ˈalaston/ (adj)
nu
  ilman vaatteita oleva

alasuku /ˈalasˌuku/ (n)
subgénero
  suvun ja lajin väliin sijoittuva taksonominen taso

alaviite /ˈalavˌiːte/ (n)
nota de rodapé
  sivun alareunassa oleva seliteteksti, joka viittaa johonkin samalla sivulla olevaan sanaan tai asiaan

alba /ˈalba/ (n)
alva
  jumalanpalveluksessa käytettävä tavallisesti valkea vaate

albania /ˈalbanˌia/ (n)
albanés
  indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan erityisesti Albaniassa (kielitunnus: sq)

albanialainen /ˈalbanˌialˌainen/ (adj)
albanês
  Albaniasta peräisin oleva tai Albaniaan liittyvä

albanialainen /ˈalbanˌialˌainen/ (n)
albanês
  pysyvästi Albaniassa asuva henkilö

albatrossi /ˈalbatrˌossɪ/ (n)
albatroz
  joukko pitkä- ja kapeasiipisiä eteläisen pallonpuoliskon merialueiden oivallisina lentäjinä ja merimiesten onnentuojina tunnettuja lintuja ()

albiino /ˈalbɪːno/ (adj)
albina
  albinistinen

albiino /ˈalbɪːno/ (n)
albina
  eläin tai ihminen, jolla ei geenimuutosten vuoksi ole pigmenttiä ihollaan

albumi /ˈalbumɪ/ (n)
álbum
  kirja johon kirjoitetaan muistorunoja, kootaan nimikirjoituksia, postimerkkejä, tulitikkuetikettejä, valokuvia tms. kokoelmaksi

albumiini /ˈalbumˌiːnɪ/ (n)
albumina
  yksinkertaisten valkuaisaineiden ryhmään kuuluva vesiliukoinen aine, jota esiintyy yhdisteissä mm. veriherassa ja munanvalkuaisessa

aldehydi /ˈaldehˌydɪ/ (n)
aldeído
  orgaaninen yhdiste, joka muodostuu alkoholin hapettuessa

aldoosi /ˈaldoːsɪ/ (n)
aldose
  monosakkaridi (sokeri), joka avoketjuisena sisältää aldehydiryhmän eli karbonyyliryhmä on ketjun päässä

aleksandriini /ˈaleksˌandrɪːnɪ/ (n)
alexandrino
  eräs ranskalainen runomitta, joka koostuu 12:ta tai 13:ta(?) jambisesta tavusta, jossa tahtilepo on aina kuudennen tavun jälkeen

aleksandriitti /ˈaleksˌandrɪːtːɪ/ (n)
alexandrita
  päivänvalossa vihreä ja keinovalossa punainen krysoberylli

aleksia /ˈaleksˌia/ (n)
alexia
  sanasokeus

aleksitymia /ˈaleksˌitymˌia/ (n)
alexitimia
  henkilö ei osaa tunnistaa tunteita itsessään eikä muissa, hän ei myöskään osaa näyttää tunteitaan

alemmuuskompleksi /ˈalemmˌuːskomplˌeksɪ/ (n)
complexo de inferioridade
  usein tiedostamaton huonommuudentunne toisiin nähden

alennusmerkki /ˈalennˌusmerkːɪ/ (n)
bemol
  etumerkintä, joka alentaa sävelen soivaa sävelkorkeutta puolisävelaskelella; nuottikirjoituksessa alennusmerkin symboli on ♭

alentaa /ˈalentaː/ (v)
diminuir
  laittaa alemmalle tasolle (jtak numeerista arvoa)

aleutti /ˈaleutːɪ/ (n)
aleúte
  eskimo-aleuttilainen kieli (kielitunnus: ale)
  Aleuttien saaristossa, Alaskassa ja Venäjällä elävän Amerikan alkuperäiskansan jäsen

alfa /ˈalfa/ (n)
alfa
  kreikan aakkosten ensimmäinen kirjain, kreikan kielen suuraakkonen alfa: Α ja vastaava pienaakkonen alfa: α

alfahiukkanen /ˈalfahˌiukːanen/ (n)
partícula alfa
  elektroninsa menettänyt, ionisoitunut heliumydin

alfasäteily /ˈalfasætˌeily/ (n)
radiação alfa
  (ydinfysiikka) alfahiukkasista koostuva hajoavien ydinten lähettämä säteily

alfauros /ˈalfauros/ (n)
macho alfa
  lauman johtava ja naaraiden kanssa paritteleva uros
  vaikutusvaltainen ihmisjoukon johtava ja naisten suosima mies

algebrallinen /ˈalɡebrˌallɪnen/ (adj)
algébrico
  algebraan liittyvä

algebrallinen rakenne /ˈalɡebrˌallɪnen rˈakenne/ (n)
estrutura algébrica
  joukko, johon on liitetty yksi tai useampia binäärioperaatioita

algerialainen /ˈalɡerˌialˌainen/ (adj)
argelino, argeliano
  Algeriasta peräisin oleva tai Algeriaan liittyvä

algerialainen /ˈalɡerˌialˌainen/ (n)
argelino, argeliano
  pysyvästi Algeriassa asuva henkilö

algoritmi /ˈalɡorˌitmɪ/ (n)
algoritmo
  joukko järjestelmällisesti suoritettavia käskyjä tai ohjeita jonkin tehtävän suorittamiseksi; erityisesti matematiikassa ja tietojenkäsittelyssä tarkkaan määritelty sarja ongelman ratkaisemista varten

algoritminen /ˈalɡorˌitmɪnen/ (adj)
algorítmico
  algoritmeihin perustuva

alhaalla /ˈalhaːlla/ (adv)
em baixo
  alaosassa, alimmassa paikassa, olosuhteessa tai tilanteessa, pohjalla

ali-ihminen /ˈalɪˈihmɪnen/ (n)
sub-humano
  (rasistinen, kansallissosialistisessa ideologiassa) arjalaista alempiarvoisempi ihmislajin edustaja, esimerkiksi juutalainen

aliarvioida /ˈalɪˌarvɪˌoida/ (v)
subestimar
  arvioida jokin joiltakin ominaisuuksiltaan vähäisemmäksi tai pienemmäksi kuin mitä se todellisuudessa on

alihakemisto /ˈalɪhˌakemˌisto/ (n)
subdiretório
  hakemisto joka on luotu toisen hakemiston sisään

alistussuhde /ˈalɪstˌussuhde/ (n)
hipotaxe
  alisteisen sivulauseen suhde päälauseeseen

aliupseeri /ˈaliupsˌeːrɪ/ (n)
suboficial
  (sotavoimat) henkilö jolla on jokin sotilasarvoista, jotka sijoittuvat arvojärjestyksessä upseerin ja miehistön väliin

alkaa /ˈalkaː/ (v)
começar
  saada alkunsa, syntyä
  ryhtyä tekemään jotakin

alkaani /ˈalkaːnɪ/ (n)
alcano
  (kemia) hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia

alkaloidi /ˈalkalˌoidɪ/ (n)
alcaloide
  (orgaaninen kemia) kasviemäs, suurta joukkoa yleensä myrkyllisiä kasveissa esiintyviä typpipitoisia emäksiä edustava yhdiste

alkeeni /ˈalkeːnɪ/ (n)
alceno
  (kemia) hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on yksi tai useampi kaksoissidos

alkeishiukkanen /ˈalkeishˌiukːanen/ (n)
partícula elementar
  aineen jakamaton rakenneosa, jolla ei siis ole omaa sisäistä rakennetta eikä se siten koostu muista hiukkasista; huomattavasti pienempi kuin atomi, jonka luultiin pitkään olevan aineen jakamaton rakenneosa; nykykäsityksen mukaan jakautuvat useisiin eri fermioneihin ja bosoneihin

alkeisvaraus /ˈalkeisvaraus/ (n)
carga elementar
  pienin itsenäisillä hiukkasilla eli protoneilla tai elektroneilla esiintyvä sähkövaraus, jonka monikertoja muiden varauksellisten itsenäisten hiukkasten varaukset ovat ja jonka murto-osia alkeishiukkasten varaukset ovat

alkemia /ˈalkemˌia/ (n)
alquimia
  oppi, jonka tarkoituksena on valmistaa kultaa muista aineista tai saavuttaa kuolemattomuus ns. viisasten kiven avulla

alkemisti /ˈalkemˌistɪ/ (n)
alquimista
  alkemian harjoittaja

alkio /ˈalkɪo/ (n)
embrião
  uuden kasvi- tai eläinyksilön varhainen kehitysmuoto; ihminen on alkio hedelmöityksen ja noin 8. raskausviikon välisenä aikana

alkoholi /ˈalkohˌolɪ/ (n)
álcool
  mikä tahansa alkoholiryhmän (OH) eli hydroksyyliryhmän sisältävä orgaaninen yhdiste

alkoholimyrkytys /ˈalkohˌolɪmˌyrkytys/ (n)
intoxicação alcoólica
  alkoholin tai sen palamistuotteiden aiheuttama akuutti myrkytystila

alkoholipitoinen /ˈalkohˌolɪpɪtˌoinen/ (adj)
alcoólico
  sellainen, joka sisältää alkoholia

alkoholismi /ˈalkoholˌismɪ/ (n)
alcoolismo
  pitkäaikaisesta alkoholin liikakäytöstä johtuva riippuvuus; toisaalta pidetään sairautena, johon joillakin henkilöillä on muita suurempi alttius

alkoholisti /ˈalkoholˌistɪ/ (n)
alcoólatra, alcoólico
  alkoholista riippuvainen henkilö; alkoholismia sairastava henkilö

alkoholiton /ˈalkohˌolɪton/ (adj)
sem álcool
  sellainen, jossa ei ole alkoholia
  alkoholia juomaton

alkometri /ˈalkomˌetrɪ/ (n)
alcoolímetro
  laite, jolla määritetään veren alkoholipitoisuus uloshengitysilmasta

alkovi /ˈalkovɪ/ (n)
alcova
  makuualkovi, huoneessa oleva makuusyvennys

alku /ˈalku/ (n)
início, começo
  se, mistä jokin alkaa, alkamiskohta, alkupää

alkuaine /ˈalkuˌaine/ (n)
elemento
  aine, jota ei voi kemiallisesti pilkkoa pienempiin osiin ja joista kaikki kemialliset yhdisteet muodostuvat; määritellään aineeksi, jonka atomin ytimessä, atomiytimessä, on tietty määrä protoneja

alkuasukas /ˈalkuˌasukas/ (n)
aborígene
  (antropologia) sivistyneen yhteiskunnan ulkopuolella, tavallisesti luonnossa ja heimokulttuurissa asuva henkilö

alkueläin /ˈalkuelæin/ (n)
protozoário
  nimitys eräille mikroskooppisille ja yksisoluisille aitotumaisten eliöryhmille, jotka ovat elintavoiltaan eläinmäisiä, eli toisenvaraisia ja liikuntakykyisiä

alkuhärkä /ˈalkuhˌærkæ/ (n)
auroque
  nautojen vuonna 1627 sukupuuttoon kuollut kantamuoto (Bos taurus primigenius); naudan villi esimuoto

alkuluku /ˈalkulˌuku/ (n)
número primo
  yhtä suurempi kokonaisluku, joka on jaollinen vain itsellään ja yhdellä

alkupala /ˈalkupˌala/ (n)
entradas
  ruokahalun kiihottamiseksi juuri ennen ruokailua tai aterian alussa nautittava pieni syötävä

alkuperä /ˈalkupˌeræ/ (n)
origem
  se, mistä joku tai jokin periytyy tai tulee

alkuperäinen /ˈalkuperˌæinen/ (adj)
original
  sellainen, joka on ollut alun perin tai alkuaan, synnynnäinen; aito, oikea; alkuperään liittyvä

alkuräjähdys /ˈalkuræjˌæhdys/ (n)
Big Bang
  tapahtuma, jossa nykyisin tuntemamme maailmankaikkeuden uskotaan saaneen alkunsa noin 13,8 miljardia vuotta sitten; tapahtumassa sai alkunsa aika, syntyivät maailmankaikkeuden neljä perusvuorovaikutusta: gravitaatio, heikko vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus ja sähkömagnetismi, sekä ainetta ja antiainetta, joista jäljelle jäi ensimmäistä

alkyyni /ˈalkyːnɪ/ (n)
alcino
  (kemia) hiilivety, jossa on vähintään yksi kolmoissidos kahden hiiliatomin välillä

alla /ˈalla/ (adv)
sob
  (tilasta) jonkin alapuolella

alleeli /ˈalleːlɪ/ (n)
alelo
  (biologia) vastingeeni, tietyn geenin esiintyminen kahtena tai useampana eri muotona, jotka vaikuttavat samaan ominaisuuteen, mutta eri tavoin

allegoria /ˈalleɡˌorɪa/ (n)
alegoria
  abstraktisten käsitteiden, luonnonvoimien tai esineiden personifikaatio, vertauskuvallinen esitystapa

allegorinen /ˈalleɡˌorɪnen/ (adj)
alegórico
  allegorian avulla esitetty, siihen liittyvä, vertauskuvallinen

allekirjoittaa /ˈallekˌirjoitːaː/ (v)
assinar
  laittaa nimensä esimerkiksi sopimukseen vahvistukseksi

allekirjoitus /ˈallekˌirjoitus/ (n)
assinatura
  asiakirjan aitoutta varmentava tai hyväksyntää asiakirjan sisällölle ilmaiseva päivättyyn asiakirjaan kirjoitettu nimikirjoitus

allergeeni /ˈallerɡˌeːnɪ/ (n)
alérgeno
  allergian aiheuttaja, herkistävä aine

allergia /ˈallerɡˌia/ (n)
alergia
  yliherkkyys jollekin elimistölle vieraalle aineelle

allergikko /ˈallerɡˌikːo/ (n)
alérgico
  jollekin allerginen eli yliherkkä ihminen, allergiasta kärsivä

allerginen /ˈallerɡɪnen/ (adj)
alérgico
  sellainen, jolla on allergia; allergiaan liittyvä

alleviivata /ˈallevˌiːvata/ (v)
sublinhar
  merkitä tärkeä kohta tekstistä piirtämällä viiva sen alle

alligaattori /ˈallɪɡˌaːtːorɪ/ (n)
aligátor
  jokin heimon Alligatoridae eläimistä, krokotiilieläimiin kuuluvan matelija, erityisesti alligaattorien heimon nimikkoeläin eli varsinainen alligaattori

allofoni /ˈallofˌonɪ/ (n)
alófono
  yksittäinen tiettyä foneemia edustava äänne (fooni)

allomorfi /ˈallomˌorfɪ/ (n)
alomorfe
  morfeemi, jonka merkitys on identtinen toisen, eri lailla kirjoitettavan morfeemin kanssa

allopatrinen /ˈallopˌatrɪnen/ (adj)
alopátrico
  maantieteellisen eristyksen aiheuttama

allotrooppi /ˈallotrˌoːpːɪ/ (n)
alótropo
  allotrooppinen muoto, erilainen muoto alkuaineesta

allyyli /ˈallyːlɪ/ (n)
alila
  eräs hiilivetyradikaali

almanakka /ˈalmanˌakːa/ (n)
almanaque
  painotuote, joka esittää vuoden kierron, tärkeät yleiset merkkipäivät sekä muuta ajankohtaista ja yleishyödyllistä tietoa

almandiini /ˈalmandˌiːnɪ/ (n)
almandina
  sinertävän punainen granaatti

almu /ˈalmu/ (n)
esmola
  toisen auttamiseksi annettava, yleensä rahalahjoitus

aloite /ˈaloite/ (n)
iniciativa
  yleensä kirjallinen ehdotus jonkin toimen saamiseksi aikaan
  peliaseman mukaisesti aktiivisemman pelaajan kyky määrätä pelin kulusta eli saada passiiviseen peliin pakotettu vastustaja reagoimaan hänen siirtoihinsa.

aloittaa /ˈaloitːaː/ (v)
começar, iniciar
  laittaa jokin alulle

aloittelija /ˈaloitːˌelɪja/ (n)
novato, iniciante
  kokematon tai tottumaton henkilö; joku joka ei ole paljoa tehnyt kyseistä asiaa

alokas /ˈalokas/ (n)
recruta
  varusmies, joka ei ole vielä vannonut sotilasvalaa

alpakka /ˈalpakːa/ (n)
alpaca
  Etelä-Amerikassa villan tuotantoon jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (Vicugna pacos, 2001), joka on sukua laamalle

alppiruusu /ˈalpːɪrˌuːsu/ (n)
azaleia
  eräiden -suvun kasvien nimitys

alppitorvi /ˈalpːɪtˌorvɪ/ (n)
trompa alpina
  erityisesti Sveitsiin vuoristoseuduilla käytettävä hyvin pitkävartinen puusta valmistettu puhallinsoitin, joka luetaan soittotekniikalaan vaskipuhaltimiin

alppivaris /ˈalpːɪvarɪs/ (n)
gralha
  variksiin kuuluva lintu ()

alruuna /ˈalruːna/ (n)
mandrágora
  rohtomandrake (Mandragora officinarum), monivuotinen kasvi, jolla on suuret, haaroittuvat juuret ja isot lehdet

altavastaaja /ˈaltavˌastaːja/ (n)
azarão
  (ottelussa tai kilpailussa) heikommassa asemassa oleva; se, jonka odotetaan pärjäävän huonommin

altruismi /ˈaltrwɪsmɪ/ (n)
altruísmo
  toisten kunnioittaminen ja huomioon ottaminen; epäitsekkyys

alttari /ˈaltːarɪ/ (n)
altar
  pöytä tai muu tasainen rakennelma, jota käytetään uskonnollisissa rituaaleissa

alttaritaulu /ˈaltːarɪtˌaulu/ (n)
retábulo
  kristillisessä kirkossa alttarin takana oleva maalaus tai muu taideteos

altto /ˈaltːo/ (n)
contralto
  kuorossa toiseksi korkein ääniala tyypillisessä sopraano-altto-tenori-basso -osituksessa; sopraanoa matalampi ääni, jota laulavat matalaääniset naiset, pojat ja korkeaääniset miehet tai falsettilaulajat

alttoviulu /ˈaltːovˌiulu/ (n)
viola
  viola, viulun kanssa rakenteeltaan samanlainen, mutta sitä suurempi ja matalaäänisempi jousisoitin

alttoviulukonsertto /ˈaltːovˌiulukˌonsertːo/ (n)
concerto viola
  konsertto alttoviululle ja orkesterille

alue /ˈalue/ (n)
região, área
  paikka; rajattu, äärellinen ala

alueellinen /ˈaluˌeːllɪnen/ (adj)
regional
  aluetta koskeva

aluemeri /ˈaluˌemerɪ/ (n)
mar territorial
  jonkun valtion alueella oleva ulkoisiin aluevesiin kuuluva meri tai meren osa, enintään 12 meripeninkulmaa (22,2 km) rannasta tai sisäisten aluevesien ulkorajasta

aluke /ˈaluke/ (n)
iniciador
  (mikrobiologia) lyhyt RNA- tai DNA-juoste (yleensä noin 20 emäsparia), joka toimii DNA:n replikaation aloituskohtana; polymeraasiketjureaktiossa käytettävä synteettinen DNA-jakso, joka tunnistaa monistettavan DNA-alueen pään

alumiini /ˈalumˌiːnɪ/ (n)
alumínio
  maametalleihin kuuluva metallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain yhdisteissä; sen kemiallinen merkki on Al

aluna /ˈaluna/ (n)
alume
  kaliumin ja alumiinin kaksoissuola

alus /ˈalus/ (n)
navio
  vesikulkuneuvo; (laajemmin) ilma- t. avaruuskulkuneuvo

alusastia /ˈalusˌastɪa/ (n)
comadre
  sängyssä käytettävä väline virtsaamista varten vuodepotilaille

alushousut /ˈalushˌousut/ (n)
cuecas
  ihoa vastaan pidettävät housut, jotka ovat lähinnä sukuelimien ja takapuolen suojana

aluspaita /ˈaluspˌaita/ (n)
regata
  ihoa vasten (toisen paidan alla) pidettävä (miesten) kaulukseton paita

alveolaarinen /ˈalveolˌaːrɪnen/ (adj)
alveolar
  sellainen, jossa yläetuhampaiden hammasvalli on ääntymävyöhykkeenä

amalgaami /ˈamalɡˌaːmɪ/ (n)
amálgama
  elohopean ja jonkin toisen metallin seos

amaryllis /ˈamarˌyllɪs/ (n)
amarílis
  mikä tahansa amaryllisten sukuun kuuluva narsissikasvien laji tai sellaisen yksilö

amatsoni /ˈamatsˌonɪ/ (n)
amazona
  Kreikan mytologiassa Mustanmeren rannalla asuvan sotaisan, kuningatarten hallitseman naiskansan jäsen
  pitkä ja lihaksikas, hoikkavyötäröinen nainen
  mikä tahansa amatsonien () sukuun kuuluva papukaijalaji tai sellaisen yksilö

amatööriys /ˈamatˌøːriys/ (n)
amadorismo
  se, että on amatööri; amatöörinä oleminen

amazonianamatsoni /ˈamatsˌonɪˌanamˌatsonɪ/ (n)
airuapara
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

amazonianaranen /ˈamatsˌonɪˌanaranen/ (n)
tuim-de-bico-escuro
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

amazoniankanahaukka /ˈamatsˌonɪˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
tauató-pintado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

amazoniantinami /ˈamatsˌonɪˌantɪnˌamɪ/ (n)
inhambu-anhangaí
  eräs ruskotinamien sukuun () kuuluva tinamilintujen laji () tai sen yksilö

ambitio /ˈambɪtˌio/ (n)
ambição
  kunnianhimo, kunnianhimoisuus

ambivalenssi /ˈambɪvalˌenssɪ/ (n)
ambivalência
  kaksijakoisuus tai kaksiarvoisuus, vastakkaisten tarpeiden tai tunteiden yhtäaikainen esiintyminen, tunteiden kaksinaissuus, joka voi ilmetä esimerkiksi ristiriitaisena käytöksenä, jännittyneisyytenä tai estyneisyytenä

ambulanssi /ˈambulˌanssɪ/ (n)
ambulância
  hälytysajoneuvo, joka on varustettu sairaanhoitoon tarkoitetulla varustuksella ja mahdollistaa potilaille annettavan ensiavun ja kiireellisen kuljetuksen makuuasennossa

ameba /ˈameba/ (n)
ameba
  Amoebozoa-kuntaan kuuluva yksisoluinen aitotumallinen eliö, joka liikkuu muodostamalla solukalvostaan ulkonevia väliaikaisia valejalkoja

amensalismi /ˈamensalˌismɪ/ (n)
amensalismo
  eliöiden välinen suhde, jossa toiselle osapuolelle on haittaa, mutta toinen ei hyödy eikä menetä mitään

amerikanenglanti /ˈamerˌikanˌeŋlantɪ/ (n)
inglês americano
  englannin kielen variantti, jota puhutaan Yhdysvalloissa

amerikanismi /ˈamerˌikanˌismɪ/ (n)
americanismo
  amerikan englannin vaikutus jossakin muussa kielessä, erityisesti englannin kielen muissa varianteissa

amerikium /ˈamerɪkium/ (n)
amerício
  eräs radioaktiivinen alkuainemetalli

amerikkalainen /ˈamerˌikːalˌainen/ (adj)
americano
  Amerikasta peräisin oleva tai Amerikkaan liittyvä

amerikkalainen /ˈamerˌikːalˌainen/ (n)
americano
  Yhdysvalloissa asuva, Yhdysvaltain kansalainen
  Amerikoissa asuva, yleisimmin joko pohjoisamerikkalainen tai eteläamerikkalainen

ametisti /ˈametˌistɪ/ (n)
ametista
  läpikuultava, väriltään sinipunaisesta purppuraan vaihteleva kvartsi

amfibinen /ˈamfɪbɪnen/ (adj)
anfíbio
  vuorottain maalla ja vedessä elävä

amfiboliitti /ˈamfɪbolˌiːtːɪ/ (n)
anfibolita
  paasiassa sarvivälkkeestä, plagioklaasista ja biotiitista koostuva harmaanmusta, musta tai vihertävä metamorfinen kivilaji

amfolyytti /ˈamfolˌyːtːɪ/ (n)
anfolito
  aine, joka voi toimia sekä happona että emäksenä

amfora /ˈamfora/ (n)
ânfora
  antiikin aikainen kaksikorvainen, kapeakaulainen savesta tai metallista tehty vaasi, jota käytettiin viinin ja öljyn säilyttämiseen tai hautauurnana

amfoteerinen /ˈamfotˌeːrɪnen/ (adj)
anfotérico
  happona ja emäksenä reagoiva

amhara /ˈamhara/ (n)
amharico
  pääasiassa Etiopiassa puhuttu seemiläinen kieli, kielitunnus: am

amidi /ˈamɪdɪ/ (n)
amida
  amidiryhmä, karbonyyliryhmästä ja typestä koostuva ryhmä (

amiini /ˈamɪːnɪ/ (n)
amina
  aine, joka sisältää aminoryhmän

aminohappo /ˈamɪnohˌapːo/ (n)
aminoácido
  orgaaninen yhdistelmä, missä on sekä (emäksinen) aminoryhmä että (hapan) karboksyyliryhmä. On perustana joukolle koostumukseltaan erilaisia fysiologisesti merkittäviä orgaanisia happoja, joista kaikki proteiinit koostuvat

amiraali /ˈamɪrˌaːlɪ/ (n)
almirante
  merivoimien korkein sotilasarvo, joka vastaa maavoimien kenraalia

amissi /ˈamɪssɪ/ (n)
amish
  Yhdysvalloissa etenkin Pennsylvaniassa, Ohiossa ja Indianassa vaikuttavan saksalaisperäisen protestanttisen kristillisen uskontokunnan jäsen

ammatti /ˈammatːɪ/ (n)
profissão
  se, mitä henkilö tekee työkseen; pätevyys jonkin tietyn työn taitamiseen

ammattikieli /ˈammatːɪkˌielɪ/ (n)
linguagem técnica
  ammattislangi, johonkin tiettyyn ammattialaan liittyvä sanasto tai ilmaisu; ammattiin liittyvä kielen ilmaisutapa

ammattimainen /ˈammatːɪmˌainen/ (adj)
profissional
  ammatiksi harjoittettavaa

amme /ˈamme/ (n)
banheira
  kylpemiseen (tavallisesti kylpyhuoneessa) käytettävä pienehkö vesiallas

ammentaa /ˈammentaː/ (v)
tirar
  ottaa keittoa tai nestettä astiasta, kauhoa

ammoniakki /ˈammonɪˌakːɪ/ (n)
amoníaco, amônia
  typen ja vedyn yhdiste, NH₃

ammoniitti /ˈammonˌiːtːɪ/ (n)
amonita
  sukupuuttoon kuolleita pääjalkaisten -alaluokasta

ammua /ˈammua/ (v)
mugir
  pitää lehmän ääntä

ammus /ˈammus/ (n)
projéctil
  ampuma-aseen projektiili; ampumatarvike tai tuhovaikutuksen välittävä esine

amoraalinen /ˈamorˌaːlɪnen/ (adj)
amoral
  moraalisääntöjen ulkopuolella oleva; sellainen mikä ei ole moraalisesti arvioitavissa

amorfinen /ˈamorfɪnen/ (adj)
amorfo
  kiteetön, sellainen, joka on kiinteä, tasalaatuinen ja muodoton, jolta puuttuu kiteinen rakenne

ampeeri /ˈampeːrɪ/ (n)
ampere
  sähkövirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus A)

ampeerimittari /ˈampeːrɪmˌitːarɪ/ (n)
amperímetro
  sähkövirran mittari

ampeeritunti /ˈampeːrɪtˌuntɪ/ (n)
ampere-hora
  sähkövarauksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö, varaus, josta saadaan ampeerin sähkövirta tunnin ajaksi. Tunnus Ah.

ampiainen /ˈampɪˌainen/ (n)
vespa
  yleensä yhdyskunnassa elävä hyönteinen heimossa , jonka naarailla on myrkkypistin, jonka pistos on tuskallinen myös ihmiselle

amplitudi /ˈamplɪtˌudɪ/ (n)
amplitude
  värähdyslaajuus; ilmaisee värähdysliikkeen poikkeaman jänniteasteikolla

amplitudimodulaatio /ˈamplɪtˌudɪmˌodulˌaːtɪo/ (n)
modulação de amplitude
  modulaatio, jossa muutellaan signaalin amplitudia eli voimakkuutta moduloivan signaalin tahdissa

ampua /ˈampua/ (v)
atirar
  laukaista ammus tai nuoli aseella johonkin kohteeseen ilman että kohde kuolee

ampuhaukka /ˈampuhˌaukːa/ (n)
esmerilhão
  jalohaukkoihin kuuluva pieni petolintu ()

ampulli /ˈampullɪ/ (n)
ampola
  sulattamalla suljettu, yleensä nestetäytteinen pieni pullo

ampuma-ase /ˈampumaˈase/ (n)
arma de fogo
  ampumiseen käytetty ase, usein tuliase, myös erilaiset jouset

ampuma-aukko /ˈampumaˈaukːo/ (n)
troneira
  embrasyyri; puolustusmuurissa oleva holvattu (kasematissa) tai kattamaton (rintasuojassa) aukko josta voidaan ampua joko tykillä tai kiväärillä

ampumahiihto /ˈampumahˌiːhto/ (n)
biatlo
  urheilulaji, jossa kilpailijoiden paremmuus ratkaistaan hiihdon ja ammunnan yhteistuloksella

ampumarata /ˈampumˌarata/ (n)
campo de tiro
  rajattu alue tai tila, jossa on määrätyt ampumapaikat ja ampumasuunnat ja joka on tarkoitettu ampumaharjoitteluun ja -kilpailuun

ampumatarvikkeet /ˈampumatˌarvɪkːeːt/ (n)
munição
  ampumiseen, tarkemmin laukauskeen tarvittavan materiaalin kokonaisuus

ampuminen /ˈampumɪnen/ (n)
tiroteio
  ampua-verbistä muodostettu teonnimi

amputaatio /ˈamputˌaːtɪo/ (n)
amputação
  (patologia) raajan osittainen tai kokonaan puuttuminen; raajapuutos

amputoida /ˈamputˌoida/ (v)
amputar
  poistaa leikkaamalla ruumiinosa kokonaan tai osittain

amuletti /ˈamulˌetːɪ/ (n)
amuleto
  mukana pidettävä esine, jonka uskotaan tuovan hyvää onnea tai suojaavan kantajaansa pahaa vastaan

amusia /ˈamusˌia/ (n)
amusia
  kykenemättömyys tunnistaa sävelkorkeuksia, sävelkuurous

anaaliseksi /ˈanaːlɪsˌeksɪ/ (n)
sexo anal
  peräaukon kautta tapahtuva yhdyntä

anabolinen /ˈanabˌolɪnen/ (adj)
anabólico
  anabolian mukainen, (aineenvaihdunnasta) rakentava

anabolinen steroidi /ˈanabˌolɪnen stˈeroidɪ/ (n)
esteroide anabolizante
  testosteronin tapaan vaikuttavia hormonivalmisteita tai hormoneita, joilla on kehoa rakentava, lihas- ja luumassaa kasvattava vaikutus

anafylaksia /ˈanafylˌaksɪa/ (n)
anafilaxia
  nopeasti kehittyvä yleisoirein ilmenevä allerginen yliherkkyys

anakonda /ˈanakˌonda/ (n)
anaconda
  suurikokoinen kuristajakäärme, joka elää Etelä-Amerikassa

anakronismi /ˈanakronˌismɪ/ (n)
anacronismo
  virhe ajan suhteen, esineen, asian tai käsitteen sijoittaminen sille sopimattomaan aikakauteen

anakronistinen /ˈanakronˌistɪnen/ (adj)
anacrónico
  aikaan sopimaton, virheellinen ajan suhteen; eri aikakauteen liittyvä

analfabeetti /ˈanalfabˌeːtːɪ/ (n)
analfabeta
  luku- ja kirjoitustaidoton henkilö

analogia /ˈanalˌoɡɪa/ (n)
analogia
  kahden esineen, asian tai suhteen välille yhteneväisyyden, vastaavuuden, samankaltaisuuden muodostava kielellinen ilmaisu; kognitiivinen prosessi, joka siirtää informaatiota tai merkitystä tietystä lähteestä tiettyyn kohteeseen

analoginen /ˈanalˌoɡɪnen/ (adj)
analógico
  fyysisten määrien käsittelyyn, jatkuviin suureisiin perustuva, ei-digitaalinen

analysoida /ˈanalysˌoida/ (v)
analisar
  eritellä, jakaa osiin; määrittää purkamalla osiin

analyysi /ˈanalˌyːsɪ/ (n)
análise
  tutkittavana olevan asian määrittäminen purkamalla osiin

analyytikko /ˈanalˌyːtɪkːo/ (n)
analista
  henkilö joka analysoi jotain työkseen

analyyttinen geometria /ˈanalˌyːtːɪnen ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
geometria analítica
  geometrian osa-alue, joka soveltaa geometristen ongelmien ratkaisemiseen matemaattista analyysiä ja algebraa

ananas /ˈananas/ (n)
abacaxi, ananás
  hedelmäananas, Ananas comosus, trooppinen yksisirkkainen kasvi ja sen mehevä epähedelmä

anapesti /ˈanapˌestɪ/ (n)
anapesto
  runojalka, joka koostuu kahdesta lyhyestä ja yhdestä pitkästä (painollisesta) tavusta ()

anarkia /ˈanarkˌia/ (n)
anarquia
  (poliittinen ideologia) anarkismin mukainen aate ja yhteiskunta, jossa ei ole valtiota ja jossa vallan on aina perusteltava itsensä

anarkismi /ˈanarkˌismɪ/ (n)
anarquismo
  alistavista yhteiskuntarakenteista vapaata yhteiskuntaa tavoitteleva poliittinen aate, joka korostaa tasa-arvoa ja toiminnan vapaaehtoisuutta

anarkisti /ˈanarkˌistɪ/ (n)
anarquista
  anarkismin kannattaja

anarkokapitalismi /ˈanarkˌokapˌitalˌismɪ/ (n)
anarcocapitalismo
  anarkismin ja kapitalismin yhdistelmä, jossa valtio lakkautetaan, korostetaan markkinoiden kykyä ratkaista ongelmia ja lait ovat yksityisiä

anatomi /ˈanatˌomɪ/ (n)
anatomista
  anatomian tutkija

anatomia /ˈanatˌomɪa/ (n)
anatomia
  eliöiden rakennetta käsittelevä tiede

anatominen /ˈanatˌomɪnen/ (adj)
anatómico
  sellainen, joka kuuluu anatomiaan, anatomiaan liittyvä, anatomialle ominainen, anatomiaa koskeva

anatomisesti /ˈanatˌomɪsˌestɪ/ (adv)
anatomicamente
  anatomialtaan tarkasti; anatomian mukaisesti; anatomialtaan

andienamatsoni /ˈandienamˌatsonɪ/ (n)
loro verde
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (adj)
andorrano
  Andorraan kuuluva tai siihen liittyvä

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (n)
andorrano
  pysyvästi Andorrassa asuva henkilö
  Andorran kansalainen
  syntyperältään andorralainen

androfobia /ˈandrofˌobɪa/ (n)
androfobia
  miehiin kohdistuva pelko

androgyyni /ˈandroɡˌyːnɪ/ (n)
andrógino
  henkilö, jossa on merkittävästi sekä maskuliinisia ja feminiinisia piirteitä; sukupuoleton, sukupuolineutraali yksilö

androgyyninen /ˈandroɡˌyːnɪnen/ (adj)
andrógino
  sellainen, jossa on merkittävästi sekä maskuliinisia ja feminiinisia piirteitä; sukupuoleton, sukupuolineutraali

androidi /ˈandroidɪ/ (n)
andróide, androide
  ihmistä muistuttava robotti

andrologia /ˈandrolˌoɡɪa/ (n)
andrologia
  lääketieteen haara, joka on erikoistunut erityisesti vain miehillä esiintyvien sukupuolielinten ongelmien ja urologisten sairauksien hoitoon

ane /ˈane/ (n)
indulgência
  anteeksiantamus tai vapautus rangaistuksesta kiirastulessa henkilön saatua synninpäästön

aneemisesti /ˈaneːmɪsˌestɪ/ (adv)
anemicamente
  aneemisella tavalla

anemia /ˈanemˌia/ (n)
anemia
  veritauti, jossa punasolujen sisältämän hemoglobiinin tai itse punasolujen määrä on normaalia pienempi ja tämän seurauksena veren hapenkuljetuskyky on alentunut; vähäverisyys

anesteettinen /ˈanestˌeːtːɪnen/ (adj)
anestésico
  anestesiaan kuuluva; puuduttava, nukuttava, puudutus-, nukutus-

angiogeneesi /ˈaŋŋɪˌoɡenˌeːsɪ/ (n)
angiogénese
  alkion verisuonten muodostuminen

angiografia /ˈaŋŋɪˌoɡrafˌia/ (n)
angiografia
  verisuonten varjoainekuvaus

anglikaani /ˈaŋlɪkˌaːnɪ/ (n)
anglicano
  anglikaanisen kirkon jäsen

anglikaaninen /ˈaŋlɪkˌaːnɪnen/ (adj)
anglicano
  Englannin protestanttiseen valtionkirkkoon liittyvä, sen opetuksen mukainen

anglismi /ˈaŋlɪsmɪ/ (n)
anglicismo
  englannin kielestä muuhun kieleen siirtynyt sana tai lauserakenne, joka on usein vastaanottavan kielen omien sääntöjen vastainen

angolalainen /ˈaŋŋolalˌainen/ (adj)
angolano
  Angolasta peräisin oleva tai Angolaan liittyvä

angolankaija /ˈaŋŋolˌaŋkaija/ (n)
papagaio de Rüppell
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

anhydridi /ˈanhydrˌidɪ/ (n)
anidrido
  (kemia) yhdiste, joka muodostuu, kun haposta tai emäksestä poistetaan vesi

anhydriitti /ˈanhydrˌiːtːɪ/ (n)
anidrita
  kalsiumsulfaatin muoto, jossa ei ole kidevettä

aniliini /ˈanɪlˌiːnɪ/ (n)
anilina
  yksinkertainen aromaattinen yhdiste

animaatio /ˈanɪmˌaːtɪo/ (n)
animação
  tekniikka, jolla luodaan liikkuvaa kuva yksittäisistä kuvista vaihtamalla niitä tietyin väliajoin useita kertoja sekunnissa

animismi /ˈanɪmˌismɪ/ (n)
animismo
  usko, jonka mukaan kaikilla elävillä olioilla on sielu

animisti /ˈanɪmˌistɪ/ (n)
animista
  animismiin uskova henkilö

animistinen /ˈanɪmˌistɪnen/ (adj)
animista
  animismin mukainen

anioni /ˈanɪˌonɪ/ (n)
anionte
  positiivisesti varautunut ioni, jollainen muodostuu kun on vastaanotettu elektroneja

anislikööri /ˈanɪslɪkˌøːrɪ/ (n)
anisete
  aniksella maustettu likööri

ankara /ˈaŋkara/ (adj)
austero, severo
  sellainen, joka on kohtuuttoman vaativa, joka ei päästä helpolla; kova

ankerias /ˈaŋkerɪas/ (n)
enguia
  erityisesti laji (), jolla on pyöreä pitkulainen takaosasta litteä ruumis. Ankeriaan kehitysvaiheita ovat muna, toukka, lasiankerias ja aikuinen yksilö. Naaraat nousevat jokia pitkin makeaan veteen, josta lähtevät sukukypsinä vaellukselle mereen kohti lisääntymisalueita.

ankka /ˈaŋkːa/ (n)
pato
  kotieläimenä pidettävä sinisorsan muoto (Anas platyrhynchos domestica), josta on useita muunnoksia

ankkuri /ˈaŋkːurɪ/ (n)
âncora
  ketjulla tai köydellä varustettu yleensä rautainen väline aluksen, poijun tai muun kelluvan esineen kiinnittämiseen sen ajelehtimisen estämiseksi.
  pieni tynnyri, n. 39 litraa, käytetty vetomittana

annaali /ˈannaːlɪ/ (n)
anais
  vuosikirja

annos /ˈannos/ (n)
porção
  osuus tai määrä jotain

anoa /ˈanoa/ (v)
implorar
  pyytää nöyrästi; jättää avunpyyntö, lykkäyspyyntö...

anomalia /ˈanomˌalɪa/ (n)
anomalia
  poikkeama, poikkeavuus

anonyymi /ˈanonˌyːmɪ/ (adj)
anónimo
  tuntematon
  nimetön

anoppi /ˈanopːɪ/ (n)
sogra
  puolison äiti

anorakki /ˈanorˌakːɪ/ (n)
anoraque
  inuiittien käyttämä hupullinen, hylkeen tai karibun nahasta tehty, yleensä tuulenpitävä takki, joka ei aukea edestä vaan se puetaan pään yli vetämällä

anoreksia /ˈanorˌeksɪa/ (n)
anorexia
  anoreksia nervosa, syömishäiriö, jossa ihminen näkee itsensä liian lihavana riippumatta siitä, kuinka laiha hän todellisuudessa on

anosmia /ˈanosmˌia/ (n)
anosmia
  kyvyttömyys haistaa; hajuaistittomuus

ansa /ˈansa/ (n)
armadilha
  paikka, väline tai tilanne, jolla toivotaan saatavan kiinni ihminen tai eläin

ansaita /ˈansaita/ (v)
merecer
  olla jonkin arvoinen

ansio /ˈansɪo/ (n)
mérito
  tuloja tuottava, ansaitsemistarkoituksessa tehty työ, ansiotyö

ansiosta /ˈansɪˌosta/ (adv)
graças a
  aiheellisesti, täydestä syystä

antaa /ˈantaː/ (v)
dar
  luovuttaa toiselle
permitir
  sallia

antaa anteeksi /ˈantaː ˈanteːksɪ/ (v)
desculpar
  ilmaista suullisesti tai kirjallisesti toiselle, ettei ole vihainen toisen tekemästä virheestä tai loukkauksesta

antagonisti /ˈantaɡonˌistɪ/ (n)
antagonista
  päähenkilön vastustaja

antasidi /ˈantasˌidɪ/ (n)
antiácido
  happoa neutraloiva aine

antasidinen /ˈantasˌidɪnen/ (adj)
antiácido
  happoa neutraloiva

antautua /ˈantautˌua/ (v)
render-se
  lopettaa jonkin vastustus ja alistua sen valtaan

anteeksianto /ˈanteːksɪˌanto/ (n)
perdão
  teon antaminen anteeksi
  velkojen tai saatavien peruuttaminen tai määrän vähentäminen

anteeksipyyntö /ˈanteːksɪpˌyːntø/ (n)
desculpa
  sosiaalinen ele, jonka tarkoitus on esittää katumusta epäoikeudenmukaiseksi koetusta teosta

anteliaasti /ˈantelɪˌaːstɪ/ (adv)
generosamente
  runsaasti tai mielellään antaen

anteliaisuus /ˈantelɪˌaisuːs/ (n)
generosidade
  antamiselle suopea ominaispiirre tai asenne

antelias /ˈantelɪas/ (adj)
generoso
  runsaasti tai mielellään jotakin lahjaksi antava

antenni /ˈantennɪ/ (n)
antena
  radioaaltojen vastaanottamiseen tai lähettämiseen tarkoitettu laite; avoin värähtelypiiri, joka sovittaa vastaanotto- tai lähetyslatteissa käsiteltävän radiotaajuisen signaalin eetterissä etenevään radiotaajuiseen säteilyyn.

antibiootti /ˈantɪbɪˌoːtːɪ/ (n)
antibiótico
  bakteereja tuhoava aine, esimerkiksi penisilliini

antifeminismi /ˈantɪfˌemɪnˌismɪ/ (n)
antifeminismo
  feminismin jonkin tai kaikkien muotojen vastustamista

antihistamiini /ˈantɪhˌistamˌiːnɪ/ (n)
anti-histamina
  histamiinin vasta-aine

antihiukkanen /ˈantɪhˌiukːanen/ (n)
antipartícula
  hiukkanen, jolla on sama massa kuin tavallisella hiukkasella, mutta jonka kvanttiluvut ovat vastakkaiset

antilooppi /ˈantɪlˌoːpːɪ/ (n)
antílope
  useiden solakoiden, pitkä- ja ohutraajaisten laumoissa elävien onttosarvisten märehtijöiden yhteisnimitys

antimoni /ˈantɪmˌonɪ/ (n)
antimónio, antimônio
  metallinen alkuaine, jolla on myös epämetallinen allotrooppimuoto. Kemiallinen merkki: Sb.

antineoplastinen /ˈantɪneˌoplastɪnen/ (adj)
antineoplástico
  kasvaimen kasvua estävä

antioksidantti /ˈantɪˌoksɪdˌantːɪ/ (n)
antioxidante
  hapettumis-reaktion estävä aine, hapettumisenestoaine; kemiallinen yhdiste, joka estää toisten yhdisteiden hapettumista

antipatia /ˈantɪpˌatɪa/ (n)
antipatia
  vastenmielisyys tai epäluulo jotakin asiaa, henkilöä tai mielipidettä kohtaan

antiperspirantti /ˈantɪpˌerspɪrˌantːɪ/ (n)
antitranspirante
  hikoilua ehkäisevä aine

antiprotoni /ˈantɪprˌotonɪ/ (n)
antiprotão
  protonin antihiukkanen

antiseptinen /ˈantɪsˌeptɪnen/ (adj)
antisséptico
  pieneliöitä tuhoava

antiteesi /ˈantɪtˌeːsɪ/ (n)
antítese
  vastakohta
  vastakkain asettelu

antonymia /ˈantonˌymɪa/ (n)
antonímia
  merkitysten vastakkaisuus

antonyymi /ˈantonˌyːmɪ/ (n)
antônimo
  vastakohta sanojen välisenä merkityssuhteena; vastakohtasana, astevastakohta

antosyaani /ˈantosyˌaːnɪ/ (n)
antocianina
  eräitä kasvien vesiliukoisia punaisia ja sinipunaisia väriaineita

antrasiitti /ˈantrasˌiːtːɪ/ (n)
antracite
  eniten energiaa sisältävä, arvokas kivihiililaji

antropologi /ˈantropˌoloɡɪ/ (n)
antropólogo
  antropologian tutkija

antropologia /ˈantropˌoloɡˌia/ (n)
antropologia
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva ihmistä tutkiva tiede, laajasti ottaen kaikki ihmisen ruumiillisia ja kulttuuriominaisuuksia tutkivat tieteet kuuluvat tähän; pohjoismaisessa opetuksessa aluetta on rajattu

antropologinen /ˈantropˌoloɡɪnen/ (adj)
antropológico
  antropologiaan kuuluva tai liittyvä

antropometria /ˈantropomˌetrɪa/ (n)
antropometria
  oppi ihmisruumiin mittasuhteista

antroposeeni /ˈantroposˌeːnɪ/ (n)
Antropoceno
  geologinen ajanjakso, jonka aikana ihmisen toiminta on saanut aikaan huomattavia geologisia muutoksia

aortta /ˈaortːa/ (n)
aorta
  sydämen vasemmasta kammiosta lähtevä ruumiin suurin valtimo

apaattisesti /ˈapaːtːɪsˌestɪ/ (adv)
apaticamente
  apaattisella tavalla

apassi /ˈapassɪ/ (n)
apache
  nimitys eräille toisilleen kielellistä ja kulttuurista sukua oleville intiaaniheimoille, jotka eurooppalaisten Amerikkaan saapumisen aikoina elivät nykyisten Yhdysvaltojen etelä- ja Meksikon pohjoisosissa

apatia /ˈapatˌia/ (n)
apatia
  haluttomuuden ja välinpitämättömyyden tila ja tunne, tunteettomuus

aperitiivi /ˈaperɪtˌiːvɪ/ (n)
aperitivo
  ennen ruokailua nautittava alkoholijuoma

apheli /ˈaphelɪ/ (n)
afélio
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on kauimpana keskustähdestään

apila /ˈapɪla/ (n)
trevo
  -suvun hernekasvi

apina /ˈapɪna/ (n)
macaco, símio
  jokin kädellisten lahkon osalahkoon kuuluva nisäkäs

apinanleipäpuu /ˈapɪnˌanleipæpuː/ (n)
baobá
  mikä tahansa apinanleipäpuiden sukuun () kuuluva malvakasvien laji tai sellaisen yksilö

aplodi /ˈaplodɪ/ (n)
aplauso
  kättentaputus suosionosoituksena

apogeum /ˈapoɡeum/ (n)
apogeu
  Maata kiertävän kappaleen kiertoradan piste, jossa se on kauimpana Maasta

apokryfisyys /ˈapokrˌyfɪsyːs/ (n)
apocrificidade
  se, että on apokryfinen

apologeetta /ˈapoloɡˌeːtːa/ (n)
apologista
  puolestapuhuja

apologetiikka /ˈapolˌoɡetˌiːkːa/ (n)
apologética
  uskon, uskonkappaleiden puolustaminen; kristinuskon puolustus

apoptoosi /ˈapoptˌoːsɪ/ (n)
apoptose
  solukuolema, solun ohjelmoitu kuolema; solujen jakautumista säätelevien geenien määräämä solujen ohjelmoitu kuoleminen, joka on normaali osa yksilönkehitystä ja kudosten uusiutumista

apostoli /ˈapostˌolɪ/ (n)
apóstolo
  Raamatussa mainittu Jeesuksen opetuslapsi

apostrofi /ˈapostrˌofɪ/ (n)
apóstrofe
  (typografia) suora heittomerkki (')

apoteema /ˈapotˌeːma/ (n)
apótema
  säännöllisen monikulmion keskipisteestä johonkin sen sivuun vedetty kohtisuora viiva ts. monikulmion sisään piirretyn ympyrän säde

apotti /ˈapotːɪ/ (n)
abade
  munkkiluostarin johtaja katolisessa kirkossa

apparatsikki /ˈapːarˌatsɪkːɪ/ (n)
aparatchik
  Neuvostoliitossa hallitsevan kommunistisen puolueen puoluekoneiston virkailija, joka ei kuulunut nomenklatuuraan

appelsiini /ˈapːelsˌiːnɪ/ (n)
laranjeira
  appelsiinipuu, ikivihreä lehtipuu (Citrus sinensis)
laranja
  sen marja, jota arkikielessä kutsutaan hedelmäksi

appelsiinimehu /ˈapːelsˌiːnɪmˌehu/ (n)
suco de laranja
  appelsiinista puristettu mehu

appi /ˈapːɪ/ (n)
sogro
  puolison isä

aprikoosi /ˈaprɪkˌoːsɪ/ (n)
damasco, abricó
  sen hedelmä

aprillipila /ˈaprɪllˌipɪla/ (n)
dia das mentiras
  leikkimielinen puijaus, joka tehdään aprillipäivänä

aprillipäivä /ˈaprɪllɪpˌæivæ/ (n)
Dia da mentira
  huhtikuun ensimmäinen päivä, jolloin on tapana tehdä aprillipiloja

apriorisuus /ˈaprɪˌorɪsuːs/ (n)
aprioridade
  se, että on apriorinen

apteekkari /ˈapteːkːˌarɪ/ (n)
farmacêutico
  henkilö, jolla on vaadittava tutkinto ja oikeus (apteekkioikeus) pitää apteekkia; historiallisesti apteekin omistaja ja lääkkeiden valmistaja; sana on jäänyt vanhanaikaiseksi ja pudonnut nykyhetken käytöstä, koska apteekkiala on muuttunut ja nykyään apteekeissa työskentelevät proviisorit ja farmaseutit

apteekki /ˈapteːkːɪ/ (n)
farmácia, botica
  lääkkeiden myynti- ja historiallisesti myös valmistusliike

apu /ˈapu/ (n)
ajuda, apoio, assistência
  toimi tai toimitus, minkä tarkoitus on auttaa pulaan joutunutta tai vaikeassa tilanteessa olevaa; auttaminen, avustaminen

apumies /ˈapumies/ (n)
mão-de-obra
  autonapumies, kuorma-autoissa lähinnä lastia kuormattaessa ja purettaessa kuljettajan apurina toiminut henkilö

apuverbi /ˈapuvˌerbɪ/ (n)
verbo auxiliar
  (kielitiede) verbi jonka avulla muodostetaan verbin liittomuotoja; verbi, joka antaa pääverbistä semanttista tai lauseopillista lisätietoa

arabeski /ˈarabˌeskɪ/ (n)
arabesco
  varsinkin maurilaisessa taiteessa kehittynyt geometrisista muodoista tyylitelty koristekuvio

arabia /ˈarabˌia/ (n)
árabe
  arabimaissa puhuttava seemiläinen kieli, jonka kirjakielenä toimii ns. klassinen arabia; eri valtioiden alueilla puhuttavat kielimuodot poikkeavat toisistaan sanastoltaan ja ääntämykseltään (sanalista)

arabialainen /ˈarabˌialˌainen/ (adj)
árabe, arábico
  arabiankielistä etnistä alkuperää oleva, arabialaisuuteen liittyvä, Arabimaihin tai arabeihin liittyvä

arabianvahanokka /ˈarabɪˌanvahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-árabe
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

arabikumi /ˈarabˌikumɪ/ (n)
goma-arábica
  eräiden akaasialajien ilmassa kovettuva maitiaisneste, jota käytetään muun muassa hyytelöimis- ja stabilointiaineena makeisissa ja lääketableteissa, sideaineena erilaisissa voiteissa ja tahnoissa sekä liimana savukepapereissa

aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (n)
aragonês
  (kielitiede) aragonian kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan Koillis-Espanjassa Aragonian itsehallintoalueella virallisen kielen, espanjan, ohessa. Sanalista

araknofobia /ˈaraknˌofobˌia/ (n)
aracnofobia
  hämähäkkien kammo

aramea /ˈaramˌea/ (n)
aramaico
  aramealaisten puhuma seemiläinen kieli (kielitunnus: arc)

aramealainen /ˈaramˌealˌainen/ (adj)
aramaico
  Aramiin, aramealaisiin tai arameaan liittyvä

aramealainen /ˈaramˌealˌainen/ (n)
aramaico
  Aramissa muinoin asunut seemiläinen nomadinen kansa

araukaria-amatsoni /ˈaraukˌarɪaˈamatsˌonɪ/ (n)
charão
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

areena /ˈareːna/ (n)
arena
  roomalaisen amfiteatterin hiekkapäälysteinen näyttämö, jota kerrotaan käytetyn taistelukenttänä

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (adj)
ariano
  areiolaisuuteen liittyvä

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (n)
ariano
  areiolaisuuden kannattaja

argentiinalainen /ˈarɡentˌiːnalˌainen/ (adj)
argentino
  Argentiinasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

argentiinalainen /ˈarɡentˌiːnalˌainen/ (n)
argentino
  pysyvästi Argentiinassa asuva henkilö

argon /ˈarɡon/ (n)
argônio, árgon
  jalokaasuihin kuuluva väritön, hajuton ja mauton alkuaine

argumentti /ˈarɡumˌentːɪ/ (n)
argumento
  looginen, perusteltu todistus tai mielipide

aristokraatti /ˈarɪstˌokraːtːɪ/ (n)
aristocrata
  syntyperältään korkea, hallitsevan yhteiskuntaluokan, yläluokan, aristokratian jäsen, aatelinen, ylimys

aristokraattinen /ˈarɪstˌokraːtːɪnen/ (adj)
aristocrata
  aristokratiaan liittyvä tai siihen kuuluva

aristokratia /ˈarɪstˌokratˌia/ (n)
aristocracia
  valtiomuoto, jossa valta on yläluokalla, aatelilla tms.

aristotelismi /ˈarɪstˌotelˌismɪ/ (n)
aristotelismo
  Aristoteleen ajatuksiin perustuva filosofinen suuntaus

aritmeettinen /ˈarɪtmˌeːtːɪnen/ (adj)
aritmético
  sellainen, joka kuuluu aritmetiikkaan tai on sen sääntöjen mukainen, laskuopillinen

aritmetiikka /ˈarɪtmetˌiːkːa/ (n)
aritmética
  laskuoppi, joka käsittelee numeroilla merkittyjä suureita; käytettäviä laskutoimituksia ovat yhteenlasku, vähennyslasku, kertolasku ja jakolasku

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (adj)
ariano
  arjalaisiin liittyvä

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (n)
ariano
  Intiaan noin 1900–1300 eKr. saapuneen indoiranilaisen valloittajakansan jäsen
  indoiranilaista kieltä puhuvan kansan jäsen
  indoeurooppalaisia kieliä puhuvien eurooppalaisten kuvitteellisen kantakansan jäsen

arkaismi /ˈarkaismɪ/ (n)
arcaísmo
  vanhahtava ilmaus

arkeeinen /ˈarkeːɪnen/ (adj)
arqueano
  arkeeisen aionin (n. 4–2,5 miljardia vuotta sitten) aikainen

arkeologi /ˈarkeˌoloɡɪ/ (n)
arqueólogo
  ammattinaan arkeologiaa harjoittava henkilö

arkeologia /ˈarkeˌoloɡˌia/ (n)
arqueologia
  tiede ihmisen kulttuurin kehityksestä sellaisena kuin se on tutkittavissa maasta ja maaperästä löydettyjen ihmisen toiminnan aikaan saattamien erilaisten rakenteiden ja esineiden jäännöksistä

arkeologinen /ˈarkeˌoloɡɪnen/ (adj)
arqueológico
  arkeologiaan kuuluva tai liittyvä

arki /ˈarkɪ/ (n)
quotidiano
  tavanomaiset tai ei-erityiset päivät elämässä

arkinen /ˈarkɪnen/ (adj)
cotidiano
  sellainen, joka kuuluu arkeen, arjelle ominainen

arkipäivä /ˈarkɪpˌæivæ/ (n)
dia de semana
  vanhemmassa merkityksessä kaikkia muita päiviä paitsi sunnuntaita ja kirkollisia juhlapäiviä, tai uudemmassa merkityksessä päiviä maanantaista perjantaihin, yleisiä juhlapäiviä yleensä lukuun ottamatta

arkisto /ˈarkɪsto/ (n)
arquivo
  dokumenttien säilytyspaikka

arkistonhoitaja /ˈarkɪstˌonhoitˌaja/ (n)
arquivador
  henkilö, joka huolehtii organisaation toiminnassa syntyvästä asiakirja-aineistosta

arkki /ˈarkːɪ/ (n)
arca
  alus

arkkiherttua /ˈarkːɪhˌertːua/ (n)
arquiduque
  Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella käytetty aatelisarvo kuninkaan ja herttuan välissä

arkkihiippakunta /ˈarkːɪhˌiːpːakˌunta/ (n)
arcebispado
  arkkipiispan johtama hallintoalue kristillisissä kirkoissa

arkkipiispa /ˈarkːɪpˌiːspa/ (n)
arcebispo
  kirkollisessa hierarkiassa tavallista tärkeämmän hiippakunnan piispan asema; sen haltija

arkkitehti /ˈarkːɪtˌehtɪ/ (n)
arquiteto, arquiteta
  alan korkeakoulussa tutkinnon suorittanut rakennusten ja miljöön suunnittelija

arkkitehtoninen /ˈarkːɪtˌehtonɪnen/ (adj)
arquitetural
  arkkitehtuurin mukainen, arkkitehtuuriin liittyvä

arkkitehtuuri /ˈarkːɪtˌehtuːrɪ/ (n)
arquitetura, arquitectura
  rakennustaide, vallitsevaan ympäristöön yhdyskuntia, rakennuksia ja rakenteita tuottava sovelletun tieteen ala, mikä ratkaisuissaan painottaa esteettisiä, taloudellisia ja sosiologisia näkökohtia

arkkivihko /ˈarkːɪvˌihko/ (n)
caderno
  kirjan valmistuksen moduuli käytettäessa lankasidontaa

arkku /ˈarkːu/ (n)
baú
  tavaroiden säilyttämiseen tarkoitettu suuri kannellinen laatikko

arkontti /ˈarkontːɪ/ (n)
arconte
  korkea hallintovirkamies antiikin Kreikan kaupunkivaltioissa

arktinen /ˈarktɪnen/ (adj)
ártico
  pohjoisnapaan ja sen lähialueisiin liittyvä

armahtaa /ˈarmahtaː/ (v)
absolver
  vapauttaa rangaistuksesta

armeija /ˈarmeija/ (n)
exército
  valtion puolustuksesta vastaava organisaatio, asevoimat, puolustusvoimat tai itsepuolustusvoimat kokonaisuudessaan

armeijakunta /ˈarmeijakˌunta/ (n)
corpo
  useasta divisioonan tai prikaatin kokoisesta yksiköstä muodostuva yhtymä

armenia /ˈarmenˌia/ (n)
armênio, arménio
  Armeniassa puhuttava indoeurooppalainen kieli (sanalista, kielitunnus: hy)

armenialainen /ˈarmenˌialˌainen/ (n)
arménio
  pysyvästi Armeniassa asuva henkilö

armo /ˈarmo/ (n)
graça
  ansaitsematta saatu suosio, armahdus synneistä

armoton /ˈarmoton/ (adj)
impiedoso
  sellainen, joka ei anna armoa, säälimätön, ankara

aro /ˈaro/ (n)
estepe
  luonnonvaraisen heinä- ja ruohokasvillisuuden ja joskus myös pensaiden peittämä verrattain kuiva ja puuton kasvillisuusalue

arokierijä /ˈarokˌierɪjæ/ (n)
bola de feno
  kuivunut kasvi, joka leviää maanpintaa pitkin pyörien tuulen mukana

arokissa /ˈarokˌissa/ (n)
gato-de-pallas
  eräs Keski-Aasian vuoristoissa ja ylätasangoilla elävä harmaakarvainen tuuheaturkkinen kissaeläin ()

aromaattinen /ˈaromˌaːtːɪnen/ (adj)
aromático
  hyvänhajuinen, voimakkaasti tuoksuva, arominen

aromania /ˈaromˌanɪa/ (n)
aromeno
  Balkanilla puhuttava romanian sukukieli tai murre (kielitunnus: rup)

arpi /ˈarpɪ/ (n)
cicatriz
  haavan tai muun viottuman seurauksena kehittyvän arpikudoksen muodostama jälki iholla

arpitaani /ˈarpɪtˌaːnɪ/ (n)
arpitano
  samaan ryhmään ranskan, vallonin ja picardin kanssa kuuluva galloromaaninen kieli (Kielitunnus: frp)

arpoa /ˈarpoa/ (v)
sortear
  valita satunnaisesti; ratkaista arvalla

arrogantti /ˈarroɡˌantːɪ/ (adj)
arrogante
  ylimielinen, pöyhkeä, röyhkeä

arseeni /ˈarseːnɪ/ (n)
arsénio, arsênio
  vaaleanharmaa, metallikiiltoinen, hauras alkuaine, myrkyllinen typpiryhmään kuuluva puolimetalli. Luonnossa arseeni esiintyy yleensä sulfideissa. Arseenin kemiallinen merkki on As.

arsenaatti /ˈarsenˌaːtːɪ/ (n)
arseniato
  (kemia) arseenihapon suola

arsiini /ˈarsɪːnɪ/ (n)
arsina
  arseenivety
  mikä hyvänsä arseenivetyjohdannainen orgaaninen yhdiste

arsina /ˈarsɪna/ (n)
archina
  vanha venäläinen pituusmitta, Venäjän kyynärä, 71,12 cm

artikkeli /ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
artigo
  monissa kielissä nominin, monesti vain substantiivin, yhteydessä oleva pikku sana, josta selviää, onko nomini epämääräisessä vai määräisessä muodossa sekä nominin mahdollinen suku
  tiettyä rajattua teemaa käsittelevä, usein yhden ihmisen laatima, kirjoitus, osa julkaisua

artikla /ˈartɪkla/ (n)
artigo
  lain tai sopimuksen osa

arvata /ˈarvata/ (v)
adivinhar
  antaa vastaukseksi jotain muuta kuin tieto, esimerkiksi luulo tai jotain satunnaista

arvaus /ˈarvaus/ (n)
conjectura
  satunnaiseen valintaan perustuva, vailla varmaa tietoa tehty tai sattumalta syntynyt usein umpimähkäinen ratkaisu

arvio /ˈarvɪo/ (n)
cálculo
  yleensä lähtötietoihin perustuva summittainen laskelma

arvioida /ˈarvɪˌoida/ (v)
estimar
  tehdä arvio(inti) jnk ominaisuuksista

arvo /ˈarvo/ (n)
valor
  se, miten tärkeä jokin on; arvokkuuden määrä, merkitys, tärkeys

arvoinen /ˈarvoinen/ (adj)
equivalente
  arvoltaan jhk verrattavissa

arvoituksellinen /ˈarvoitˌuksellɪnen/ (adj)
enigmático
  sellainen, jonka ajatukset, motiivit tms. ovat tuntemattomia; salaperäinen

arvoitus /ˈarvoitus/ (n)
enigma
  kysymys tai tarina, jonka vastausta arvoituksen kuulija ei tiedä

arvokas /ˈarvokas/ (adj)
de mérito
  kallis

arvokkuus /ˈarvokːuːs/ (n)
dignidade
  se, että tuntee olevansa arvokas, omanarvontunto

arvometalli /ˈarvometˌallɪ/ (n)
metal precioso
  taloudellisesti merkittävä luonnossa esiintyvä metallinen alkuaine

arvonlisävero /ˈarvonlˌisævˌero/ (n)
IVA
  EU:ssa tyypillinen hyödykkeen arvonlisäystä verottava vero, joka lisätään hyödykkeen myyntihintaan

arvonta /ˈarvonta/ (n)
loteria
  tilaisuus tai tapahtuma, jossa arvotaan jotakin, arpajaiset

arvopaperi /ˈarvopˌaperɪ/ (n)
garantia
  arvopaperikaupan kohteena oleva varallisuusarvollinen asiakirja tai arvo-osuus, kuten osake tai joukkovelkakirja

arvostaa /ˈarvostaː/ (v)
apreciar
  pitää jotakuta tai jotain laadultaan, moraalisesti tai eettisesti ylevänä

arvostelu /ˈarvostˌelu/ (n)
crítica
  kriittinen tarkastelu, arviointi, kritiikki
  tällaisen tarkastelun tulos, esim. kirjoitettuna, arviointi

arvostelukyky /ˈarvostˌelukˌyky/ (n)
juízo
  kyky arvostella asioita

arvottomuus /ˈarvotːomuːs/ (n)
inutilidade
  se, että on arvoton

asbesti /ˈasbestɪ/ (n)
amianto
  palonkestävä kuitumainen rakennusaine ja seosaine, mikä on karsinogeeni ja sen käyttö on kielletty

ase /ˈase/ (n)
arma
  väline tai laite, jota käytetään vahingoittamaan elämää ja omaisuutta, ja uhkailuun näillä sekä puolustautumiseen. Aseita voi käyttää metsästyksessä, eläinten tappamiseen ja tainnuttamiseen ja urheilussa

aseistaa /ˈaseistaː/ (v)
armar
  toimittaa aseita jklle, varustaa jk asein

aseistakieltäytyjä /ˈaseistakˌieltæytˌyjæ/ (n)
objetor de consciência
  henkilö, joka kieltäytyy taisteluvälineiden käsittelystä tai yleisestä asevelvollisuudesta

aseistautua /ˈaseistˌautua/ (v)
armar
  varustaa itsensä asein

aseistus /ˈaseistus/ (n)
armamento
  jonkin tahon aseet kokonaisuutena

aseksuaalisuus /ˈaseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
assexualidade
  seksuaalisen kiinnostuksen tai halun puuttuminen

aselepo /ˈaselˌepo/ (n)
trégua
  sodan osapuolien kesken sovittu sotatoimet määräajaksi tai toistaiseksi keskeyttävä tauko, jonka aikana yleensä pyritään käynnistämään rauhanneuvottelut

asema /ˈasema/ (n)
estação, posição
  tilanne, arvostus suhteessa toiseen
estação
  paikka, jossa julkinen kulkuneuvo (juna, bussi, taksi) pysähtyy

asenne /ˈasenne/ (n)
atitude
  eettisiin arvoihin tai sosiaalisesti merkitykselliseen kohteeseen perustuva myönteinen tai kielteinen suhtautumistapa, ohje, kuvaus tai neuvo, kuinka toimia tavoitteen saavuttamiseksi

asennus /ˈasennus/ (n)
instalação
  koneen, laitteen, kalusteen tai vastaavan sijoittaminen, kiinnittäminen ja säätö käyttöä varten

asento /ˈasento/ (n)
postura#Portugali
  positio, se avaruudellinen tila missä joku tai jokin on itseensä tai johonkin muuhun kohteeseen nähden
atenção
  valmiusasento seisten kantapäät yhdessä ja kädet nyrkissä kiinni jalkojen ulkosyrjissä

aseptinen /ˈaseptɪnen/ (adj)
asséptico
  (lääketiede) bakteeriton, tartunta-aineeton

asetelma /ˈasetˌelma/ (n)
natureza-morta
  elottomista luontokappaleista tai esineistä koottu sommitelma tai tällaista aihetta esittävä maalaus, piirustus, valokuva tms.

asetoni /ˈasetˌonɪ/ (n)
acetona
  dimetyyliketoni, orgaanisten aineiden erinomainen liuotin, jota esiintyy myös jossain määrin veressä ja virtsassa

asetus /ˈasetus/ (n)
regulamento
  Euroopan parlamentin ja neuvoston antama säädös, joka tulee sellaisenaan välittömästi voimaan

asetyleeni /ˈasetylˌeːnɪ/ (n)
acetileno
  alkyynien luokkaan kuuluva orgaaninen yhdiste, normaalilämpötilassa kaasumainen hiilivety, jonka kemiallinen kaava on C₂H₂

asetyylisalisyylihappo /ˈasetˌyːlɪsˌalɪsˌyːlɪhˌapːo/ (n)
ácido acetilsalicílico
  salisyylihapon asetyylijohdannainen; tulehduskipulääke, joka lievittää kipua ja kuumetta sekä vähentää tulehdusta; tunnetuimman tuotemerkkinsä mukaan aspiriini

asevelvollinen /ˈasevˌelvollɪnen/ (n)
recruta
  henkilö, joka on asevelvollisuuden alainen; erityisesti sellainen, joka on suorittamassa asevelvollisuuttaan

asevelvollisuus /ˈasevˌelvollɪsuːs/ (n)
alistamento
  osa lakisääteistä maanpuolustusvelvollisuutta; edellyttää osallistumista aselliseen, aseettomaan tai siviilipalvelukseen, ellei maan laki mahdollista myös totaalikieltäytymistä

asfaltti /ˈasfaltːɪ/ (n)
asfalto
  bitumin ja kiviaineksen seos, jota käytetään teiden ja muiden maa-alueiden päällystämiseen

asia /ˈasɪa/ (n)
coisa
  käsiteltävä tapaus, juttu; aihe

asiaan liittyvä /ˈasɪaːn lˈiːtːyvæ/ (adj)
envolvido
  sellainen, jota asia koskee, asiaan sekaantunut

asiakas /ˈasɪakas/ (n)
cliente, freguês, freguesa
  jonkin tuotteen ostaja tai jonkin palvelun tilaaja, kaupanteossa myyjän vastapuoli, se jota myyjä palvelee

asiakaspalvelu /ˈasɪakˌaspalvˌelu/ (n)
serviço de atendimento ao cliente
  yrityksen asiakkaalle antama palvelu

asiakirja /ˈasɪakˌirja/ (n)
documento
  julkinen tai yksityinen kirjallinen todiste, joka osoittaa viranomaisen päätöksen, määräyksen tai muun toimenpiteen taikka yksityisen henkilön oikeudellisesti merkittävän tahdonilmauksen

asiakirjahallinto /ˈasɪakˌirjahˌallɪnto/ (n)
gestão de documento
  hallinnon osa-alue, joka vastaa asiakirjojen hallintaprosessien ohjauksesta ja valvonnasta asiakirjoja tuottavassa organisaatiossa

asianajaja /ˈasɪˌanajˌaja/ (n)
advogado, advogada
  Suomessa asianajajaluetteloon merkitty ammattimaisesti asianajotoimintaa harjoittava lakimies

askeesi /ˈaskeːsɪ/ (n)
ascetismo
  aineellisista nautinnoista pidättyminen

askeettinen /ˈaskeːtːɪnen/ (adj)
ascético
  askeesiin liittyvä

askeettisesti /ˈaskeːtːɪsˌestɪ/ (adv)
asceticamente
  askeettisella tavalla

askel /ˈaskel/ (n)
passo
  juoksu-, kävely- tai tanssiliike, jossa toinen jalka siirretään toisen eteen, ja sille kohdistetaan kehon paino

askelmittari /ˈaskelmˌitːarɪ/ (n)
pedómetro
  laite, joka laskee ihmisen päivän aikana ottamia askeleita

aspartaami /ˈaspartˌaːmɪ/ (n)
aspartame
  eräs keinotekoinen makeutusaine, joka muistuttaa maultaan sakkaroosia mutta on sitä noin 100–200 kertaa makeampaa

aspekti /ˈaspektɪ/ (n)
aspecto
  näkökanta, näkökohta
  verbin toteutuksen laatuun liittyvä ominaisuus, jolle eräissä kielissä on morfologinen ilmaisin

aspiriini /ˈaspɪrˌiːnɪ/ (n)
aspirina
  asetyylisalisyylihappoa lääkeaineena sisältävä tulehduskipulääke; mikä tahansa asetyylisalisyylihappoa vaikuttavana aineosana sisältävä lääkevalmiste

assami /ˈassamɪ/ (n)
assamês
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva indoarjalainen Intian Assamin osavaltion virallinen kieli (kielitunnus: as )

assimilaatio /ˈassɪmɪlˌaːtɪo/ (n)
assimilação
  samanlaistuminen, samanlaiseksi tuleminen
  vähemmistökulttuurin tai maahanmuuttajien sulauttaminen tai sulautuminen enemmistökulttuuriin

assyrialainen /ˈassyrˌialˌainen/ (adj)
assírio
  Assyriaan tai assyrialaisiin liittyvä

astatiini /ˈastatˌiːnɪ/ (n)
astato
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki At

aste /ˈaste/ (n)
grau
  tasokulman mittayksikkö eli kulman suuruuden mittayksikkö, tunnus °
  lämpötilan mittayksikkö

astelevy /ˈastelˌevy/ (n)
transferidor
  levy, jossa on asteikko kulmien mittaamiseen

asteriski /ˈasterˌiskɪ/ (n)
asterisco
  tähtimerkki *, jota käytetään mm. alaviitteen merkkinä, ja tietotekniikassa kertomerkin asemesta sekä jokerimerkkinä

asteroidi /ˈasterˌoidɪ/ (n)
asteróide
  varsinaista planeettaa pienempi ja meteoroidia suurempi kivinen kappale; pikkuplaneetta

astiasto /ˈastɪˌasto/ (n)
conjunto
  kokonaisuus, joka sisältää ruoan tarjoilemiseen ja syömiseen tarvittavat astiat ja ruokailuvälineet

astma /ˈastma/ (n)
asma
  keuhkoputkien limakalvojen tulehdussairaus

astraalinen /ˈastraːlɪnen/ (adj)
estelar
  tähtiin liittyvä

astrobiologia /ˈastrobˌiolˌoɡɪa/ (n)
astrobiologia
  monitieteinen tutkimusala, jonka tutkimuskohteita ovat elämän synty ja kehitys, elämän biokemiallinen perusta, planeettakuntien olosuhteet, elämän mahdollisuudet muilla taivaankappaleilla, planeettatutkimus omassa aurinkokunnassamme, eksoplaneettojen etsintä ja niiden olosuhteiden kartoitus, sekä avaruusmatkailuun ja nollagravitaatioon liittyvät biologiset ja lääketieteen kysymykset

astrofysiikka /ˈastrofysˌiːkːa/ (n)
astrofísica
  tähtitieteen haara, joka tutkii teoreettisesti sekä havaintoja tekemällä taivaankappaleiden fysikaalisia ominaisuuksia ja kemiallisia koostumuksia

astrologi /ˈastrolˌoɡɪ/ (n)
astrólogo
  astrologiaa harjoittava henkilö, tähdistäennustaja

astrologia /ˈastrolˌoɡɪa/ (n)
astrologia
  oppi, jonka mukaan tähtien ja planeettojen asemat ilmaisevat ihmisen luonnetta, elämän tapahtumia yms. ja joukko keinoja, joiden avulla pyritään saamaan ymmärrystä näistä tähtien ja planeettojen asemia tutkimalla

astrologinen /ˈastrolˌoɡɪnen/ (adj)
astrológico
  astrologiaan liittyvä, astrologiaan perustuva

astronautti /ˈastronˌautːɪ/ (n)
astronauta
  avaruuslentäjä

astua /ˈastua/ (v)
montar
  (eläimestä) siittää, kollektiivisesti, pariutua

asturia /ˈasturˌia/ (n)
asturiano
  romaaninen kieli, jota puhutaan Pohjois-Espanjassa joissakin osissa Asturian itsehallintoaluetta, Leónin, Salamancan ja Zamoran maakuntia (Kielitunnus: ast )

asua /ˈasua/ (v)
morar, habitar, viver
  elää ja pitää majaa jossakin

asukas /ˈasukas/ (n)
habitante, morador
  henkilö, joka asuu jossakin paikassa

asumaton /ˈasumaton/ (adj)
desabitado
  jossa ei ole asukkaita, autio

asunto /ˈasunto/ (n)
habitação, aposento
  paikka, jossa asutaan

asuntola /ˈasuntˌola/ (n)
dormitório
  (yleensä jonkin yhdistyksen ylläpitämä) joukko asuntoja, joissa asuvilla henkilöillä on niihin tietyin perustein myönnettävä asumisoikeus (esim. opiskelija-asuntolassa voivat asua vain opiskelijat)

asustaa /ˈasustaː/ (v)
residir
  asua, oleilla, majailla; asustella

asuste /ˈasuste/ (n)
acessório
  vaatetukseen kuuluva, varsinaisesta puvusta erillinen asun täydentävä pukine tai viimestelevä koriste

asuttaa /ˈasutːaː/ (v)
assentar-se
  kansoittaa ja saattaa asutuksi asettumalla itse tai lähettämällä muita asukkaiksi

asuttu /ˈasutːu/ (adj)
habitado
  sellainen, jossa asutaan parhaillaan tai on asuttu aiemmin

asutus /ˈasutus/ (n)
povoação
  paikka tai alue, jolla asutaan pysyvästi

atamaani /ˈatamˌaːnɪ/ (n)
atamã
  kasakoiden tai haidamakkien päällikön arvonimi, jota käytettiin eri aikoina vaihtelevasti erityyppisistä päälliköistä

atavistinen /ˈatavˌistɪnen/ (adj)
atávico
  (kehitysoppi) atavismiin liittyvä tai perustuva

ateenalainen /ˈateːnalˌainen/ (adj)
ateniense
  Ateenasta peräisin oleva tai Ateenaan liittyvä

ateenalainen /ˈateːnalˌainen/ (n)
ateniense
  pysyvästi Ateenassa asuva henkilö

ateismi /ˈateismɪ/ (n)
ateísmo
  jumaluskon eli teismin puute (heikko ateismi)

ateisti /ˈateistɪ/ (n)
ateia, ateu
  henkilö, jolla ei ole uskoa jumalien olemassaoloon (heikko ateismi)

ateistinen /ˈateistɪnen/ (adj)
ateu
  ateismiin liittyvä, jumaliin uskomaton

ateljee /ˈateljeː/ (n)
ateliê
  taiteilijan työtila, työhuone, työpaja

ateria /ˈaterˌia/ (n)
refeição
  yhdellä kerralla nautittava ruokakokonaisuus; ruoka, ruoka-annos
  ruokailu, ruokahetki

atleetti /ˈatleːtːɪ/ (n)
atleta
  vartalotyypiltään lihaksikas ja voimakasluustoinen henkilö

atleettinen /ˈatleːtːɪnen/ (adj)
atlético
  ruumiinrakenteeltaan atleetin kaltainen; urheilullinen, lihaksikas

atolli /ˈatollɪ/ (n)
atol
  matala korallista muodostunut saari trooppisilla merialueilla

atomi /ˈatomɪ/ (n)
átomo
  aineen perusosa, joka koostuu elektroneista, protoneista ja neutroneista; alkuaineen kemiallisesti pienin osa

atomikello /ˈatomɪkˌello/ (n)
relógio atômico
  kello, joka käyttää atomien resonanssitaajuuksia ajan mittaamiseen

atomiluku /ˈatomˌiluku/ (n)
número atômico
  luku, joka ilmaisee alkuaineen atomin ytimessä olevien protonien määrän

atomimassa /ˈatomɪmˌassa/ (n)
massa atômica
  alkuaineen luonnossa olevan isotooppiseoksen atomien keskimääräinen massa

atomimassayksikkö /ˈatomɪmˌassaˌyksɪkːø/ (n)
unidade de massa atômica
  massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6605402·10-27 kg. Tunnus u.

atomipommi /ˈatomɪpˌommɪ/ (n)
bomba atómica
  pommi, jota käytetään ydinaseena

atomiydin /ˈatomˌiydɪn/ (n)
núcleo atómico
  atomin nukleoneista, eli protoneista ja lähes poikkeuksetta neutroneista, koostuva keskus, jota ympäröivät elektronit; atomiytimellä on positiivinen sähkövaraus ja se muodostaa valtaosan atomin massasta

atrain /ˈatrain/ (n)
tridente
  iskukalastuksessa käytetty väline, yleensä rautainen pitkä tanko, joka jakautuu toisessa päässä 1–5 piikkiin.

atropiini /ˈatropˌiːnɪ/ (n)
atropina
  (biokemia) koisokasveissa esiintyvä tropaanialkaloidi, joka toimii hermostossa asetyylikoliinin toiminnan estäjänä

atsalea /ˈatsalˌea/ (n)
azaleia
  eräiden -suvun kasvien nimitys

atsimuutti /ˈatsɪmˌuːtːɪ/ (n)
azimute
  taivaankappaleen ja havaintopisteen etelämeridiaanien välinen kulmaetäisyys horisontissa

attentaatti /ˈatːentˌaːtːɪ/ (n)
atentado
  poliittinen murha (yritys), pommi-isku, isku

au pair /ˈau pˈair/ (n)
au pair
  Tyttö, harvemmin poika, joka auttaa isäntäperhettä lastenhoidossa ja kotitöissä majoitusta ja taskurahaa vastaan.

audiovisuaalinen /ˈaudɪˌovɪsuˌaːlɪnen/ (adj)
audiovisual
  sekä auditiivisia että visuaalisia elementtejä sisältävä

auditorio /ˈaudɪtˌorɪo/ (n)
auditório
  luentosali

aueta /ˈaueta/ (v)
abrir
  mennä auki, avautua

auguuri /ˈauɡuːrɪ/ (n)
áugure
  roomalainen ennustajapappi, jotka ennustivat eläinten käyttäytymisen, erityisesti lintujen lennon, perusteella

aukile /ˈaukɪle/ (n)
fontanela
  nuoren yksilön kallon vielä luutumaton kohta

aukio /ˈaukɪo/ (n)
praça
  avoin paikka maastossa; taajamassa puistikko, toria pienempi kauppapaikka, avokortteli tai vastaava

aukko /ˈaukːo/ (n)
furo
  reikä, läpi, avauma

auksiini /ˈauksɪːnɪ/ (n)
auxina
  eräitä kasvihormoneja

auktoritatiivinen /ˈauktorˌitatˌiːvɪnen/ (adj)
autoritativo
  arvovaltainen, auktoriteettiin perustuva

aura /ˈaura/ (n)
arado, charrua
  maanviljelyssä maanmuokkaukseen käytettävä kone, kyntöaura

auringonkukka /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːa/ (n)
girassol
  pitkävartinen ja kookaskukkainen öljykasvi (), jonka siemeniä käytetään ravinnoksi

auringonkukkaöljy /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːaˌøljy/ (n)
óleo de girassol
  auringonkukan siemenistä puristamalla tai uuttamalla valmistettu öljy

auringonlasku /ˈaurɪŋŋˌonlasku/ (n)
ocaso
  luonnonilmiö, jossa Aurinko laskee Maan horisontin taakse

auringonpaiste /ˈaurɪŋŋˌompaiste/ (n)
luz do sol
  auringosta saatavat infrapuna-, ultravioletti- ja näkyvän valon säteily

auringonpilkku /ˈaurɪŋŋˌompɪlkːu/ (n)
mancha solar
  auringon pinnassa näkyvä normaalia viileämpi ja tummempi alue

auringonpimennys /ˈaurɪŋŋˌompɪmˌennys/ (n)
eclipse solar
  tilanne, jossa Kuu peittää Auringon Maasta katsoen osittain tai kokonaan

auringonpistos /ˈaurɪŋŋˌompɪstos/ (n)
insolação
  päähän kohdistuva liiallinen lämpösäteily, jonka seurauksena on hermostollisia oireita

auringonvalo /ˈaurɪŋŋˌonvalo/ (n)
luz do sol
  auringosta tuleva valo

aurinko /ˈaurɪŋko/ (n)
sol
  tähti, etenkin merkityksessä aurinkokunnan keskus

aurinkoenergia /ˈaurɪŋkˌoenˌerɡɪa/ (n)
energia solar
  auringon säteilyenergian hyödyntäminen suorana energianlähteenä

aurinkoinen /ˈaurɪŋkˌoinen/ (adj)
alegre, ensolarado
  auringonpaisteinen, jossa aurinko paistaa

aurinkokello /ˈaurɪŋkokˌello/ (n)
relógio de sol, relógio solar
  ajan näyttämiseen käytettävä laite, jossa erityisen osoittimen langettama varjo kertoo ajan

aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (n)
sistema solar
  aurinkokeskinen järjestelmä, jossa joukko taivaankappaleita kiertää keskuksena olevan tähden ympäri ja pysyy sen vetovoiman vaikutuspiirissä

aurinkolasit /ˈaurɪŋkˌolasɪt/ (n)
óculos de sol
  silmiä Auringolta suojaavat sävytetyt, usein vahvuudettomat silmälasit

aurinkotuuli /ˈaurɪŋkotˌuːlɪ/ (n)
vento solar
  Auringon lähettämä hiukkassäteily, ei liity tavalliseen käsitykseen tuulesta

aurinkovoide /ˈaurɪŋkovˌoide/ (n)
filtro solar
  voide, joka iholle levitettynä suojaa jossain määrin UV-säteilyltä

australialainen /ˈaustraːlˌialˌainen/ (adj)
australiano
  Australiasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

australialainen /ˈaustraːlˌialˌainen/ (n)
australiano
  pysyvästi Australiassa asuva henkilö
  Australian kansalainen
  syntyperältään australialainen

australianhaukka /ˈaustraːlɪˌanhaukːa/ (n)
açor-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiankanahaukka /ˈaustraːlɪˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
açor-marrom-listrado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiankuningaskaija /ˈaustraːlɪˌaŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
periquito-rei-australiano
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australianpöllökehrääjä /ˈaustraːlɪˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
boca-de-sapo-australiano
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiansinimaluri /ˈaustraːlɪˌansɪnˌimalˌurɪ/ (n)
carriça-australiana-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

autarkia /ˈautarkˌia/ (n)
autarcia
  omavaraisuuteen perustuva talousjärjestelmä

autenttinen /ˈautentːɪnen/ (adj)
autêntico
  aito, alkuperäinen

autioitua /ˈautɪˌoitua/ (v)
desertificar
  muuttua autioksi, tyhjentyä

autismi /ˈautɪsmɪ/ (n)
autismo
  neurobiologinen kehityshäiriö, jossa kommunikaatio muiden ihmisten kanssa on häiriintynyt

autisti /ˈautɪstɪ/ (n)
autista
  autismista kärsivä henkilö

autistinen /ˈautɪstɪnen/ (adj)
autista
  ihmisestä: vetäytyvä, sisäänpäin kääntyvä; sellainen, jolla on autismi

auto /ˈauto/ (n)
carro, automóvel
  eräs pyörillä kulkeva henkilöiden kuljetukseen tarkoitettu moottorikäyttöinen ajoneuvotyyppi eli henkilöauto

autofellaatio /ˈautofˌellaːtˌio/ (n)
auto-felação
  itsetyydytyksen muoto, jossa mies pystyy stimuloimaan suullaan omaa siitintään

autokefaalinen /ˈautokefˌaːlɪnen/ (adj)
autocéfalo
  itsehallinnollinen, joka ei kuulu patriarkaatin alaisuuteen (ortodoksisesta kirkkokunnasta)

autokoulu /ˈautokˌoulu/ (n)
autoescola
  paikka, jossa opetetaan ajamaan auton lisäksi myös muilla moottoriajoneuvoilla

autokratia /ˈautokrˌatɪa/ (n)
autocracia
  hallintomuoto, jossa yhdellä henkilöllä on rajaton valta, yksinvalta, yksinvaltius

autoktoninen /ˈautoktˌonɪnen/ (adj)
autóctone
  tietyssä paikassa kehittynyt, kotoperäinen

autolautta /ˈautolˌautːa/ (n)
balsa
  yhdellä tai useammalla autokannella varustettu moottorialus, joka on erityisesti valmistettu ajoneuvojen kuljetukseen veden yli

automaattinen /ˈautomˌaːtːɪnen/ (adj)
automático
  sellainen, joka toimii ennakkoon suunnitellulla tavalla itsestään, itsetoiminen

automaattisesti /ˈautomˌaːtːɪsˌestɪ/ (adv)
automaticamente
  tavalla joka on automaattinen

autonomia /ˈautonˌomɪa/ (n)
autonomia
  itsehallinto

autonvalmistaja /ˈautonvˌalmɪstˌaja/ (n)
montadora (de automóveis)
  autoja valmistava yhtiö

autoritaarinen /ˈautorɪtˌaːrɪnen/ (adj)
autoritário
  vallan keskittämiseen perustuva

autotalli /ˈautotˌallɪ/ (n)
garagem
  yhdelle tai useammalle ajoneuvolle tarkoitettu lähes umpinainen säilytystila

auttaa /ˈautːaː/ (v)
ajudar, auxiliar
  antaa apua tai tukea jollekin

avaaja /ˈavaːja/ (n)
abridor
  väline, jota käytetään jonkin esineen, tölkin tai vastaavan avaamiseen irrottamalla kansi tai korkki

avaari /ˈavaːrɪ/ (n)
avar
  Venäjällä, Georgiassa ja Azerbaidžanissa puhuttu kieli (kielitunnus: ava)

avaimenreikä /ˈavaimˌenreikæ/ (n)
fechadura
  lukossa lukituksen käsittelyä varten tavallisesti mekaaniselle avaimelle oleva sijoituspaikka, kolo tai syvennys.

avain /ˈavain/ (n)
chave
  lukon avaamiseen ja sulkemiseen tarkoitettu esine

avara /ˈavara/ (adj)
extensivo
  jossa on paljon tilaa

avaruus /ˈavaruːs/ (n)
espaço
  miltei tyhjä osa maailmankaikkeutta planeettojen kaasukehien ulkopuolella

avaruusalus /ˈavarˌuːsalus/ (n)
nave espacial
  alus, joka on rakennettu avaruudessa liikkumista varten

avaruusasema /ˈavarˌuːsasˌema/ (n)
estação espacial
  avaruudessa sijaitseva pysyvä oleskelu- ja tutkimusasema, nykyään Maan kiertoradalla sijaitseva, mutta fiktiossa myös Kuussa tai planeetoilla

avaruuskävely /ˈavarˌuːskævˌely/ (n)
actividade extraveicular
  ihmisen avaruuspukuun pukeutuneena avaruudessa aluksen ulkopuolella suorittamasta toiminnasta tai tehtävästä

avaruuslentäjä /ˈavarˌuːslentˌæjæ/ (n)
astronauta
  henkilö, joka lentää tai on lentänyt avaruudessa

avaruusluotain /ˈavarˌuːsluotain/ (n)
sonda espacial
  miehittämätön avaruusalus, joka on tarkoitettu lähetettäväksi Maan kiertorataa kauemmaksi

avaruusolento /ˈavarˌuːsolˌento/ (n)
alienígena
  avaruudesta Maahan tullut eliö tai avaruudessa Maan ulkopuolella sijaitseva eliö

avaruuspuku /ˈavarˌuːspuku/ (n)
traje espacial
  ihmistä avaruuden olosuhteilta suojaamaan suunniteltu puku, käytännössä yhden hengen avaruusalus, jota käytetään avaruuskävelyillä

avaruussukkula /ˈavarˌuːssukːˌula/ (n)
ônibus espacial
  uudelleenkäytettävä ja miehitetty avaruusalus, joka muistuttaa ulkoisesti lentokonetta; varsinainen kehitys aloitettiin 1970-luvulla ja käytöstä luovuttiin vuonna 2011, kun korvattiin yksityisten yhtiöiden edullisemmilla ratkaisuilla

avata /ˈavata/ (v)
abrir
  aukaista, kiertää, laittaa, leikata, työntää, vetää auki korkki tai kansi; levittää tai kääntää auki laskostettu, taitettu suljettu kappale; kääntää auki ovi, luukku tai muu este, tai jonkinlainen kiinnitys

averroismi /ˈaverrˌoismɪ/ (n)
averroísmo
  Averroeen Aristoteles-kommentaareihin perustuva filosofinen suuntaus, joka hyväksyi mm. monopsykismin ja kahden totuuden opin

avesta /ˈavesta/ (n)
avéstico
  muinaispersialainen kieli.

avioehto /ˈavɪoˌehto/ (n)
acordo pré-nupcial
  aviopuolisoiden sopimus omaisuuden jaosta erotilanteessa

avioero /ˈavɪˌoero/ (n)
divórcio
  avioliiton lakkaaminen

avioliitto /ˈavɪolˌiːtːo/ (n)
casamento
  kirkon tai valtion virallistama parisuhde, yhteiskunnan hyväksymä miehen ja naisen yksiavioisen yhteiselämän muoto, jossa vallitsevat lait ja normit tuottavat oikeuksia ja velvollisuuksia aviopuolisoille, joidenkin kirkkokuntien sakramentti; uskonnon hyväksymä naisten ja miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen pysyvässä suhteessa ja pysyväksi tarkoitettu instituutio lasten hankkimiseksi ja kasvattamiseksi

aviomies /ˈavɪomies/ (n)
marido, esposo
  mies, joka on avioliitossa vaimonsa kanssa

aviopari /ˈavɪˌoparɪ/ (n)
casal
  pariskunta, joka on vihitty avioliittoon

avioton /ˈavɪoton/ (adj)
ilegítimo
  avioliiton ulkopuolella syntynyt

aviovaimo /ˈavɪovˌaimo/ (n)
esposa
  nainen, joka on avioliitossa miehensä kanssa

avoauto /ˈavoˌauto/ (n)
cabriolé
  henkilöauto, jossa ei ole kiinteää kattoa

avoin /ˈavoin/ (adj)
aberto
  auki oleva, avattu

avoin lähdekoodi /ˈavoin lˈæhdekˌoːdɪ/ (n)
código aberto
  (ohjelmointi) lähdekoodi, jonka pääsee näkemään ja jota voi käyttää ja muokata lisenssiehtojen mukaisesti; vastakohta suljetulle lähdekoodille

avokado /ˈavokˌado/ (n)
abacate
  sen päärynänmuotoinen hedelmä, jossa on tyypillisesti tummanvihreä kuori

avoparikaija /ˈavopˌarɪkˌaija/ (n)
papagaio-eclectus
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

avovesi /ˈavovˌesɪ/ (n)
águas livres
  vesi tai vesistö jossa ei ole jääpeitettä

avustaja /ˈavustˌaja/ (n)
ajudante
  henkilö, jonka tehtävänä on auttaa jotakuta toista

avuton /ˈavuton/ (adj)
indefeso
  joka ei tule omin voimin toimeen

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (adj)
azerbaijanês
  Azerbaidžanista peräisin oleva tai Azerbaidžaniin liittyvä

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (n)
azerbaijanês
  pysyvästi Azerbaidžanissa asuva henkilö

azeri /ˈatserɪ/ (n)
azerbaijano
  azerin kieli, azerien puhuma turkkilainen kieli (kielitunnus: az)

baari /bˈaːrɪ/ (n)
bar
  ravintolan yhteydessä oleva tila alkoholijuomien tiskiltä myyntiin, drinkkibaari
  alkoholin myyntiin keskittynyt pienehkö ravintola, pubi

bahamalainen /bˈahamalˌainen/ (adj)
bahamense
  Bahamasta peräisin oleva tai Bahamaan liittyvä

bahamalainen /bˈahamalˌainen/ (n)
bahamense
  Pysyvästi Bahamassa asuva henkilö

bahianaratti /bˈahɪˌanarˌatːɪ/ (n)
periquito-rico
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

baijerilainen /bˈaijerɪlˌainen/ (adj)
bávara, bávaro
  Baijerista peräisin oleva tai Baijeriin liittyvä

bakeliitti /bˈakelˌiːtːɪ/ (n)
baquelite
  (kemia, tekniikka) kertamuovi, jota valmistetaan kuumentamalla alkalien kanssa formaldehydiä ja fenolia.

bakteeri /bˈakteːrɪ/ (n)
bactéria
  mikroskooppisen pieni yksisoluinen, tumaton eliö. Jotkin bakteerit aiheuttavat sairauksia, osa taas on kantajalleen hyödyllisiä.

bakteriofagi /bˈakterˌiofˌaɡɪ/ (n)
bacteriófago
  virus, joka loisii bakteerissa ja tuhoaa niitä

bakteriologi /bˈakterˌiolˌoɡɪ/ (n)
bacteriologista
  bakteriologian harjoittaja

bakteriologia /bˈakterˌiolˌoɡɪa/ (n)
bacteriologia
  bakteerioppi, bakteereita tutkiva tieteenala

balalaikka /bˈalalˌaikːa/ (n)
balalaica
  venäläinen kolmionmuotoinen kielisoitin, jossa on tavallisesti kolme tai kuusi kieltä

balaniitti /bˈalanˌiːtːɪ/ (n)
balanite
  terskatulehdus

baletti /bˈaletːɪ/ (n)
balé
  musiikin säestyksellä näyttämöllä esitettävä tanssimuoto, mitä esitetään itsenäisenä teoksena tai osana oopperaa

ballistiikka /bˈallɪstˌiːkːa/ (n)
balística
  lentävien kappaleiden, etenkin luotien ja ammusten liikeratoja tutkiva dynamiikan sovellettu tiede

ballistinen /bˈallɪstɪnen/ (adj)
balística
  ballistiikkaan liittyvä, ballistiikan mukainen

ballistinen ohjus /bˈallɪstɪnen ˈohjus/ (n)
míssil balístico
  ohjus, joka laukaistaan rakettimoottorin voimalla avaruuteen ja palaa Maahan ballistiikan lakien mukaisesti osuakseen kohteeseensa

bambu /bˈambu/ (n)
bambu
  mikä hyvänsä -tribukseen kuuluva heinäkasvi
  bambukasvista valmistettu kuitu tai kangas

bambuesirippu /bˈambuˌesɪrˌipːu/ (n)
Cortina de Bambu
  kylmän sodan aikainen Aasian sosialististen ja kapitalististen maiden välinen raja

banaali /bˈanaːlɪ/ (adj)
banal
  lattea, kulunut, arkipäiväinen, tavanomainen, liian tavallinen

banaani /bˈanaːnɪ/ (n)
banana
  (kasvitiede, yleisesti) muu banaanien suvun () trooppinen ruohokasvi. Luonnon lajikkeita on noin 40. Viljelyyn kasvit lisätään yleensä suvuttomasti.
  näiden kasvien hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja

banaaninkuori /bˈanaːnˌiŋkuorɪ/ (n)
casca de banana
  banaanikasvin marjan miltei nahkamainen suojana toimiva ulkokerros, joka poistetaan ennen banaanin syöntiä

banaanivaltio /bˈanaːnɪvˌaltɪo/ (n)
república bananeira, república de banana, república de bananas
  nimitys pienestä poliittisesti epästabiilista korruptoituneen klikin hallitsemasta valtiosta, jolla on yleensä suuri riippuvuus yhdestä vientituotteesta, erityisesti Väli-Amerikassa

bangladeshilainen /bˈaŋladˌeshɪlˌainen/ (adj)
bangladeshi
  Bangladeshista peräisin oleva tai Bangladeshiin liittyvä

bangladeshilainen /bˈaŋladˌeshɪlˌainen/ (n)
bangladeshi
  pysyvästi Bangladeshissa asuva henkilö

barbituraatti /bˈarbɪturˌaːtːɪ/ (n)
barbitúrico
  uni- ja rauhoittavissa lääkkeissä käytetty barbituurihaposta johdettu lääkeaine, jonka käyttöä on merkittävästi rajoitettu yliannostuksen aiheuttamien kuolemantapausten sekä korkean riippuvuuspotentiaalin vuoksi

bardi /bˈardɪ/ (n)
bardo
  runoilija ja laulaja, etenkin kelttiläinen ammattirunonlaulaja keskiajalla

baretti /bˈaretːɪ/ (n)
boina
  baskeria muistuttava päähine, joka on baskeria leveämpi ja muotoiltu ja siinä ei ole keskellä huopanypykkää; 1500-luvulla se oli litteä, pyöreä tai kulmikas päähine

baritoni /bˈarɪtˌonɪ/ (n)
barítono
  miesääni tenorin ja basson välillä; laulaja jonka äänihuulten pituus on noin 21 millimetriä

barium /bˈarium/ (n)
bário
  maa-alkaleihin kuuluva pehmeä, valkoinen metalli, tunnus Ba

barlavento /bˈarlavˌento/ (n)
#Portugali
  toinen kapverdenkreolin kielen päämurteista

barokki /bˈarokːɪ/ (n)
barroco
  Eräs arkkitehtuurin ja taiteen tyylisuunta.

barokkimusiikki /bˈarokːˌimusˌiːkːɪ/ (n)
música barroca
  barokin aikakaudella sävelletty musiikki

barometri /bˈaromˌetrɪ/ (n)
barômetro
  näkemyksiä ja suhtautumista kartoittavan tutkimus; sen tulos, gallup

baronetti /bˈaronˌetːɪ/ (n)
baronete
  brittiläinen perinnöllinen aatelisarvo

barrakuda /bˈarrakˌuda/ (n)
barracuda
  suuri trooppinen petokala ()

barrikadi /bˈarrɪkˌadɪ/ (n)
barricada
  tiesulku, erityisesti armeijaa varten rakennettu

baryoni /bˈaryˌonɪ/ (n)
barião
  kolmesta kvarkista koostuva hiukkanen; fermioni, jonka spin on puoliluku

basaari /bˈasaːrɪ/ (n)
bazar
  persialaisperäinen sana kauppakadulle tai -paikalle

basenji /bˈasenjɪ/ (n)
basenji
  lyhytkarvainen, kippurahäntäinen alkukantainen metsästyskoira, joka kuuluu afrikkalaisiin kyläkoiriin

basilika /bˈasɪlˌika/ (n)
basílica
  antiikin Rooman arkkitehtuurille tyypillinen suorakaiteen muotoinen kolmi- tai useampilaivainen rakennus, jossa keskilaiva on muita laivoja korkeampi; rakenteeltaan tällainen kirkko

basiliski /bˈasɪlˌiskɪ/ (n)
basilisco
  liskomainen tarueläin, jolla on pitkä häntä, linnun jalat, kotkan nokka, lohikäärmeen kieli ja suuret lepakonsiivet

basilli /bˈasɪllɪ/ (n)
bacilo
  Basillus-sukuun kuuluva, itiöitä tuottava aerobinen, sauvamainen ja grampositiivinen bakteeri

basisti /bˈasɪstɪ/ (n)
baixista
  muusikko, joka soittaa sähköistä bassoa eli bassokitaraa tai akustista bassoa eli kontrabassoa

baski /bˈaskɪ/ (n)
basco
  (kielitiede) baskin kieli, baskien puhuma isolaattikieli. Sanalista.

basso /bˈasso/ (n)
baixo
  matalin miesääni tai sen esittäjä sekä oopperassa että kuorossa ja yleisesti; laulaja jonka äänihuulten pituus on noin 24 millimetriä
  sähköbasso
  kontrabasso

bassoavain /bˈassoavain/ (n)
clave de fá
  F-avain nuottiviivaston toiseksi ylimmällä viivalla

bassorumpu /bˈassorˌumpu/ (n)
bumbo
  (musiikki) rumpu, jota käytetään orkesterissa voimakkaana tehosteena, sillä bassorummulle on ominaista sen hyvin leveä, peittävä ja syvä ääni

bastioni /bˈastɪˌonɪ/ (n)
bastião
  vallinsarvi; bastionilinnoituksen muurin ulkoneva puolustusrakenne

bataatti /bˈataːtːɪ/ (n)
batata-doce
  eräs elämänlankojen sukuun kuuluva makea ja suurimukulainen viljelyskasvilaji () tai sen yksilö tai tämän mukula, perunan etäinen sukulainen

batiikki /bˈatɪːkːɪ/ (n)
batique
  Indonesiasta peräisin oleva kankaiden värjäystekniikka; näin värjätty kangas tai muu tekstiili

batymetria /bˈatymˌetrɪa/ (n)
batimetria, batometria
  meren syvyyden mittaus

bauksiitti /bˈauksɪːtːɪ/ (n)
bauxita
  syväkivilajien rapautumistuote

baškiiri /bˈaʃkɪːrɪ/ (n)
bachquir
  Venäjällä Baškortostanissa ja muualla Uralin alueella puhuttu turkkilainen kieli (kielitunnus: ba)

belgialainen /bˈelɡɪalˌainen/ (adj)
belga
  Belgiasta peräisin oleva tai Belgiaan liittyvä

belgialainen /bˈelɡɪalˌainen/ (n)
belga
  pysyvästi Belgiassa asuva henkilö

belgianpaimenkoira /bˈelɡɪˌampaimˌeŋkoira/ (n)
pastor belga
  belgialainen paimenkoirarotu, joka jakautuu neljään muunnokseen

belutši /bˈelutʃɪ/ (n)
balochi
  belutšien kansan jäsen
  belutšien puhuma kieli (kielitunnus: bal)

bengali /bˈeŋŋalɪ/ (n)
bengali
  bengalin kieli (kielitunnus: bn), indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Bangladeshissa ja Intiassa. Yksi maailman puhutuimmista kielistä.

beniniläinen /bˈenɪnɪlˌæinen/ (adj)
beninês
  Beninistä peräisin oleva tai Beniniin liittyvä

beniniläinen /bˈenɪnɪlˌæinen/ (n)
beninês
  pysyvästi Beninissä asuva henkilö

bensiini /bˈensɪːnɪ/ (n)
gasolina, benzina
  raakaöljystä jalostettu polttoaine, jota käytetään ottomoottoreissa, joissa polttoaineseos sytytetään sähkökipinällä, moottoribensiini

bentseeni /bˈentseːnɪ/ (n)
benzeno
  karsinogeeninen aromaattinen hiilivety C₆H₆, jossa hiiliatomit muodostavat renkaan

beriberi /bˈerɪbˌerɪ/ (n)
beribéri
  erilaisina hermosto-oireina ilmenevä ja hoitamattomana kuolemaan johtava B1-vitamiinin puutossairaus

berkelium /bˈerkelium/ (n)
berquélio
  eräs alkuaine (tunnus Bk)

berliiniläinen /bˈerlɪːnɪlˌæinen/ (n)
berlinense
  pysyvästi Berliinissä asuva henkilö

berylli /bˈeryllɪ/ (n)
berilo
  silikaatteihin kuuluva alumiinia ja berylliumia sisältävä mineraali (Al₂Be₃(Si₆O18)

beryllium /bˈeryllium/ (n)
berílio
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

betoni /bˈetonɪ/ (n)
concreto, betão
  veteen sekoitetusta sementistä ja kiviaineksesta valmistettu rakentamiseen käytettävä massa, ja sen kovettuessa syntyvä aine

bhutanilainen /bhˈutanɪlˌainen/ (adj)
butanês
  Bhutanista peräisin oleva tai Bhutaniin liittyvä

bhutanilainen /bhˈutanɪlˌainen/ (n)
butanês
  pysyvästi Bhutanissa asuva henkilö

bidee /bˈideː/ (n)
bidê, bidé
  alapesuun tarkoitettu pesuallas, jossa vaakasuoraan tuleva vesisuihku on tarkoitettu alapään pesemiseen

biisoni /bˈiːsonɪ/ (n)
bisonte, bisão
  nautaeläimiin kuuluva Pohjois-Amerikan suurikokoisin maanisäkäs (Bison bison)

bikinit /bˈikɪnɪt/ (n)
bikini
  kaksiosainen naisten uima-asu, joka peittää lähinnä rinnat ja intiimialueen pikkuhousujen tapaan

biljardi /bˈiljardɪ/ (n)
bilhar
  pallopeli, jota pelataan erityisellä veralla päällystetyllä pöydällä

binomi /bˈinomɪ/ (n)
binómio
  kaksiterminen polynomi

binääripuu /bˈinæːrɪpuː/ (n)
árvore binária
  puu (tietorakenne), jossa jokaisella solmulla on enintään kaksi lasta

biodiversiteetti /bˈiodɪvˌersɪtˌeːtːɪ/ (n)
biodiversidade
  käsite, jolla laajimman määritelmän mukaan tarkoitetaan kaikkea elollisen luonnon monipuolisuutta

bioinformatiikka /bˈioinfˌormatˌiːkːa/ (n)
bioinformática
  monitieteellinen tutkimusala, joka kehittää ja käyttää erilaisia matematiikan, tietojenkäsittelytieteen sekä tilastotieteen menetelmiä biologisten ongelmien ratkaisuun

biokemia /bˈiokˌemɪa/ (n)
bioquímica
  elävien olioiden kemiallista koostumusta ja elävien solujen kemiallisia muutoksia ja niihin liittyviä ilmiöitä tutkiva kemian haara

biokemiallinen /bˈiokˌemɪˌallɪnen/ (adj)
bioquímico
  biokemiaan liittyvä

biologi /bˈiolˌoɡɪ/ (n)
biólogo
  biologiaa ammattinaan harjoittava henkilö; elollisen luonnon tutkija

biologia /bˈiolˌoɡɪa/ (n)
biologia
  elollista luontoa ja elämää tutkiva tiede

biologinen /bˈiolˌoɡɪnen/ (adj)
biológico
  biologian alaan kuuluva

biomassa /bˈiomˌassa/ (n)
biomassa
  eloperäinen materiaali, joka muodostuu mikroeliöiden, kasvien tai eläinten kasvaessa

biometrinen /bˈiomˌetrɪnen/ (adj)
biométrico
  biometriaa käyttävä tai hyödyntävä

biomi /bˈiomɪ/ (n)
bioma
  laaja-alainen ekosysteemeistä ja suuremmista paikallisista alueista muodostuva kokonaisuus, joka on muodostunut eliöiden ja niiden fysikaalisen ympäristön (maaperän ja ilmaston) yhteisvaikutuksesta

bioottinen /bˈioːtːɪnen/ (adj)
biótico
  elollinen

biopolttoaine /bˈiopˌoltːoˌaine/ (n)
biocombustível
  biomassasta eli eloperäisestä aineesta tuotettu polttoaine

biopsia /bˈiopsˌia/ (n)
biopsia
  koepalan tai solunäytteen ottaminen elävästä kudoksesta ja otetun näytteen tutkiminen

biosidi /bˈiosˌidɪ/ (n)
biocida
  eliöitä tappava aine; kemiallisia aineita, valmisteita tai pieneliöitä, joiden tarkoitus on tuhota, torjua tai tehdä haitattomaksi haitallisia eliöitä, estää niiden vaikutusta tai rajoittaa niiden esiintymistä

bioteknologia /bˈiotˌeknolˌoɡɪa/ (n)
biotecnologia
  biologian ja biokemian osa-alue, joka hyödyntää eliöitä, soluja tai niiden osia

biotiitti /bˈiotˌiːtːɪ/ (n)
biotita
  silikaattimineraali tumma kiille

biotooppi /bˈiotˌoːpːɪ/ (n)
biótopo
  luontotyyppi, keskeisiltä ympäristötekijöiltään tietynlaisten eliöiden elinympäristö

bipolaarinen /bˈipolˌaːrɪnen/ (adj)
bipolar
  kaksinapainen

biseksuaalinen /bˈiseksuˌaːlɪnen/ (adj)
bissexual
  molempiin sukupuoliin vetoa tunteva

biseksuaalisuus /bˈiseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
bissexualidade
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen sekä miehiin että naisiin

bislama /bˈislama/ (n)
bislama
  bislaman kieli, vanuatulainen kreolikieli. Sanalista.

bisse /bˈisse/ (n)
gilete
  biseksuaali

bitti /bˈitːɪ/ (n)
bit
  datan pienin yksikkö; yksi binäärinen luku, jonka arvo on 1 tai 0

bitumi /bˈitumɪ/ (n)
betume
  maaöljyn tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

blogata /blˈoɡata/ (v)
blogar
  kirjoittaa tai pitää blogia

bloggaaja /blˈoɡːaːja/ (n)
blogueiro, bloguista
  blogin pitäjä

blogi /blˈoɡɪ/ (n)
blog, blogue
  julkinen, verkossa pidettävä päiväkirja

boheemi /bˈoheːmɪ/ (adj)
boémio
  epäsovinnainen; yhteiskunnan marginaaliin kuuluva; köyhyyttä romantisoiva

boheemi /bˈoheːmɪ/ (n)
boémio
  boheemi henkilö

bohrium /bˈohrium/ (n)
bório
  eräs alkuaine (tunnus Bh)

boikotoida /bˈoikotˌoida/ (v)
boicotar
  laittaa boikottiin, esim. kieltäytyä ostamasta tiettyjä tuotteita

boikotti /bˈoikotːɪ/ (n)
boicote
  painostusmuoto, joka perustuu taloudellisten suhteiden katkaisemiseen, esim. jättämällä tietyn valmistajan tuotteet ostamatta

bokseri /bˈokserɪ/ (n)
boxer
  eräs saksalainen koirarotu

bolivialainen /bˈolɪvˌialˌainen/ (n)
boliviano
  pysyvästi Boliviassa asuva henkilö

bolivianara /bˈolɪvˌianˌara/ (n)
arara-do-fronte-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bolivianaratti /bˈolɪvˌianarˌatːɪ/ (n)
tiriba-fogo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bolševikki /bˈolʃevˌikːɪ/ (n)
bolchevique
  bolševikit 1900-luvun alun kahtiajakautuneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen radikaali siipi, josta sittemmin tuli oma puolueensa; toista siipeä kutsuttiin menševikeiksi

bolševismi /bˈolʃevˌismɪ/ (n)
bolchevismo
  bolševikkien ajama asia (vastakohtana menševikkien asialle)
  bolševikkien ajama sosialismin muoto

bonobo /bˈonobo/ (n)
bonobo
  Kongon alueen sademetsissä elävä afrikkalainen ihmisapinalaji, joka on ihmisen lähin sukulainen (); kääpiösimpanssi

boori /bˈoːrɪ/ (n)
boro
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine

boorihappo /bˈoːrɪhˌapːo/ (n)
ácido bórico
  eräs heikko happo: boorin yhdiste, jota käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin (H₃BO₃)

bordelli /bˈordellɪ/ (n)
bordel
  rakennus tai huoneisto, jossa prostituoidut ottavat vastaan asiakkaita

bosnia /bˈosnɪa/ (n)
bósnio
  bosnian kieli (kielitunnus: bs), Bosnia ja Hertsegovinassa puhuttava slaavilainen kieli

bosniankielinen /bˈosnɪˌaŋkielɪnen/ (adj)
bósnio
  bosnian kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava

bosoni /bˈosonɪ/ (n)
bosão
  alkeishiukkanen, jonka spin on kokonaisluku

botti /bˈotːɪ/ (n)
bot
  tietokoneohjelma, joka toimii määriteltyjen ohjeiden mukaan ainakin osittain itsenäisesti ilman ihmisen myötävaikutusta

brandy /brˈandy/ (n)
aguardente
  viinistä tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma; Ranskan Cognacin alueella valmistetusta juomasta käytetään nimeä konjakki

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (adj)
brasileiro
  Brasiliasta peräisin oleva tai Brasiliaan liittyvä

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (n)
brasileiro
  pysyvästi Brasiliassa asuva henkilö

brasilianamatsoni /brˈasɪlˌianamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-dos-garbes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

brasilianaratti /brˈasɪlˌianarˌatːɪ/ (n)
periquitão-maracanã
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

brasilianportugali /brˈasɪlɪˌamportˌuɡalɪ/ (n)
português brasileiro
  Brasiliassa käytettävä muoto portugalin kirjakielestä; eroaa portugalinportugalista lähinnä ääntämyksensä ja foneettisemman oikeinkirjoituksensa suhteen

brasilianterrieri /brˈasɪlɪˌanterrˌierɪ/ (n)
fox paulistinha, terrier brasileiro
  pieniä portugalinpodengoja muistuttava Brasiliaan aikanaan Euroopasta tuotuihin koiriin pohjautuva terriereihin kuuluva koirarotu

bretoni /brˈetonɪ/ (n)
bretão
  Bretagnessa asuvan kansan edustaja

briljantti /brˈiljantːɪ/ (n)
brilhante
  timantin 56-sivuinen hiontamuoto

britti /brˈitːɪ/ (n)
britânica
  Isossa-Britanniassa asuneen kelttiläisen heimon jäsen, joista n. 400-luvulla Bretagneen muuttaneet ovat bretonien esivanhempia

bromi /brˈomɪ/ (n)
bromo
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki Br

bromidi /brˈomɪdɪ/ (n)
brometo
  bromidi-ioni, Br−
  jokin bromidi-ionin yhdiste, bromivetyhapon eli vetybromidin suola

bronkoskopia /brˈoŋkoskˌopɪa/ (n)
broncoscopia
  keuhkoputkien tähystys

brunssi /brˈunssɪ/ (n)
brunch
  aamupäivällä aamiaisen ja lounaan väliin sijoittuva ateria, joka on ruokaisampi kuin aamiainen mutta ei yhtä ruokaisa kuin lounas

brutaali /brˈutaːlɪ/ (adj)
brutal
  raaka, piittaamaton

buddhalaisuus /bˈudːhalˌaisuːs/ (n)
Budismo, budismo
  nykyisessä Intiassa n. 500-luvulla eaa. syntynyt Siddhartha Gautaman opetuksiin perustuva filosofia ja uskonto

budjetti /bˈudjetːɪ/ (n)
orçamento
  talousarvio

bukee /bˈukeː/ (n)
buquê
  viinin tuoksu

bulevardi /bˈulevˌardɪ/ (n)
bulevar
  puistokatu, jossa viheristutukset ovat ajoradan ja sen reunoilla kulkevien kevyen liikenteen väylien välissä
avenida
  alkujaan paaluista rakennettu linnoituksen vallin suojavarustus, sittemmin kaupunkien maavalli lisälaitteineen, kaupunginmuuri (ja lopulta vallin paikalle istutettu puistokatu)

bulgaria /bˈulɡarˌia/ (n)
búlgaro
  Bulgariassa puhuttava eteläslaavilainen kieli (kielitunnus: bg). Bulgarian kieltä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (adj)
búlgaro, búlgara
  Bulgariasta peräisin oleva tai Bulgariaan liittyvä

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (n)
búlgaro, búlgara
  pysyvästi Bulgariassa asuva henkilö
  Bulgarian kansalainen
  syntyperältään bulgarialainen

bulla /bˈulla/ (n)
bula
  paavin juhlallinen kirjelmä

bumerangi /bˈumerˌaŋŋɪ/ (n)
bumerangue
  australialaislähtöinen puinen metsästysväline ja taisteluase. Metsästysvälineenä se oli käytännöllinen siksi, koska se palaa lähtöpaikkaansa jos ei osu kohteeseen.

burka /bˈurka/ (n)
burca
  musliminaisten käyttämä koko vartalon peittävä vaate, jossa on kasvoverkko; käytetään lähinnä Afganistanissa ja Pakistanissa

burmalainen /bˈurmalˌainen/ (adj)
birmane
  Burmasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

burmalainen /bˈurmalˌainen/ (n)
birmane
  Burman asukas

butaani /bˈutaːnɪ/ (n)
butano
  eräs alkaani, C₄H10, jota on nestekaasussa suurin osa

buuata /bˈuːata/ (v)
apupar
  osoittaa eriävää mielipidettä tai tyytymättömyyttä jonkin suhteen käyttämällä sanaa ”buu”

buuri /bˈuːrɪ/ (n)
bóer
  Alankomaista lähtöisin olevan valkoisen hollanninkielisen (> afrikaansinkielisen) väestön jäsen nykyisessä Etelä-Afrikassa tai Namibiassa

byrokraatti /bˈyrokrˌaːtːɪ/ (n)
burocrata
  byrokratiaa harjoittava ja ylläpitävä tai sen piirissä toimiva henkilö

byrokratia /bˈyrokrˌatɪa/ (n)
burocracia
  organisaation toimintaa pyörittävä rakenne ja määräykset; hallintokoneisto

bysanttilainen /bˈysantːɪlˌainen/ (adj)
bizantino
  Bysantin valtakunnasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

böömiläinen /bˈøːmɪlˌæinen/ (adj)
boémio
  Böömin alueelta peräisin oleva

böömiläinen /bˈøːmɪlˌæinen/ (n)
boémio
  Böömin asukas

cashewpähkinä /kˈashevpˌæhkɪnæ/ (n)
castanha de caju
  munuaispuun eli cashewpuun hedelmän siemen

cebuano /sˈebuˌano/ (n)
cebuano
  Filippiinien eteläosissa puhuttu, austronesialainen kieli (kielitunnus: ceb)

celebesinkakadu /sˈelebesˌiŋkakˌadu/ (n)
cacatua-de-crista-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

celsiusaste /sˈelsiusˌaste/ (n)
grau celsius
  lämpötilan SI-järjestelmän mukainen lisäyksikkö

cembalo /sˈembalo/ (n)
cravo
  1400-luvulla kehitetty kosketinsoitin, joka kuuluu pianon edeltäjiin

cerium /sˈerium/ (n)
cério
  eräs alkuaine, tunnus: Ce

cesium /sˈesium/ (n)
césio
  eräs alkuaine

chathaminviherkaija /khˈathamˌinvɪhˌerkaija/ (n)
periquito-de-peito-amarelo-da-Ilha-chatham
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

cherokee /khˈerokeː/ (n)
cherokee
  cherokeet eräs kaakkoisessa Pohjois-Amerikassa elänyt, irokeeseihin kuuluva intiaanikansa

chileläinen /khˈilelˌæinen/ (adj)
chileno
  Chilestä peräisin oleva tai Chileen liittyvä

chileläinen /khˈilelˌæinen/ (n)
chileno
  pysyvästi Chilessä asuva henkilö

chinchilla /khˈinkhɪlla/ (n)
chinchila
  sinsilla, chinchillae-heimoon kuuluva eteläamerikkalainen jyrsijä

cocktail /kˈokktail/ (n)
coquetel
  usein alkoholipitoinen juomasekoitus

costaricanaratti /kˈostarˌikanarˌatːɪ/ (n)
aratinga-de-finsch
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

coulombi /kˈoulombɪ/ (n)
coulomb
  sähköisen varauksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö, ampeerisekunti. Tunnus: C

cree /krˈeː/ (n)
cree
  creet Pohjois-Amerikan suurin intiaanikansa, joka kuuluu algonkinilaista kieltä puhuviin kansoihin
  sen kieli

curium /kˈurium/ (n)
cúrio
  eräs alkuaine (tunnus Cm)

daalia /dˈaːlɪa/ (n)
dália
  daalioiden () suvun kasvi

dadaismi /dˈadaismɪ/ (n)
dadaísmo
  dada, 1910-luvun lopulla kehittynyt taidesuuntaus, jolle on ominaista tahallinen irrationalismi ja perinteisten taiteen standardien hylkääminen

daguerrotypia /dˈaɡuˌerrotˌypɪa/ (n)
daguerreótipo
  eräs varhainen valokuvausmenetelmä

dalai-lama /dˈalailˈama/ (n)
dalai lama
  Tiibetin buddhalaisuuden Gelugpa-koulukunnan eli lamalaisuuden johtaja

dalmatia /dˈalmatˌia/ (n)
dalmático
  Dalmatian rannikolla ja saaristossa puhuttu itäromaaninen kieli, joka hävisi 1800-luvun lopussa (kielikoodi: dlm)

damasti /dˈamastɪ/ (n)
damasco
  kangas, johon kuvio syntyy satiinisidoksen loimi- ja kudevaltaisuuden vaihtelulla

dareikki /dˈareikːɪ/ (n)
darico
  Dareios I:n Persiassa 500-luvulla eaa käyttöön ottama 8,4 gramman painoinen kultaraha

darmstadtium /dˈarmstadtium/ (n)
darmstádio
  synteettinen radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ds ja järjestysluku 110

datiivi /dˈatɪːvɪ/ (n)
dativo
  sijamuoto, joka merkitsee epäsuoraa osaobjektia, vastaa yleensä kysymykseen ”kenelle?”; esiintyy laajalti indoeurooppalaisissa kielissä

datša /dˈatʃa/ (n)
dacha
  maaseutuasunto erityisesti Venäjällä

deflaatio /dˈeflaːtˌio/ (n)
deflação
  "rahan arvon nousu", tilanne jossa rahavaranto pienenee suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena laskevat

degeneratiivinen /dˈeɡenˌeratˌiːvɪnen/ (adj)
degenerativo
  rappeutumiseen liittyvä

deiksis /dˈeiksɪs/ (n)
dêixis
  puhehetken kontekstista riippuvainen viittaus

deindustrialisaatio /dˈeindustrˌialɪsˌaːtɪo/ (n)
desindustrialização
  rakennemuutos, jossa maan tai alueen teollinen tuotanto tai teolliset resurssit vähenevät

deismi /dˈeismɪ/ (n)
deísmo
  oppi, jonka mukaan jumala on vastuussa kaikkeuden järjestelmällisistä piirteistä, mutta jumala ei kuitenkaan vaikuta kaikkeuden tapahtumien kulkuun luomisen jälkeen.

dekaani /dˈekaːnɪ/ (n)
reitor
  yliopiston tiedekunnan esimies

dekadenssi /dˈekadˌenssɪ/ (n)
decadência
  (moraalinen tai kulttuurinen) rappio, turmeltuneisuus

dekadi /dˈekadɪ/ (n)
dezena
  kymmenluku, kymmenryhmä, kymmenes
  kahden arvon väli, kun ne ovat toisiinsa 10:1-suhteessa

delegaatio /dˈeleɡˌaːtɪo/ (n)
delegação
  valtuuskunta, lähetystö

delfiini /dˈelfɪːnɪ/ (n)
golfinho, delfim
  vedessä elävä nisäkkäisiin kuuluva valaslaji, joka muistuttaa hyvin paljon kalaa

delfinaario /dˈelfɪnˌaːrɪo/ (n)
delfinário
  vesiallas delfiineille

delta /dˈelta/ (n)
delta
  Κreikkalaisten aakkosten neljäs kirjain, kreikan kielen iso aakkonen: Δ, pieni: δ. Matematiikassa eroavaisuutta ilmaiseva symboli.

demagogia /dˈemaɡˌoɡɪa/ (n)
demagogia
  kansankiihotus

demarkaatiolinja /dˈemarkˌaːtɪolˌinja/ (n)
linha demarcação
  tilapäinen raja

dementia /dˈementˌia/ (n)
demência
  useiden älyllisten toimintojen heikentyminen sairauden, vamman tai vanhuuden vuoksi

deminutiivi /dˈemɪnutˌiːvɪ/ (n)
diminutivo
  pienennysmuoto, nominin johdannainen, joka on merkitykseltään kyseisen nominin perusmuodon merkitystä pienempi; käytetään monilla nomineilla hellittelymuotona

demografinen /dˈemoɡrˌafɪnen/ (adj)
demográfico
  demografiaan liittyvä

demokraatti /dˈemokrˌaːtːɪ/ (n)
democrata
  demokratian kannattaja

demokraattinen /dˈemokrˌaːtːɪnen/ (adj)
democrático
  demokratian mukainen, kansanvaltainen

demokraattinen sosialismi /dˈemokrˌaːtːɪnen sˈosɪalˌismɪ/ (n)
socialismo democrático
  vasemmistolainen sosiaalidemokratiaa vasemmistolaisempi poliittinen aate, jossa on yhteisomistusta ja demokraattista hallintoa; kannatetaan joitakin samoja toimenpiteitä kuin kommunismissa, mutta ei pyrkimyksessä siirtyä kommunismiin, vaan toimenpiteinä joita pidetään riittävinä

demokraattisesti /dˈemokrˌaːtːɪsˌestɪ/ (adv)
democraticamente
  demokratian, demokraattisten periaatteiden mukaisesti

demokratia /dˈemokrˌatɪa/ (n)
democracia
  hallintomuoto, jossa kansalaiset voivat valita poliittiset johtajansa vaaleilla; politiikasta päätetään enemmistön mielipiteen mukaan päätöksentekomenetelmässä, joka on avoin kaikille tai useimmille kansalaisille; erityisesti liberaali demokratia, muita malleja pidetään vajavaisina ja ei tunnusteta demokraattisiksi

demoni /dˈemonɪ/ (n)
demónio
  henkiolento, joka kristinuskon dualismissa luetaan pahaksi; riivaaja, paha henki

demonisoida /dˈemonɪsˌoida/ (v)
demonizar
  saattaa mahdollisimman kielteiseen valoon, mustamaalata

demonstratiivinen /dˈemonstratˌiːvɪnen/ (adj)
demonstrativo
  osoittava; selittävä, selventävä

demonstratiivipronomini /dˈemonstratˌiːvɪprˌonomˌinɪ/ (n)
pronome demonstrativo
  pronominien alaryhmä, demonstratiivipronomini viittaa puhujan lähellä tai kauempana olevaan asiaan tai esineeseen

denguekuume /dˈeŋŋuekˌuːme/ (n)
dengue
  erityisesti keltakuumehyttysten levittämien virusten aiheuttama alkuvaiheessaan tavallista flussaa muistuttava kuumetauti, jolle ominaisia ovat päänsärky, nivel- ja lihaskivut ja joka voi kehittyä hengenvaaralliseksi verenvuototaudiksi

dentaali /dˈentaːlɪ/ (n)
dental
  äänne, joka muodostetaan asettamalla kieli hampaita vasten

dentaalinen /dˈentaːlɪnen/ (adj)
dental
  hampaisiin liittyvä, hammas-

deodorantti /dˈeodorˌantːɪ/ (n)
desodorante
  aine, jota levitetään iholle, erityisesti kainaloihin, ehkäisemään hien hajua

deregulaatio /dˈereɡulˌaːtɪo/ (n)
desregulamento
  säätelyn purkaminen, markkinoiden vapauttaminen; elinkeinotoiminnan valtiollisen sääntelyn uudelleenarviointi ja mahdollinen purkaminen voi koskea esimerkiksi elinkeinon luvanvaraisuutta tai tarveharkintaa

derivaatta /dˈerɪvˌaːtːa/ (n)
derivada
  erotusosamäärän raja-arvo sen lähestyessä nollaa

dervissi /dˈervɪssɪ/ (n)
dervixe
  suufilaisuuden tariqah-opin seuraaja, islamilainen kerjäläismunkki

desilitra /dˈesɪlˌitra/ (n)
decilitro
  tilavuusmitta: litran kymmenesosa

desimaaliluku /dˈesɪmˌaːlɪlˌuku/ (n)
decimal
  luku, joka on esitetty kymmenjärjestelmässä

desimaalinen /dˈesɪmˌaːlɪnen/ (adj)
decimal
  kymmeneeen perustuva; kymmenjärjestelmän kuuluva

desinfioida /dˈesɪnfɪˌoida/ (v)
desinfetar
  puhdistaa taudinaiheuttajista

despootti /dˈespoːtːɪ/ (n)
déspota
  hirmuvaltias, itsevaltias

determinantti /dˈetermɪnˌantːɪ/ (n)
determinante
  lineaaristen yhtälöryhmien analysoinnissa ja ratkaisussa käytettävä lauseke

determinismi /dˈetermɪnˌismɪ/ (n)
determinismo
  käsitys, että kaikki tulevat tapahtumat määräytyvät nykytilasta luonnonlakien vaikutuksesta

deuteranopia /dˈeuterˌanopˌia/ (n)
deuteranopia
  vihreälle herkkien tappisolujen puutteesta johtuva värisokeuden muoto

diagnoosi /dˈiaɡnˌoːsɪ/ (n)
diagnóstico
  taudinmääritys, sairauden selville ottaminen

diagnosoida /dˈiaɡnosˌoida/ (v)
diagnosticar
  laatia diagnoosi, määrittää taudinkuva

diagonaali /dˈiaɡonˌaːlɪ/ (n)
diagonal
  shakkilaudan vinolinja pelilaudalla esimerkiksi kulmasta kulmaan; viistoliike

diagonaalinen /dˈiaɡonˌaːlɪnen/ (adj)
diagonal
  (geometria) vino, vinottainen, lävistäjän suuntainen
  (täysin) vastakkainen

diakonissa /dˈiakonˌissa/ (n)
diaconisa
  eräissä kirkkokunnissa alun perin naispuolinen , nykyään myös miespuolinen, diakoniatyöntekijä, joka on suorittanut sekä sairaanhoitajan että kirkollisen kelpoisuuden antavan tutkinnon ja vihitty diakonian virkaan

dialektiikka /dˈialˌektɪːkːa/ (n)
dialética
  keskustelutaito, väittelyoppi, väittelytaito

dialektinen /dˈialˌektɪnen/ (adj)
dialético
  dialektiikan mukainen

dialogi /dˈialˌoɡɪ/ (n)
diálogo
  kahden henkilön välinen keskustelu

dialyysi /dˈialˌyːsɪ/ (n)
hemodiálise
  hemodialyysi, munuaisten vajaatoiminnan vuoksi käytettävä menetelmä, jossa veri puhdistetaan kuona-aineista ja vereen kertyneestä nesteestä

dieetti /dˈieːtːɪ/ (n)
dieta
  erityisruokavalio, hallittu ruokavalio

dieselmoottori /dˈieselmˌoːtːorɪ/ (n)
motor a diesel
  dieselöljyä polttoaineenaan käyttävä puristussytytteinen polttomoottori

dieselöljy /dˈieselˌøljy/ (n)
diesel, gasóleo
  joidenkin autojen polttoaineena käytettävä öljytuote; dieselmoottorin polttoaineena käytettävä maaöljyn tisle

differentiaali /dˈifferˌentɪˌaːlɪ/ (n)
diferencial
  muuttujan tai funktion äärimmäisen pieni muutos, mikä voidaan merkitä df, jossa f on funktio

differentiaaliyhtälö /dˈifferˌentɪˌaːliyhtˌælø/ (n)
equação diferencial
  yhtälö, jossa esiintyy tuntematon yhden tai useamman muuttujan funktio sekä sen derivaattoja

diftongi /dˈiftoŋŋɪ/ (n)
ditongo
  kahden eri vokaaliäänteen jono, jossa väliin ei tule tavunrajaa; tavunrajainen vokaalijono

digata /dˈiɡata/ (v)
curtir
  pitää jotakin hyvänä

digitaalinen /dˈiɡɪtˌaːlɪnen/ (adj)
digital
  numeroihin perustuva; numeroilla ilmaistava

digitalisointi /dˈiɡɪtˌalɪsˌointɪ/ (n)
digitalização
  digitaalisen elektroniikan laajamittainen käyttöönotto, tietokoneistuminen, digitalisaatio

digitoida /dˈiɡɪtˌoida/ (v)
digitalizar
  muuntaa digitaaliseen muotoon

diktaattori /dˈiktaːtːˌorɪ/ (n)
ditador, ditadora
  valtionpäämies, jolla on rajoittamaton valta

diktatuuri /dˈiktatˌuːrɪ/ (n)
ditadura
  yhden henkilön rajattomaan vallankäyttöön perustuva hallitusmuoto, valtio, jota johtaa diktaattori

diodi /dˈiodɪ/ (n)
diodo
  kaksielektrodinen, puolijohdeaineinen tasasuuntaava elektroniikan ja sähkövoimatekniikan komponentti (tai nykyään harvinainen tasasuuntaava tyhjiöputki)

dioksidi /dˈioksˌidɪ/ (n)
bióxido
  sellainen yhdiste, jossa on kaksi happiatomia (O₂), erona muihin samojen alkuaineiden yhdisteisiin, jossa on muu määrä

dioksiini /dˈioksˌiːnɪ/ (n)
dioxina
  jokin halogenisoitu polysyklinen yhdiste, ravintoketjussa rikastuvia ympäristömyrkkyjä

diplomaatti /dˈiplomˌaːtːɪ/ (n)
diplomata
  valtion virallinen edustaja ulkomailla

diplomaattinen /dˈiplomˌaːtːɪnen/ (adj)
diplomático
  diplomatian mukainen, siihen liittyvä

diplomatia /dˈiplomˌatɪa/ (n)
diplomacia
  kansainvälisten suhteiden alalla liikkuva valtiotaito, jonkun valtiomiehen toimintatapa tai valtioviisaus

direktiivi /dˈirektˌiːvɪ/ (n)
diretiva
  Euroopan unionin neuvoston ja parlamentin unionin jäsenvaltioille antama säädös, jonka sisältö on saatettava osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä

disjunktio /dˈisjuŋktˌio/ (n)
disjunção
  erottaminen (toisistaan)

diskanttiavain /dˈiskantːˌiavain/ (n)
clave de sol
  G-avain nuottiviivaston toiseksi alimmalla viivalla

disko /dˈisko/ (n)
discoteca
  yökerho, jossa soitetaan tanssimusiikkia

diskografia /dˈiskoɡrˌafɪa/ (n)
discografia
  artistin tai yhtyeen julkaisemat äänilevyt kokonaisuutena; luettelo jonkin artistin tai yhtyeen äänilevytuotannosta

diskurssianalyysi /dˈiskurssˌianalˌyːsɪ/ (n)
análise do discurso
  analyysi, joka kohdistuu kirjoitettuun, puhuttuun tai merkein viestittyyn kielen käyttöön tai muuhun merkittävään semioottiseen tapahtumaan

dissidentti /dˈissɪdˌentːɪ/ (n)
dissidente
  toisinajattelija

diureetti /dˈiureːtːɪ/ (n)
diurético
  virtsaneritystä lisäävä lääkeaine

diureettinen /dˈiureːtːɪnen/ (adj)
diurético
  virtsaneritystä lisäävä

divaani /dˈivaːnɪ/ (n)
divã
  sohvan tapainen huonekalu, jossa oleskellaan makuuasennossa

divehi /dˈivehɪ/ (n)
divehi
  indoarjalainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Malediiveilla, missä se on virallisen kielen asemassa (kielitunnus: dv )

divergenssi /dˈiverɡˌenssɪ/ (n)
divergência
  vektorilaskentaan liittyvä differentiaalioperaattori

divisioona /dˈivɪsɪˌoːna/ (n)
divisão
  yhtymä, jonka vahvuus on yleensä 10 000–20 000 henkeä ja komentajana kenraalimajuri tai vastaavan arvoinen upseeri; useimmissa armeijoissa divisioona koostuu rykmenteistä tai prikaateista

do /dˈo/ (n)
dó
  solmisaatiossa sävelasteikon ensimmäinen sävel

dobermanni /dˈobermˌannɪ/ (n)
doberman
  saksalainen palveluskoira

doggi /dˈoɡːɪ/ (n)
dogue
  jokin molossityyppisistä vahti- tai karjakoiraroduista, jotka ovat kookkaamman ja raskasrakenteisemman mastiffin sekä pienemmän bulldoggin välimuotoja. Osa (joskaan eivät kaikki) erottuu molemmista näitä pidemmällä kuonollaan.

dogmaattinen /dˈoɡmaːtːɪnen/ (adj)
dogmático
  dogmin mukainen

dogmi /dˈoɡmɪ/ (n)
dogma
  opinkappale, oppilause tai uskonkappale, sellainen uskomus, joka kuuluu jonkin uskonnon tai järjestelmän keskeisiin oppeihin

dokumentaristi /dˈokumˌentarˌistɪ/ (n)
documentarista
  dokumenttielokuvien tai -ohjelmien ohjaaja

dokumentti /dˈokumˌentːɪ/ (n)
documento
  yleensä tallennettu ja luokiteltu aineisto
documentário
  yleensä laaja ja tietopitoinen, usein audiovisuaalinen raportti, tieteellisestä, historiallisesta tai muusta tapahtumasta tai asiasta

dollari /dˈollarɪ/ (n)
dólar
  joissakin maissa käytetyn valuutan nimitys; vastaava symboli $

dolomiitti /dˈolomˌiːtːɪ/ (n)
dolomita
  kalsiummagnesiumkarbonaatti, jota käytetään rakennuskivissä ja maanparannuksessa

dominicanamatsoni /dˈomɪnˌikanamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-pescoço-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

dominikaani /dˈomɪnɪkˌaːnɪ/ (n)
dominicano
  dominikaanien, Dominicus Guzmánin perustaman katolisen kerjäläismunkiston, jäsen

dominikaanilainen /dˈomɪnɪkˌaːnɪlˌainen/ (adj)
dominicano
  Dominikaanisesta tasavallasta peräisin oleva tai Dominikaaniseen tasavaltaan liittyvä

dominikaanilainen /dˈomɪnɪkˌaːnɪlˌainen/ (n)
dominicano
  pysyvästi Dominikaanisessa tasavallassa asuva henkilö

dominikaaninen /dˈomɪnɪkˌaːnɪnen/ (adj)
dominicano
  dominikaanien luostarijärjestöön liittyvä

dominoefekti /dˈomɪnˌoefˌektɪ/ (n)
efeito dominó
  ketjureaktio (tapahtumien sarja)

dopamiini /dˈopamˌiːnɪ/ (n)
dopamina
  mielihyvää tuottava keskushermoston välittäjäaine

doping /dˈopɪŋ/ (n)
#Portugali, dopagem
  suorituskykyä parantavien kiellettyjen aineiden tai menetelmien käyttö

dorsaalinen /dˈorsaːlɪnen/ (adj)
dorsal
  selänpuoleinen, selkä-
  (raajan alueella) kädenselän tai jalanselän puoleinen
  kielen selkään liittyvä, kielenselkä-

douglaskuusi /dˈouɡlaskˌuːsɪ/ (n)
abeto Douglas
  erityisesti lännendouglaskuusi, eräs Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva douglaskuusien sukuun kuuluva puulaji () tai sen yksilö

draama /drˈaːma/ (n)
drama
  teatterissa esitettäväksi tarkoitettu kirjallisuuden laji, jonka alalajeja ovat komedia ja tragedia

dramaattinen /drˈamaːtːɪnen/ (adj)
assombroso
  kohtalokas, vaikuttava, teatraalinen

dromedaari /drˈomedˌaːrɪ/ (n)
dromedário
  kamelieläinsuvun yksikyttyräinen korkeampijalkainen ja sileämpikarvainen, vaalea eläin (Camelus dromedarius) verrattuna suvun toiseen lajiin kaksikyttyräiseen kameliin. Molemmille kookkaille lajeille on ominaista kyky selviytyä useita vuorokausia syömättä ja juomatta kyttyröihin varastoidun rasvan avulla.

druidi /drwˈidɪ/ (n)
druida
  kelttiläisen uskonnon pappistehtävä, jonka haltijalla oli muinaiskelttiläisessä yhteiskunnassa vaikutusvaltaa myös lainkäytössä, parantajana ja poliittisena neuvonantajana

druusi /drˈuːsɪ/ (n)
druso
  druusien etnis-uskonnollisen ryhmän jäsen, druusilaisuuden harjoittaja

dubnium /dˈubnium/ (n)
dúbnio
  eräs alkuaine (tunnus Db)

dugongi /dˈuɡoŋŋɪ/ (n)
dugongo
  eräs merilehmä ()

duopoli /dˈuopolɪ/ (n)
duopólio
  toimialalla on vain kaksi yritystä

durra /dˈurra/ (n)
sorgo
  kirjodurra; eräs vilja, joka tuottaa pienisiemenisen siemenryppään (Sorghum bicolor)

duuma /dˈuːma/ (n)
duma
  Venäjän parlamentin alahuone

duuri /dˈuːrɪ/ (n)
maior
  eräitä diatonisia musiikillisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-1-½-1-1-1-½, esim. C-D-E-F-G-A-H

dynamiikka /dˈynamˌiːkːa/ (n)
dinâmica
  mekaniikan osa, joka tutkii voimien vaikutusta kappaleiden liikkumiseen

dynamiitti /dˈynamˌiːtːɪ/ (n)
dinamite
  räjähdysaine, joka koostuu massaan imeytetystä nitroglyserolista tai nitroglykolista

dynastinen /dˈynastɪnen/ (adj)
dinástico
  dynastiaa eli hallitsijasukua koskeva

dysforia /dˈysforˌia/ (n)
disforia
  epämiellyttävä olo, huonovointisuus

dysleksia /dˈysleksˌia/ (n)
dislexia
  lukihäiriö, lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus

dysprosium /dˈysprosium/ (n)
disprósio
  eräs alkuaine, tunnus Dy

dyyni /dˈyːnɪ/ (n)
duna
  hiekkadyyni, tuulen muodostama lentohiekan kasauma

dzongkha /dtsˈoŋkha/ (n)
zoncá
  Bhutanissa ja Intiassa puhuttu sinotibetiläinen kieli (kielitunnus: dzo)

džonkki /dʒˈoŋkːɪ/ (n)
junco
  perinteinen kiinalainen kaksi- tai kolmimastoinen purjealus

eboniitti /ˈebonˌiːtːɪ/ (n)
ebonite
  kovakumi, aine, jota on käytetty aikaisemmin runsaasti sähkötarvikkeiden valmistukseen

ecuadorilainen /ˈekuˌadorɪlˌainen/ (adj)
equatoriano
  Ecuadorista peräisin oleva tai Ecuadoriin liittyvä

ecuadorilainen /ˈekuˌadorɪlˌainen/ (n)
equatoriana
  pysyvästi Ecuadorissa asuva henkilö

ecuadorinaratti /ˈekuˌadorˌinarˌatːɪ/ (n)
tiriba-do-el-oro
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

edeltäjä /ˈedeltˌæjæ/ (n)
antecessor
  se, joka edeltää (esim. tehtävässä, asioiden sarjassa)

edeltää /ˈedeltæː/ (v)
anteceder
  olla, käydä tai tapahtua jonkin tai jonkun edellä, edellisenä tai ennen jotakin tai jotakuta

edessä /ˈedessæ/ (adv)
frente, diante
  eteen sijoittuneena, etualalla, etupuolella

edetä /ˈedetæ/ (v)
prosseguir
  siirtyä eteenpäin, kulkea eteenpäin

ediili /ˈedɪːlɪ/ (n)
edil
  Rooman valtakunnan virkamies, joka huolehti kaupungin järjestyksestä, hoiti julkisia rakennuksia ja liikennettä ja järjesti tilaisuuksia

edistys /ˈedɪstys/ (n)
progresso
  ajassa tapahtuva kehitys, joka saa aikaan toivottujen seikkojen kasvun tai voimistumisen

edistyä /ˈedɪstˌyæ/ (v)
progredir
  tulla paremmaksi, kehittyä, tulla valmiimmaksi, lähestyä tavoitetta, päämäärää

edullinen /ˈedullɪnen/ (adj)
barato
  ei kallis, halpa

edustaa /ˈedustaː/ (v)
representar
  toimia jonkun puolesta tai hyväksi

edustaja /ˈedustˌaja/ (n)
delegado
  jotakin henkilöä tai ryhmää edustava ihminen
representante
  (oikeustiede) henkilö, joka toimii toisen henkilön tai oikeushenkilön nimissä tämän lukuun

eebenpuu /ˈeːbempuː/ (n)
ébano
  eräiden -suvun kasvien nimitys
  näistä saatava kova ja tumma puulaji

eepos /ˈeːpos/ (n)
epopeia
  laaja runomuotoinen kertomus

eeppinen /ˈeːpːɪnen/ (adj)
épico
  epiikkaan kuuluva, epiikalle ominainen, kertova

eetteri /ˈeːtːerɪ/ (n)
éter
  sama kuin dietyylieetteri (CH₃-CH₂-O-CH₂-CH₃), helposti haihtuva neste, jota käytetään liuottimena ja aiemmin nukutusaineena

efedriini /ˈefedrˌiːnɪ/ (n)
efedrina
  efedrakasvista saatava piriste, josta voidaan johtaa kemiallisesti amfetamiineja

efekti /ˈefektɪ/ (n)
efeito sonoro
  vaikutus

efendi /ˈefendɪ/ (n)
efêndi
  entinen arvonimi osmanivaltakunnassa; nykyään kohtelias puhuttelusana

ego /ˈeɡo/ (n)
ego
  yksi persoonallisuuden osa psykoanalyysin persoonallisuusnäkemyksessä: minä

egoismi /ˈeɡoismɪ/ (n)
egoísmo
  itsekkyys, oman edun tavoittelu

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (adj)
egípcio
  Egyptistä peräisin oleva tai Egyptiin liittyvä

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (n)
egípcio
  pysyvästi Egyptissä asuva henkilö

egyptologia /ˈeɡyptˌoloɡˌia/ (n)
egiptologia
  muinaista Egyptiä, sen historiaa, kulttuuria yms. tutkiva tiede

ehdokas /ˈehdokas/ (n)
nomeado
  henkilö, joka on ehdolla esim. vaaleissa tai kilpailussa yms.

ehdokkuus /ˈehdokːuːs/ (n)
candidatura
  se, että on ehdokkaana, ehdolla oleminen

ehdoton /ˈehdoton/ (adj)
incondicional
  absoluuttinen, rajoittamaton, täydellinen

ehdottaa /ˈehdotːaː/ (v)
propor
  tehdä ehdotus, esittää (jokin toivomus)

ehdottomasti /ˈehdotːomˌastɪ/ (adv)
absolutamente
  varmasti, ilman ehtoja. Tarkoittaa jonkin tapahtuman varmaa toteutumista.

ehdotus /ˈehdotus/ (n)
proposta, sugestão
  mielipide, suositus tai luonnos jonkin asian tekemiseksi

eheytys /ˈeheytys/ (n)
desfragmentação
  eheyttäminen

ehkä /ˈehkæ/ (adv)
talvez
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

ehto /ˈehto/ (n)
condição
  velvoite tehdä jotain toisen asian saavuttamiseksi

ehtoollinen /ˈehtoːllɪnen/ (n)
eucaristia
  kristillinen sakramentti, jossa nautitaan leipää ja viiniä Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

ei /ˈei/ (v)
não
  yksikön 3. persoonan muoto kieltoverbistä

ei-negatiivinen /einˈeɡatˌiːvɪnen/ (adj)
não negativo
  sellainen, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin 0

eilen /ˈeilen/ (adv)
ontem
  puhumishetkeä edeltävänä päivänä

eilinen /ˈeilɪnen/ (n)
ontem
  tätä päivää edeltävä päivä

einsteinium /ˈeinsteinium/ (n)
einsteinio
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Es

eklektinen /ˈeklektɪnen/ (adj)
eclético
  (filosofia) asenteellisesti valikoiva, omaksumiaan vaikutteita seuraava

ekliptika /ˈeklɪptˌika/ (n)
eclíptica
  Auringon vuotuinen reitti taivaankannella

ekologia /ˈekolˌoɡɪa/ (n)
ecologia
  eliöiden, eliölajien ja ympäröivän elottoman luonnon vuorovaikutussuhteita ja niiden seurauksia tutkiva tiede

ekologinen /ˈekolˌoɡɪnen/ (adj)
ecológico
  ekologialle ominainen, ekologiaan liittyvä

ekonometria /ˈekonomˌetrɪa/ (n)
econometria
  tilastotieteen menetelmien soveltamista taloudellisten ilmiöiden tutkimiseen

ekosysteemi /ˈekosˌysteːmɪ/ (n)
ecossistema
  luonnon bioottisten ja abioottisten ympäristötekijöiden muodostama kokonaisuus tietyllä rajatulla alueella; biosfäärin osa

eksegeesi /ˈekseɡˌeːsɪ/ (n)
exegese
  tieteellinen Raamatun selitys(oppi)

eksentrikko /ˈeksentrˌikːo/ (n)
excêntrico
  omalaatuinen henkilö

eksentrinen /ˈeksentrɪnen/ (adj)
excêntrico
  erilainen, erikoinen, tavallisuudesta poikkeava
  epäkeskinen, erikeskinen
  huomattavasti ympyrästä poikkeavaa elliptistä rataa noudattava

eksentrisyys /ˈeksentrɪsyːs/ (n)
excentricidade
  se, että on eksentrinen

ekshibitionismi /ˈekʃɪbˌitɪonˌismɪ/ (n)
exibicionismo
  tarkoitetaan seksuaalista paljastamishäiriötä, jolle on ominaista se, että saadaan mielihyvää paljastamalla sukupuolielimet, tietyt ruumiinmuodot tai seksuaalinen toiminta toisille ihmisille

ekskommunikaatio /ˈekskommˌunɪkˌaːtɪo/ (n)
excomunhão
  (kristinusko) rangaistuksena käytetty ehtoollisyhteydestä erottaminen, kirkosta erottaminen

ekskursio /ˈekskursˌio/ (n)
excursão
  useiden henkilöiden ryhmänä toteuttama virkistysmatka, varsinkin opintoihin liittyvä

eksodus /ˈeksodus/ (n)
êxodo
  kansan maastalähtö, pakolaisuus

eksogamia /ˈeksoɡˌamɪa/ (n)
exogamia
  kulttuurinen tapa tai sääntö puolison ottamisesta soveliaasta ulkoryhmästä, esim. eri heimosta tai sosiaaliryhmästä

eksoottinen /ˈeksoːtːɪnen/ (adj)
exótico
  jännittävällä, kiehtovalla tavalla vieras

eksoplaneetta /ˈeksoplanˌeːtːa/ (n)
exoplaneta
  Aurinkokunnan ulkopuolella sijaitseva planeetta; Aurinkokunnan ulkopuolinen planeetta

eksosfääri /ˈeksosfˌæːrɪ/ (n)
exosfera
  ilmakehän ylin kerros termosfäärin yläpuolella

eksoterminen /ˈeksotˌermɪnen/ (adj)
exotérmica
  lämpöä luovuttava

eksponentiaalinen /ˈeksponˌentɪˌaːlɪnen/ (adj)
exponencial
  eksponenttifunktion kuvaajan mukainen

eksponentti /ˈeksponˌentːɪ/ (n)
expoente
  potenssiin korotettaessa luku, joka määrittelee, kuinka monta kertaa luku kerrotaan itsellään

ekstaasi /ˈekstaːsɪ/ (n)
ecstasy
  intensiivinen mielihyvän tunne

ekstrapolaatio /ˈekstrapolˌaːtɪo/ (n)
extrapolação
  trendin tai käyrän jatkuma havaintojen (mittaustulosten) ulkopuolelle; saavutetaan ekstrapoloimalla

ekstremisti /ˈekstremˌistɪ/ (n)
extremista
  ääriainekseen kuuluva henkilö; ekstremismin kannattaja tai harjoittaja

ekstremofiili /ˈekstremofˌiːlɪ/ (n)
extremófilo
  ääriolosuhteisiin sopeutunut eliö

ekstruusio /ˈekstruːsˌio/ (n)
extrusão
  ulostyöntyminen, purkautuminen
  (materiaalitiede) suulakepuristus, muovien valmistusmenetelmä, jossa pehmeä massa ruiskupuristetaan ruuvilla suuttimen läpi

eksyä /ˈeksyæ/ (v)
perder-se
  menettää käsityksensä siitä missä on; kadottaa reitti

eksä /ˈeksæ/ (n)
ex
  entinen puoliso tai muu parisuhdekumppani

ekumeeninen /ˈekumˌeːnɪnen/ (adj)
ecuménico, ecumênico
  yleiskristillinen, kaikkia kristillisiä kirkkoja koskeva, niiden välistä yhteistyötä korostava

ekvaattori /ˈekvaːtːˌorɪ/ (n)
equador
  planeetan pyörimistä vastaan kohtisuorassa oleva leikkaustaso, joka jakaa planeetan pohjoiseen ja eteläiseen pallonpuoliskoon. Maan ekvaattori on päiväntasaaja. Ekvaattori jakaa myös taivaanpallon pohjoiseen ja eteläiseen puoliskoon.

ekvivalentti /ˈekvɪvalˌentːɪ/ (adj)
equivalente
  täydellisesti vastaava, samanarvoinen

elastinen /ˈelastɪnen/ (adj)
elástico
  sellainen, joka myötää kuormitettaessa, mutta palautuu ennalleen tai lähes ennalleen, kimmoinen

elatusapu /ˈelatˌusapu/ (n)
pensão
  puolisolle tai lapselle maksettava raha-avustus

ele /ˈele/ (n)
gesto
  sanattomaan kommunikaatioon liittyvä ruumiinkieli, vartalon ja raajojen liike erityisesti tehostamassa puhetta

elegantti /ˈeleɡˌantːɪ/ (adj)
elegante
  aistikas, tyylikäs, hieno

elegia /ˈeleɡˌia/ (n)
elegia
  elegiamitan mukaisista kaksoissäkeistä koostuva surumielinen runo tai runoelma

elektrodi /ˈelektrˌodɪ/ (n)
eletrodo
  virtapiirin tai komponentin rakenteellinen sähköä johtava osa, josta sähkö siirtyy välittävään tilaan (tyhjö) tai väliaineeseen ja tavallisesti edelleen toiselle elektodille

elektrolyysi /ˈelektrolˌyːsɪ/ (n)
electrólise
  sähkövirran aiheuttama tai virtaa käyttäen aiheutettu aineen hajoaminen

elektrolyytti /ˈelektrolˌyːtːɪ/ (n)
eletrólito
  johteita jonkin verran huonommin sähköä johtavan elektrolyyttiluoksen osana käytetty, sula tai liukoinen aine

elektroni /ˈelektrˌonɪ/ (n)
electrão
  negatiivisesti varautunut alkeishiukkanen; yksi leptoneista

elektroniikka /ˈelektronˌiːkːa/ (n)
eletrônica
  tekniikan ala, joka sisältää sähköisten laitteiden suunnittelua, rakentelua, käyttöä ja tutkimista

elektronimikroskooppi /ˈelektrˌonɪmˌikroskˌoːpːɪ/ (n)
microscópio eletrônico
  mikroskooppi, jossa käytetään näkyvän valon sijasta elektronisuihkua

elektroninen /ˈelektrˌonɪnen/ (adj)
eletrônico
  elektroniikkaan liittyvä; elektroniikkaa hyödyntävä tai käyttävä

elektronivoltti /ˈelektrˌonɪvˌoltːɪ/ (n)
elétron-volt
  Energian ja alkeishiukkasfysiikassa myös massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6021773·10-19 J. Tunnus eV. Elektronivoltti on energia, jonka elektroni saa kulkiessaan yhden voltin suuruisen potentiaalieron lävitse.

elin /ˈelɪn/ (n)
órgão
  useasta eri kudoksesta muodostunut rakenteellinen ja toiminnallinen kokonaisuus, joka on erikoistunut yksilössä tiettyyn tehtävään tai tehtäviin

elinkustannukset /ˈelɪŋkˌustannˌukset/ (n)
custo de vida
  elämiseen tietyllä alueella kuluva rahamäärä aikayksikössä, sisältää pääasiassa asumiskustannukset ja ruokakustannukset

elintarvike /ˈelɪntˌarvɪke/ (n)
alimento
  mikä tahansa aine tai tuote, myös jalostettuna, osittain jalostettuna tai jalostamaton tuote, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan kohtuudella olettaa tulevan ihmisten nautittavaksi

elintaso /ˈelɪntˌaso/ (n)
padrão de vida
  yksityisen ihmisen, yhteiskuntaluokan tai kansan tarpeiden tyydyttämisen taso, jota arvioitaessa vaihtelevien määritelmien mukaisesti otetaan huomioon erilaisia kulutuksen muotoja, kuten asuminen, ravinto ja vaatetus sekä nautinnot

elisio /ˈelɪsˌio/ (n)
elisão
  äänteen jääminen sanasta pois; peräkkäisten sanojen ääntäminen yhteen niin, että sanan viimeinen vokaali tai tavu jää pois seuraavan sanan, usein vokaalialkuisen, edeltä

eliö /ˈelɪø/ (n)
organismo
  yhdestä tai useammasta elävästä solusta koostuva elollinen kokonaisuus; kaikki erilaiset eläimet, kasvit, levät, sienet, alkueliöt ja bakteerit; elottomista kappaleista poiketen reagoi ärsykkeisiin, hyödyntää ympäristön energiaa kasvamiseen, lisääntymiseen ja itsensä ylläpitoon

ellipsi /ˈellɪpsɪ/ (n)
elipse
  geometrinen tasokäyrä, joka määritellään niiden pisteiden urana, joista kahteen kiinteään pisteeseen (polttopisteet) mitattujen etäisyyksien summa on vakio, erikoistapaus soikiosta

elohopea /ˈelohˌopea/ (n)
mercúrio
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Hg

eloisa /ˈeloisa/ (adj)
vivaz, animado, espevitado, vibrante
  eläväinen, täynnä elämää, energinen, ponnekas

elokuu /ˈelokuː/ (n)
agosto
  vuoden kahdeksas kuukausi, kuukausi heinäkuun ja syyskuun välissä

elokuva /ˈelokˌuva/ (n)
filme, película
  yleensä tunnin, parin mittainen elokuvakameralla kuvattu ja filmille tai muuten tallennettu teos, joka voidaan esittää elokuvateatterissa tai televisiossa.

elokuvaohjaaja /ˈelokˌuvaˌohjaːja/ (n)
diretor de cinema
  henkilö, joka ohjaa elokuvaa tai elokuvia

elokuvateatteri /ˈelokˌuvateˌatːerɪ/ (n)
cinema
  elokuvien esittämiseen tarkoitettu sali tai muu suurelle ihmisjoukolle tarkoitettu tila, jossa on elokuvan esitykseen tarvittava laitteisto

elvyttää /ˈelvytːæː/ (v)
reavivar
  tuoda tai yrittää tuoda henkiin

eläimellisesti /ˈelæimˌellɪsˌestɪ/ (adv)
animalmente
  eläimellisellä tavalla, eläinten tavoin

eläimellisyys /ˈelæimˌellɪsyːs/ (n)
bestialidade
  se että joku tai jokin on olemukseltaan, ulkonäöltään tai käytökseltään eläimellinen

eläin /ˈelæin/ (n)
animal, bicho
  eläinkuntaan kuuluva monisoluinen aitotumainen eliö

eläinlääketiede /ˈelæinlˌæːketˌiede/ (n)
medicina veterinária
  lääketieteen haara, jonka alaan kuuluvat eläinten, erityisesti tuotanto- ja seuraeläinten, sairauksien hoito ja ehkäisy sekä eläinkunnasta saatavien elintarvikkeiden valvonta

eläinlääkäri /ˈelæinlˌæːkærɪ/ (n)
veterinário
  eläinlääkärintutkinnon hyväksytysti suorittanut henkilö, joka työkseen hoitaa sairastuneita eläimiä tai on erikoistunut muulle eläinlääketieteen alalle

eläinrata /ˈelæinrˌata/ (n)
zodíaco
  se alue taivaankantta, jonka alueella Aurinko, Kuu ja aurinkokunnan planeetat näennäisesti liikkuvat Maasta katsottuna

eläinsatu /ˈelæinsˌatu/ (n)
fábula
  opettavainen kansansatu, jossa toimijoina ovat eläimet, mutta tapahtumat ovat inhimillisiä; myös kirjallisuuden muoto

eläintarha /ˈelæintˌarha/ (n)
jardim zoológico, zoológico, zoo
  paikka, jossa pidetään eläimiä yleisölle nähtävänä

eläintiede /ˈelæintˌiede/ (n)
zoologia
  zoologia; biologian haara, joka tutkii eläinten elämää ja rakennetta

eläintieteilijä /ˈelæintˌieteilˌijæ/ (n)
zoólogo, zoóloga
  eläintieteen parissa toimiva tutkija

eläke /ˈelæke/ (n)
pensão
  eläkkeellä oleminen

eläkeläinen /ˈelækelˌæinen/ (n)
pensionista
  eläkkeellä oleva henkilö

elämä /ˈelæmæ/ (n)
vida
  ajanjakso yksilön syntymän ja kuoleman välillä

elämäkerta /ˈelæmækˌerta/ (n)
biografia
  kirjoitus, jossa kerrotaan jonkun henkilön elämästä

elämänlaatu /ˈelæmˌænlaːtu/ (n)
qualidade de vida
  se, millainen ihmisen elämä on ja millaiseksi hän sen kokee

elämäntapa /ˈelæmˌæntapa/ (n)
estilo de vida
  yksilölle tai yhteisölle tunnusomainen tapa elää tai toimia

elävä /ˈelævæ/ (adj)
vivo
  elossa oleva

elävä fossiili /ˈelævæ fˈossɪːlɪ/ (n)
fóssil vivo
  eliölaji, jolla ei ole eläviä sukulaisia, ja jota on löydetty myös fossiilina

elää /ˈelæː/ (v)
viver
  olla syntymän ja kuoleman välisellä ajalla; olla biologisesti elossa
morar
  asua, oleskella, elellä

em-viiva /ˈeːˌæmvˈiːva/ (n)
travessão
  elektronisessa tiedonkäsittelyssä toisinaan ajatusviivana käytettävä kirjoitusmerkki

emali /ˈemalɪ/ (n)
esmalte
  eräänlaista läpinäkymätöntä lasia

embolia /ˈembolˌia/ (n)
embolia
  veritulppien esiintyminen

embryologia /ˈembryˌoloɡˌia/ (n)
embriologia
  (biologia) oppi alkionkehityksestä

emergenssi /ˈemerɡˌenssɪ/ (n)
emergência
  uudenlaisten ominaisuuksien syntyminen yksinkertaisempien ominaisuuksien vuorovaikutuksesta

emolevy /ˈemolˌevy/ (n)
placa-mãe
  tietokoneen sisällä oleva keskeinen piirilevy, johon kiinnitetään kaikki tietokoneen sisäiset osat, jotka kommunikoivat keskenään emolevyn väyliä hyväksi käyttäen

emoyhtiö /ˈemoˌyhtɪø/ (n)
matriz
  konsernissa se yhtiö, joka omistaa tytär- ja osakkuusyhtiöitä

empatia /ˈempatˌia/ (n)
empatia
  eläytyvä myötätunto, toisen ymmärtäminen, kyky asettua toisen asemaan

empiirinen /ˈempɪːrɪnen/ (adj)
empírico
  empiriaan liittyvä, havainnointiin tai mittaamiseen perustuva, kokemusperäinen

empirismi /ˈempɪrˌismɪ/ (n)
empirismo
  tietoteoreettinen käsitys, jonka mukaan tieto perustuu kokemukseen; kokemusajattelu

emu /ˈemu/ (n)
emu
  Australiassa elävä lentokyvytön strutsilintu ()

emulaattori /ˈemulˌaːtːorɪ/ (n)
emulador
  tietokoneohjelma, joka jäljittelee toisen järjestelmän toimintaa ja mahdollistaa siinä käytettävien ohjelmien ajamisen

emulsio /ˈemulsˌio/ (n)
emulsão
  kahden tai useamman luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen seos

emäksisyys /ˈemæksɪsyːs/ (n)
alcalinidade
  se, että on emäksinen

emäntä /ˈemæntæ/ (n)
anfitrioa
  talon auktoriteettia omaava nainen

emäs /ˈemæs/ (n)
base
  hapon vastakohta

emäsika /ˈemæsˌika/ (n)
porca
  porsinut naarassika; tuki- ja rekisteröintiasioissa yli 8 kuukauden ikäinen porsaiden tuotantotarkoituksessa pidetty sika

emätin /ˈemætɪn/ (n)
vagina
  vagina; naaraspuolisten nisäkkäiden sukupuolielinten osa, joka yhdistää ulkosynnyttimet ja kohdun

en-viiva /envˈiːva/ (n)
traço ene
  elektronisessa tiedonkäsittelyssä usein ajatusviivana käytettävä kirjoitusmerkki

enantiomeeri /ˈenantˌiomˌeːrɪ/ (n)
enantiómero
  molekyyli, joka on stereoisomeerinsä peilikuva

endiivi /ˈendɪːvɪ/ (n)
endívia
  sikurien sukuun kuuluva lehtivihannes

endogamia /ˈendoɡˌamɪa/ (n)
endogamia
  puolison ottaminen sisäryhmästä, esim. omasta heimosta tai sosiaaliryhmästä

endokrinologia /ˈendokrˌinolˌoɡɪa/ (n)
endocrinologia
  umpieritysrauhasia ja niiden toimintaa käsittelevä oppi

endometrioosi /ˈendomˌetrɪˌoːsɪ/ (n)
endometriose
  kohdun limakalvon sirottumatauti

endoskooppi /ˈendoskˌoːpːɪ/ (n)
endoscópio
  laite, jolla tarkastellaan ahtaita paikkoja sisältä

endoterminen /ˈendotˌermɪnen/ (adj)
endotérmico
  (kemia) sellainen, joka sitoo tai kuluttaa lämpöä

enemmistö /ˈenemmˌistø/ (n)
maioria
  enemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, yli puolet

enemmän /ˈenemmæn/ (adv)
mais
  Suuremmassa määrin kuin...

energia /ˈenerɡˌia/ (n)
energia
  kappaleeseen eri tavoin varastoitunut kyky tehdä työtä

energiajuoma /ˈenerɡˌiajˌuoma/ (n)
energético
  kofeiinipitoinen virvoitusjuoma, jota mainostetaan piristävänä; piristäviä ainesosia ja makeutusainetta sisältävä juoma

englanninkielinen /ˈeŋlannˌiŋkielɪnen/ (adj)
anglofalante
  (kielitiede) englannin kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

englannintorvi /ˈeŋlannˌintorvɪ/ (n)
corne inglês
  oboeta muistuttava, sitä suurempikokoinen kaksoisruokolehdykkäinen puhallinsoitin

englanti /ˈeŋlantɪ/ (n)
inglês
  englannin kieli (kielitunnus: en), Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa ja laajasti maailmalla puhuttava germaaninen kieli

englantilainen /ˈeŋlantɪlˌainen/ (adj)
inglês
  Englannista peräisin oleva tai Englantiin liittyvä. Usein tarkoitetaan koko Isoa-Britanniaa.

englantilainen /ˈeŋlantɪlˌainen/ (n)
inglês
  pysyvästi Isossa-Britanniassa, erityisesti Englannissa asuva henkilö

eniten /ˈenɪten/ (adj)
maioria
  ; vrt. enemmän

enkeli /ˈeŋkelɪ/ (n)
anjo
  kristinuskossa, juutalaisuudessa ja islamissa esiintyvä Jumalan tahdon ilmoittajana toimiva henkiolento
  kiltti ihminen

enklaavi /ˈeŋklaːvɪ/ (n)
enclave
  yhden tai useamman valtion täydellisesti rajaamalla alueella oleva jonkin valtion hallitsema muusta valtion alueesta erillinen alue, saareke; muun hallinnollisen yksikön sisällä oleva siihen kuulumaton alue

ennakkoluulo /ˈennakːolˌuːlo/ (n)
preconceito
  jostakin tuomitseva käsitys, kuvitelma, uskomus, jolle yleensä ei ole järkevää perustetta

ennakkotapaus /ˈennakːˌotapaus/ (n)
precedente
  aiemmin tapahtunut samanlainen tapaus

ennakoida /ˈennakˌoida/ (v)
antecipar
  ottaa etukäteen huomioon, aavistaa

ennemmin tai myöhemmin /ˈennemmɪn tai mˈyøhemmɪn/ (adv)
mais cedo ou mais tarde
  jonakin ajankohtana: jos ei pian, niin joskus myöhemmin

ennen /ˈennen/ (adv)
antes de
  aikaisemmin

ennenaikainen /ˈennenˌaikainen/ (adj)
prematuro
  sellainen, joka tapahtuu tai on tapahtunut ennen odotettua ajankohtaa

ennustaa /ˈennustaː/ (v)
predizer
  kertoa mitä tulee todennäköisesti tapahtumaan ennalta

ennustaja /ˈennustˌaja/ (n)
adivinha
  henkilö, joka ennustaa

ennuste /ˈennuste/ (n)
previsão
  prognoosi, ennustamisen lopputulos, arvio jonkin asian tulevasta tilasta

ennätys /ˈennætys/ (n)
recorde
  paras saavutus

eno /ˈeno/ (n)
tio
  äidin veli

enoli /ˈenolɪ/ (n)
enol
  alkeeni, jossa hydroksyyliryhmä on sitoutunut hiiliatomiin, jolla on kaksoissidos; alkenoli

ensi-ilta /ˈensɪˈilta/ (n)
estreia
  uuden elokuvan tai näytelmän ensimmäinen julkinen näytäntö, kantaesitys, premiääri

ensihoitaja /ˈensɪhˌoitaja/ (n)
paramédica
  akuutin hoidon ja ensihoidon asiantuntija

ensimmäinen /ˈensɪmmˌæinen/ (adj)
primeiro
  muita edeltävä, ensin tuleva, voittamaton

ensisijainen /ˈensɪsɪjˌainen/ (adj)
primário
  pää-, tärkein

enteellinen /ˈenteːllɪnen/ (adj)
agourento
  jotakin enteilevä

entiteetti /ˈentɪtˌeːtːɪ/ (n)
entidade
  yhdestä tai useammasta osasta muodostuva yhteen kuuluva itsenäinen kokonaisuus

entropia /ˈentropˌia/ (n)
entropia
  termodynamiikan perussuure, joka ilmaisee epäjärjestyksen määrää systeemissä; symboli on S

entsyymi /ˈentsyːmɪ/ (n)
enzima
  solujen tuottamaa ainetta, joka toimii katalysaattorina biokemiallisissa reaktioissa

enää /ˈenæː/ (adv)
mais
  ilmaisee jonkin loppumista, lopettamista, lakkaamista olemasta

epideeminen /ˈepɪdˌeːmɪnen/ (adj)
epidêmico, epidémico
  epidemian lailla leviävä

epidemia /ˈepɪdˌemɪa/ (n)
epidemia
  lyhyen ajan kuluessa poikkeuksellisen suurta osaa alueen väestöstä tartuttava tartuntatauti

epidemiologia /ˈepɪdˌemɪˌoloɡˌia/ (n)
epidemiologia
  tilastotieteeseen perustuva lääketieteen ala, joka tutkii tartuntatautien ja muiden sairauksien esiintyvyyden ja niiden riskitekijöiden suhdetta

epilepsia /ˈepɪlˌepsɪa/ (n)
epilepsia
  krooninen sairaus, joka aiheuttaa ennalta arvaamattomia kouristuskohtauksia ja tajunnan hämärtymistä

epinefriini /ˈepɪnˌefrɪːnɪ/ (n)
epinefrina
  adrenaliini

epolettiaratti /ˈepolˌetːɪarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-queixo-laranja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

epolettikaija /ˈepolˌetːɪkˌaija/ (n)
periquito-de-encontro-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

epädemokraattinen /ˈepædemˌokraːtːɪnen/ (adj)
ademocrático
  sellainen, joka ei ole demokraattinen

epäeuklidinen geometria /ˈepæˌeuklɪdɪnen ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
geometria não-euclidiana
  viittaa sellaisiin euklidisen geometrian tyyppisiin geometrioihin, joissa euklidisen geometrian viides aksiooma, paralleeliaksiooma, ei ole voimassa; geometria, jossa oletetaan jokin muu kuin euklidinen paralleeliominaisuus; käytetään esimerkiksi geometriassa pallon pinnalla

epähedelmä /ˈepæhedˌelmæ/ (n)
pseudofruto
  kasvin hedelmältä näyttävä muu muodostelma kuin hedelmä, yleisesti turvonnut kukkapohjus. Monia epähedelmiä nimitetään arkikielessä hedelmiksi.

epäillä /ˈepæillæ/ (v)
duvidar
  olla epävarma jstak, kyseenalaistaa jnk todenmukaisuus, olla luottamatta
suspeitar
  luulla, uskoa tai ajatella jkn olevan tai olleen vastuussa jstk yl. kielteisestä; olla epäilynä

epäilty /ˈepæilty/ (n)
suspeita
  henkilö, jota epäillään jonkin teon tekijäksi, etenkin henkilö, jota rikostutkintaa johtava viranomainen epäilee rikoksen tekijäksi

epäily /ˈepæily/ (n)
suspeita
  vailla varmuutta aktiivisesti toimiva kiistanalaistaminen tai kysteenalaistaminen

epäilys /ˈepæilys/ (n)
suspeita
  epävarmuutta aiheuttava passiivisesti vaikuttava kyseenalaistus

epäilyttävä /ˈepæilˌytːævæ/ (adj)
duvidoso
  epäluuloa tai varaumia herättävä, kyseenalainen, outo

epäitsekäs /ˈepæitsekæs/ (adj)
altruísta
  ei vain itsensä vaan toiset huomioon ottava, muidenkin kuin itsensä hyväksi toimiva

epäjumala /ˈepæjˌumala/ (n)
ídolo
  uskonnollisen tai hengellisen palvonnan kohde, jonka puhuja ei usko omaavan sellaisia ominaisuuksia, joiden perusteella sitä olisi aiheellista pitää todellisena jumaluutena

epäkesko /ˈepækˌesko/ (n)
excêntrico
  pyörivään akseliin kiinnitetty epäkeskinen osa, joka muuttaa pyörimisliikkeen edestakaiseksi liikkeeksi

epäkohtelias /ˈepækˌohtelɪas/ (adj)
impolido
  epäystävällinen, töykeä

epäkypsä /ˈepækˌypsæ/ (adj)
imaturo
  fyysisesti tai henkisesti kehittymätön

epälooginen /ˈepælˌoːɡɪnen/ (adj)
antilógico
  sellainen, joka ei ole looginen; ei johdonmukainen

epäluotettava /ˈepælˌuotetːˌava/ (adj)
inconfiável
  sellainen, johon ei voi luottaa

epämiellyttävä /ˈepæmˌiellytːˌævæ/ (adj)
desagradável
  joka ei miellytä, ikävä

epämukava /ˈepæmˌukava/ (adj)
desconfortável
  sellainen, mikä ei ole mukava (esim. pehmusteista, asennoista)

epämuodollinen /ˈepæmˌuodollɪnen/ (adj)
informal
  sellainen joka ei ole muodon mukainen

epämääräinen artikkeli /ˈepæmˌæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
artigo indefinido
  sanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo kieliopillisesti pääsanansa olevan kuulijalle ennestään tuntematon tai yleinen joukkonsa edustaja

epäonni /ˈepæˌonnɪ/ (n)
azar
  huono onni, vastoinkäyminen

epäonnistuminen /ˈepæˌonnɪstˌumɪnen/ (n)
fracasso
  se, että epäonnistuu jossakin; se ettei jokin onnistu odotusten mukaisesti

epäorgaaninen kemia /ˈepæˌorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
química inorgânica
  kemian haara, joka on erikoistunut hiiltä sisältämättömiin kemiallisiin yhdisteisiin

epäorgaaninen yhdiste /ˈepæˌorɡaːnɪnen ˈyhdɪste/ (n)
composto inorgânico
  kemiallinen yhdiste, joka ei sisällä hiiltä

epärehellinen /ˈepærehˌellɪnen/ (adj)
desonesto
  joka valehtee, pettää, huijaa tai varastaa

epäröivä /ˈepærˌøivæ/ (adj)
hesitante
  sellainen, joka epäröi, epävarma jostakin

epäselvä /ˈepæsˌelvæ/ (adj)
confuso
  sellainen, jota on vaikea tajuta, vaikeaselkoinen; sumea, hämärä, sekava

epäsymmetrinen /ˈepæsˌymmetrɪnen/ (adj)
assimétrico
  sellainen, jonka puoliskot ovat erilaisia, eivät toistensa peilikuvia

epäsäännöllinen /ˈepæsˌæːnnøllɪnen/ (adj)
irregular
  rytmiltään vaihteleva, epätasaisin väliajoin tapahtuva
  taivutussääntöjä noudattamaton

epätasainen /ˈepætasˌainen/ (adj)
desnivelado
  ei-tasainen
  ei tasaisesti jakaantuva

epätavallinen /ˈepætavˌallɪnen/ (adj)
inusual
  tavallisesta poikkeava; harvinainen

epäterveellinen /ˈepætˌerveːllɪnen/ (adj)
insalubre
  terveydelle haitallinen

epätoivo /ˈepætˌoivo/ (n)
desespero
  toivon puute; tila, jossa uskoa paremmasta ei ole

epätoivoinen /ˈepætˌoivoinen/ (adj)
desesperado
  tunne paremman puutteesta; sellainen, joka ei todennäköisesti tule onnistumaan

epätoivoisesti /ˈepætˌoivoisˌestɪ/ (adv)
desesperadamente
  epätoivoisella tavalla

epätosi /ˈepætˌosɪ/ (adj)
falso
  sellainen, ja vain sellainen joka ei ole tosi

epävarma /ˈepævˌarma/ (adj)
incerto
  arka, pelokas, epäileväinen

epäyhtälö /ˈepæyhtˌælø/ (n)
inequação
  (matematiikka) epäyhtälö saadaan, kun kaksi lauseketta merkitään erisuuriksi jollakin suuruusjärjestystä osoittavista merkeistä

erbium /ˈerbium/ (n)
érbio
  eräs alkuaine (tunnus Er)

erehdys /ˈerehdys/ (n)
erro
  epähuomiossa tai ajattelemattomuuttaan tehty virhe

erehtyväinen /ˈerehtyvˌæinen/ (adj)
falível
  sellainen, joka voi erehtyä

erektio /ˈerektˌio/ (n)
ereção
  siittimen jäykistyminen

ergonomia /ˈerɡonˌomɪa/ (n)
ergonomia
  tieteenala joka tutkii ihmisten ja järjestelmien välistä vuorovaikutusta

ergonominen /ˈerɡonˌomɪnen/ (adj)
ergonómico
  sellainen, joka liittyy ergonomiaan, ergonomialle ominainen

eri /ˈerɪ/ (adj)
distinto
  sellainen, joka ei ole sama; erillinen

erikoinen /ˈerɪkˌoinen/ (adj)
especial
  erikoislaatuinen, poikkeuksellinen, erityinen

erikoislääkäri /ˈerɪkˌoislæːkˌærɪ/ (n)
especialista
  tiettyyn erikoistumisalaan erikoistunut lääkäri

erilainen /ˈerɪlˌainen/ (adj)
dissimilar
  sellainen, joka poikkeaa muista; toisista eroava, erikoinen

erilaisuus /ˈerɪlˌaisuːs/ (n)
diferença
  yhteismitallisessa vertailussa havaittava ero, usein eroavuuksien summa

erillään /ˈerɪllæːn/ (adv)
separadamente
  (3. persoonan muoto) eri paikassa; irrallaan, irti

erinomainen /ˈerɪnomˌainen/ (adj)
destacado
  erittäin hyvä, tavallista parempi

erisnimi /ˈerɪsnˌimɪ/ (n)
nome próprio
  propri; sellainen substantiivi, joka kertoo asian, esineen, henkilön tai muun sellaisen erityisen nimen

eriste /ˈerɪste/ (n)
dielétrico
  yleisesti aineen tai energian etenemistä rajoittava rajapinta tai ainekerros

eristää /ˈerɪstæː/ (v)
isolar
  erottaa, ottaa erilleen tai pitää erillään jostakin
  pitää erillään jostakin

erite /ˈerɪte/ (n)
secreção
  kehon erittämä aines

eritrealainen /ˈerɪtrˌealˌainen/ (adj)
eritreu
  Eritreasta peräisin oleva tai Eritreaan liittyvä

eritrealainen /ˈerɪtrˌealˌainen/ (n)
eritreu
  pysyvästi Eritreassa asuva henkilö

erittää /ˈerɪtːæː/ (v)
secretar
  (rauhasesta tms.) tuottaa ulkopuolelleen

erityisesti /ˈerɪtˌyisestɪ/ (adv)
especialmente
  kyseinen asia painokkaammin huomioon ottaen

ero /ˈero/ (n)
diferença
  se, miten jokin poikkeaa toisesta
demissão
  viran tai aseman jättäminen

eroavuus /ˈeroavuːs/ (n)
diferença
  havaittavissa oleva ero kahden tai useamman vertauskohteen tai vertausaineiston välillä

eronnut /ˈeronnut/ (adj)
divorciado
  Avioliiton purkanut.

eronnut /ˈeronnut/ (n)
divorciado
  Avioliiton purkanut henkilö.

eroosio /ˈeroːsˌio/ (n)
erosão
  kallioperän ja maaperän hallitsematonta kulumista veden, tuulen, mekaanisen kulutuksen tai jonkin muun maaperää kuluttavan tekijän tähden

erota /ˈerota/ (v)
demitir
  jättäytyä tehtävästä tai virasta; irtisanoutua

erotella /ˈerotella/ (v)
segregar
  jakaa erilleen toisistaan

erottaa /ˈerotːaː/ (v)
separar
  muodostaa (tehdä) ero joidenkin välillä tai välille
distinguir
  havaita tai nähdä ero joidenkin välillä
demitir
  ottaa joltakulta jäsenyys pois

erotuomari /ˈerotˌuomarɪ/ (n)
árbitro
  eräiden urheilulajien sääntöjä kentällä valvova toimitsija, joka ratkaisee esiintyvät erimielisyydet

erotus /ˈerotus/ (n)
diferença
  vähennyslaskun tulos, ero kahden olion välillä

erä /ˈeræ/ (n)
assalto
  yhtenäinen rajallinen us. yhdellä kertaa käsiteltävä osuus jostain (sovitusta) määrästä
  pelin määrätyn mittainen pelivuoro tai jakso

esi-isä /ˈesɪˈisæ/ (n)
antepassado
  miespuolinen sukulainen ylenevässä polvessa

esiaviollinen /ˈesɪˌavɪˌollɪnen/ (adj)
premarital
  ennen avioliittoa tapahtuva tai tehtävä

esihistoria /ˈesɪhˌistorˌia/ (n)
pré-história
  aika, jolta ei ole kirjallisia tietoja

esihistoriallinen /ˈesɪhˌistorɪˌallɪnen/ (adj)
pré-histórico
  esihistoriaan ajallisesti kuuluva

esiintyä /ˈesɪːntˌyæ/ (v)
encontrar
  ilmetä, ilmaantua

esikatsella /ˈesɪkˌatsella/ (v)
pré-visualizar
  katsella dokumenttia tai kuvaa näyttöpäätteellä asianmukaisesti muotoiltuna ennen kuin se painetaan, tulostetaan paperille tai julkaistaan Internetissä

esikatselu /ˈesɪkˌatselu/ (n)
pré-visualização
  katselu ennen varsinaista toimintaa (tulostusta, näytäntöä tms)

esikko /ˈesɪkːo/ (n)
prímula
  esikkokasvien heimoon kuuluvia kasveja (-suku)

esikoinen /ˈesɪkˌoinen/ (n)
morgado
  perheen ensimmäinen lapsi

esikoulu /ˈesɪkˌoulu/ (n)
pré-escolar
  peruskoulun ensimmäistä vuosiluokkaa edeltävä päiväkodin viimeinen vuosi

esikääntäjä /ˈesɪkˌæːntæjæ/ (n)
pré-processador
  lähinnä C:ssä ja sen sukuisissa kielissä käytettävä ohjelma, joka käsittelee ohjelmakoodin ennen käännöstä yksinkertaisella tekstinkorvauksella

esileikki /ˈesɪlˌeikːɪ/ (n)
preliminares
  yhdyntää edeltävä hyväily yms.

esimerkiksi /ˈesɪmˌerkɪksɪ/ (adv)
por exemplo
  käytetään ilmaisemaan yhtä mallitapausta samankaltaisten sarjasta

esimerkki /ˈesɪmˌerkːɪ/ (n)
exemplo
  joukosta valittu yksi edustamaan muitakin; lyhenne esim.
  edeltä esitetty malli

esinahka /ˈesɪnˌahka/ (n)
prepúcio
  siittimen ihopoimu, joka suojaa terskaa

esine /ˈesɪne/ (n)
objeto
  ihmisen valmistama, käsin kosketeltava asia; tavara, valmiste

esirippu /ˈesɪrˌipːu/ (n)
cortina
  näyttämöä katsomosta erottava verho

esitellä /ˈesɪtellæ/ (v)
apresentar
  kertoa nimi tavattaessa
  laittaa näytteille, näyttää jokin (tuote, laite) ensi kertaa

esittely /ˈesɪtːˌely/ (n)
introdução
  esitteleminen

esittää /ˈesɪtːæː/ (v)
apresentar
  näyttää, panna näytteille

esiäiti /ˈesɪˌæitɪ/ (n)
ancestral
  naispuolinen sukulainen ylenevässä polvessa

eskimo /ˈeskɪmo/ (n)
esquimó
  pohjoisen pallonpuoliskon arktisella alueella asuvan eskimokieltä puhuvan kansan jäsen
  eskimokieli

eskimokieli /ˈeskɪmokˌielɪ/ (n)
esquimó
  jokin eskimoiden puhumista eskimo-aleuttilaisen kielikunnan kielistä

espanja /ˈespanja/ (n)
espanhol
  erityisesti Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa puhuttu kieli (kielitunnus: es)

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (adj)
espanhol, espanhola
  Espanjasta peräisin oleva tai Espanjaan liittyvä

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (n)
espanhol
  pysyvästi Espanjassa asuva henkilö

espanjankielinen /ˈespanjˌaŋkielɪnen/ (adj)
castelhano
  (kielitiede) espanjan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

esperantisti /ˈesperˌantɪstɪ/ (n)
esperantista
  yleensä esperanton kieltä hyvin osaava, vakavasti harrastava ja ko. kielen aatteeseen sitoutunut henkilö

esperanto /ˈesperˌanto/ (n)
esperanto
  puolueettomaksi yhteiseksi ilmaisuvälineeksi kaikkeen kansainväliseen vuorovaikutukseen tarkoitettu keinotekoinen kieli. Sanalista.

esseisti /ˈesseistɪ/ (n)
ensaísta
  esseiden kirjoittaja

essentialismi /ˈessentˌialˌismɪ/ (n)
essencialismo
  olemusajattelu; se, että olevaisella on sisäänrakennettu olemus, joka on ympäristöstä riippumaton

este /ˈeste/ (n)
obstáculo
  jokin, joka estää jonkin tekemisen, tapahtumisen tai kulun

esteettinen /ˈesteːtːɪnen/ (adj)
estético
  kauneusarvoihin liittyvä, ulkonäöltään kaunis

esteri /ˈesterɪ/ (n)
éster
  orgaaninen yhdiste, jonka funktionaalisessa ryhmässä on happisillan välityksellä liittynyt yhteen kaksi hiiltä, joista toiseen on lisäksi sitoutunut kaksoissidoksella happi

estetiikka /ˈestetˌiːkːa/ (n)
estética
  filosofian osa-alue, joka tutkii kauneutta, taidetta ja esteettistä eli kauneusarvoihin liittyvää eri esiintymismuodoissaan

estrogeeni /ˈestroɡˌeːnɪ/ (n)
estrogénio
  jokin naiselle tai naaraalle ominaisia piirteitä kontrolloiva ja niiden kehittymiseen liittyvä hormoni, naishormoni, naarashormoni

estuaari /ˈestuˌaːrɪ/ (n)
estuário
  maa-alueen osittain suojaama jokisuualue, jossa yhden tai useamman joen makea vesi sekoittuu suolaisen meriveden kanssa murtovedeksi

estää /ˈestæː/ (v)
impedir
  tehdä mahdottomaksi
obstruir
  tukkia

etaani /ˈetaːnɪ/ (n)
etano
  eräs alkaani, C₂H₆

etana /ˈetana/ (n)
lesma
  ryhmä keuhkokotiloiden (Stylommatophora) joukkoon kuuluvia maanilviäisiä. Etanat ovat pehmeäruumiisia kuorettomia tai kuorellisia eläimiä. Liikkumista varten etanalla on limaa erittävä anturajalka. Etanalla on kaksi paria tuntosarvia. Silmät sijaitsevat pidempien tuntosarvien päissä.

etanaposti /ˈetanapˌostɪ/ (n)
correio lesma
  kirjeposti vastakohtana sähköpostille

etanoli /ˈetanˌolɪ/ (n)
etanol
  (kemia) lyhytketjuinen alkoholi CH₃CH₂OH eli etyylialkoholi, väritön polttavan makuinen neste, jota käytetään polttoaineena ja lähinnä liuottimina kemian teollisuuden prosesseissa

eteenpäin /ˈeteːmpæin/ (adv)
adiante
  menosuuntaan, etuosaan päin, kohti tavoitetta; edemmäksi, kauemmaksi; jatkuvasti, vastedes, yhä

eteerinen /ˈeteːrɪnen/ (adj)
etéreo
  aineeton, ilmamainen

eteinen /ˈeteinen/ (n)
vestíbulo
  rakennuksen ulko-oven ja sisätilojen välissä oleva tila

etelä /ˈetelæ/ (n)
sul
  pääilmansuunta idän ja lännen välissä, idästä 90 astetta myötäpäivään

eteläafrikkalainen /ˈetelæˌafrɪkːalˌainen/ (adj)
sul-africano
  Etelä-Afrikasta peräisin oleva

eteläafrikkalainen /ˈetelæˌafrɪkːalˌainen/ (n)
sul-africano
  Etelä-Afrikan kansalainen, asukas tai sieltä peräisin oleva henkilö

eteläinen /ˈetelˌæinen/ (adj)
austral, do sul
  etelässä sijaitseva, etelänpuoleinen

eteläinen napapiiri /ˈetelˌæinen nˈapapˌiːrɪ/ (n)
Círculo Antártico
  maapallon napapiiri, leveyspiiri, jonka eteläpuolta Aurinko valaisee keskeytymättä talvipäivänseisauksena koko vuorokauden, sijainti noin 66,5 astetta eteläistä leveyttä; sijainti on maapallon akselikaltevuus vähennettynä 90 asteen suorasta kulmasta

eteläkorealainen /ˈetelˌækorˌealˌainen/ (adj)
sul-coreana
  Korean tasavallasta eli Etelä-Koreasta peräisin oleva

eteläkorealainen /ˈetelˌækorˌealˌainen/ (n)
sul-coreana
  Korean tasavallan eli Etelä-Korean asukas tai kansalainen

etelänapa /ˈetelˌænapa/ (n)
Polo Sul
  Maan ja muiden taivaankappaleiden eteläisen pallonpuoliskon napa eli eteläisin kohta

etelänaratti /ˈetelˌænarˌatːɪ/ (n)
periquito-austral
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

etelänsatakieli /ˈetelˌænsatakˌielɪ/ (n)
rouxinol
  satakielten sukuun ja sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

etiikka /ˈetɪːkːa/ (n)
ética
  filosofian haara, joka tutkii siveellisiä arvoja ja muita moraaliin liittyviä kysymyksiä

etiketti /ˈetɪkˌetːɪ/ (n)
etiqueta
  seuraelämän sääntöjen kokonaisuus; vallitsevat tavat, käytöskaavat ja -muodot
  nimilappu tai muu esineeseen t. tuotteeseen kiinnitettävä näkyvä tunniste, jossa on tuotetietoja yms.

etikka /ˈetɪkːa/ (n)
vinagre
  lähes väritön mauste ja säilöntäaine, jota voidaan valmistaa alkoholipitoisista aineista etikkahappokäymistä hyödyntäen tai yleensä synteettisestä etikkahaposta vedellä laimentamalla

etikkahappo /ˈetɪkːahˌapːo/ (n)
ácido acético
  karboksyylihappo, jossa on yksi karboksyyliryhmä; rakennekaava on CH₃COOH ja kemiallinen kaava C₂H₄O₂

etiologia /ˈetɪˌoloɡˌia/ (n)
etiologia
  syyoppi; syy-seuraus-tutkimus

etiopialainen /ˈetɪˌopɪalˌainen/ (n)
etíope
  pysyvästi Etiopiassa asuva henkilö

etiopiankaija /ˈetɪˌopɪˌaŋkaija/ (n)
papagaio-de-cara-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

etninen /ˈetnɪnen/ (adj)
étnico
  kansallinen, myös kansatieteellinen, kansaa, heimoa tai rotua koskeva

etninen puhdistus /ˈetnɪnem pˈuhdɪstus/ (n)
limpeza étnica
  vähemmistökansan, etnisen tai uskonnollisen väestöryhmän joukkotuhonta tai karkottaminen

etnografia /ˈetnoɡrˌafɪa/ (n)
etnografia
  kansojen tapoja ja perinteitä selostava, kertova ja kuvaava kansatieteen haara

etsin /ˈetsɪn/ (n)
visor
  kameran kuva-alan rajaava aukko, josta tähystetään ennen kameran laukaisua

etsintä /ˈetsɪntæ/ (n)
busca
  (usein monikossa) järjestäytynyt toiminta jonkin löytämiseksi

etsiä /ˈetsɪæ/ (v)
buscar, procurar
  yrittää löytää jotakin, hakea

etu /ˈetu/ (n)
benefício, vantagem
  hyvä ja myönteinen ominaisuus, etuus, etuisuus; hyöty, hyötynäkökohta

etuajo-oikeus /ˈetuˌajoˈoikeus/ (n)
preferência
  liikennesäännön suoma lupa ajaa ajoneuvojen kohtaamistilanteessa ensin

etuhammas /ˈetuhˌammas/ (n)
incisivo
  suun etuosan, kulmahampaiden välissä sijaitseva hammas

etukäteen /ˈetukæteːn/ (adv)
em antemão
  aikaisemmin, ennalta, edeltäpäin; ennen jotakin tapahtumaa tai odotettavissa olevaa

etumerkillinen /ˈetumˌerkɪllɪnen/ (adj)
com sinal
  sellainen, jolla on etumerkki

etumerkitön /ˈetumˌerkɪtøn/ (adj)
sem sinal
  sellainen, jolla ei ole etumerkkiä

etumerkki /ˈetumˌerkːɪ/ (n)
sinal
  lukuun liitetty merkki, joka kertoo luvun positiivisuudesta tai negatiivisuudesta
acidente
  kromaattinen merkki, nuottikirjoituksessa käytettävä merkki, jolla osoitetaan sävelen ylennys tai alennus tai edeltäneen etumerkin vaikutuksen kumoava palautus

etunimi /ˈetunˌimɪ/ (n)
prenome, nome de batismo
  henkilön virallinen, rekisteröity puhuttelunimi, ristimänimi

eturauhanen /ˈeturˌauhanen/ (n)
próstata
  virtsarakon alapuolella sijaitseva miehen tai naisen sukupuolielimistöön kuuluva lisäsukupuolirauhanen

eturistiriita /ˈeturˌistɪrˌiːta/ (n)
conflito de interesses
  tilanne, jossa henkilön tai organisaation etu mahdollisesti korruptoi tämän motiivin

etusivu /ˈetusˌivu/ (n)
capa
  lehden tai kirjan ensimmäinen sivu; verkkopalvelun oletettu sisääntulosivu

etusormi /ˈetusˌormɪ/ (n)
indicador
  sormi ihmisen kädessä peukalon ja keskisormen välissä

etuvokaali /ˈetuvokˌaːlɪ/ (n)
vogal anterior
  etinen vokaali; vokaali, jota äännettäessä kielen selän rajaama suuväylän kapein kohta sijaitsee suun etuosassa; suomessa vokaalit e, i, y, ä ja ö

etydi /ˈetydɪ/ (n)
étude
  lyhyehkö musiikkikappale, jonka tarkoituksena on perehdyttää johonkin erityiseen soittotekniseen keinoon

etymologia /ˈetymˌoloɡˌia/ (n)
etimologia
  sanojen alkuperää ja merkityksen muutoksia tutkiva kielitieteen haara

etymologinen /ˈetymˌoloɡɪnen/ (adj)
etimológico
  sellainen, joka liittyy etymologiaan, etymologiaa koskeva

etymologisesti /ˈetymˌoloɡɪsˌestɪ/ (adv)
etimologicamente
  siten, että on etymologinen

etäpesäke /ˈetæpˌesæke/ (n)
metástase
  syöpään sairastuneen solukon, elimen tms. ulkopuolelle muodostunut syöpäsolujen pesäke

eufonium /ˈeufonium/ (n)
eufônio
  vaskipuhallin, joka eroaa tuubasta mm. yhden oktaavin korkeammalla äänialallaan

euforia /ˈeuforˌia/ (n)
euforia
  sairaalloinen tai keinotekoisesti aikaansaatu hyvänolontunne

eugeniikka /ˈeuɡenˌiːkːa/ (n)
eugenia
  rotuhygienia tieteenä, pyrkimys parantaa ihmisrodun ominaisuuksia erottelemalla suvunjatkamiseen soveltuvat ja soveltumattomat yksilöt

euklidinen /ˈeuklɪdɪnen/ (adj)
euclidiano
  Eukleideen matematiikan mukainen, erityisesti paralleeliaksiooman toteuttavan geometrian oppien mukainen

euklidinen geometria /ˈeuklɪdɪnen ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
geometria euclidiana
  geometrian osa-alue, jolla tarkoitetaan yleensä tasoa ja kolmiulotteista avaruutta tutkivaa geometriaa

eunukki /ˈeunukːɪ/ (n)
eunuco
  mies, joka on kastroitu poistamalla kivekset; toimivat aiemmin haaremin vartijoina ja hallitsijan luotettavina virkamiehinä

euro /ˈeuro/ (n)
euro
  Euroopan unionin rahayksikkö, sata senttiä, valuuttatunnus EUR ja symboli

euroalue /ˈeuroˌalue/ (n)
zona euro
  Euroopan unionin yhteisvaluutan euron käyttöön ottaneiden 17 valtion muodostama yhteisvaluutta-alue

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (adj)
europeu
  Euroopasta peräisin oleva tai Eurooppaan liittyvä

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (n)
europeu
  syntyperältään eurooppalainen

europium /ˈeuropium/ (n)
európio
  lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 63 ja tunnus Eu

eutanasia /ˈeutanˌasɪa/ (n)
eutanásia
  parantumattomasti sairaan kuoleman jouduttaminen

evakuoida /ˈevakˌuoɪda/ (v)
evacuar
  siirtää ihmiset pois vaaran uhkaamalta alueelta

evankeliumi /ˈevaŋkelˌiumɪ/ (n)
evangelho
  yksi neljästä Raamatun Uuden testamentin ensimmäisestä kirjasta

eversti /ˈeverstɪ/ (n)
coronel
  monissa maissa käytössä oleva sotilasarvo; Suomen armeijassa vastaa maa- ja ilmavoimissa merivoimien kommodoria

evoluutio /ˈevolˌuːtɪo/ (n)
evolução
  sukupolvien myötä tapahtuvat muutokset eliöpopulaatioiden geneettisessä koostumuksessa

evoluutioteoria /ˈevolˌuːtɪˌoteˌorɪa/ (n)
teoria da evolução
  teoria siitä, miten eliöiden ominaisuudet välittyvät jälkipolville ja miten uusia ominaisuuksia syntyy; teorian mukaan eliöt ovat polveutuneet kantamuodoistaan ja kaikki eliöt ovat sukua toisilleen

evä /ˈevæ/ (n)
barbatana, nadadeira
  (anatomia) ruumiinosa, jonka avulla kala työntää itseään eteenpäin tai pitää asentonsa vakaana

faarao /fˈaːrao/ (n)
faraó
  Egyptissä dynastisen kauden aikana hallinnut kuningas

faattinen /fˈaːtːɪnen/ (adj)
fático
  (viestinnästä) sellainen, jossa viestin tarkoitus ei ole välittää informaatiota vaan pitää olemassa olevia viestintäväyliä auki

fagosytoosi /fˈaɡosytˌoːsɪ/ (n)
fagocitose
  endosytoosi, jossa otetaan pieniä partikkeleita solun sisään

fagosyytti /fˈaɡosˌyːtːɪ/ (n)
fagócito
  syöjäsolu

fagotisti /fˈaɡotˌistɪ/ (n)
fagotista
  fagotin soittaja

fagotti /fˈaɡotːɪ/ (n)
fagote
  perinteisen sinfoniaorkesterin matalaäänisin puhallinsoitin

fagottikonsertto /fˈaɡotːɪkˌonsertːo/ (n)
concerto fagote
  konsertto fagotille ja orkesterille

fajanssi /fˈajanssɪ/ (n)
faiança
  läpikuultamattomalla lasitteella päällystetty posliinia muistuttava, mutta huokoisempi keraaminen materiaali

fakiiri /fˈakɪːrɪ/ (n)
faquir
  uskonnollisista syistä köyhää ja askeettista elämää viettävä henkilö

faksata /fˈaksata/ (v)
mandar/enviar por fax
  lähettää faksi(na)

faksi /fˈaksɪ/ (n)
fax
  telekopio, faksilaitteen tulostama kopio
  telekopiolaite, telekopiokone

falangi /fˈalaŋŋɪ/ (n)
falange
  antiikin ajasta lähtien käytetty keihäsmiesten neliömäinen taistelumuodostelma

fallinen /fˈallɪnen/ (adj)
fálico
  fallosta muistuttava, fallokseen liittyvä

fallos /fˈallos/ (n)
falo
  siitin, erityisesti erektiossa

falsetti /fˈalsetːɪ/ (n)
falsete
  poikkeavan korkea, sävyltään ohut ja resonanssiton laulu- tai puheääni, joka perustuu siihen että äänihuulet eivät tyypilliseen tapaan kosketa toisiinsa vaan niiden välissä on rako; pääasiassa miesten käyttämä tekniikka korkeammalta laulamiseen; myös keskeinen osa jodlausta

falsifioitavuus /fˈalsɪfɪˌoitavuːs/ (n)
falseabilidade
  se, että teoria on voitavissa periaatteessa osoittaa vääräksi

fanaatikko /fˈanaːtˌikːo/ (n)
fanático
  kiihkoilija

faradi /fˈaradɪ/ (n)
farad
  kapasitanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus F)

fariseus /fˈarɪseus/ (n)
fariseu
  Jeesuksen ajan juutalaisten keskuudessa vaikuttaneen fariseusten oppisuunnan jäsen

farmakologia /fˈarmakˌoloɡˌia/ (n)
farmacologia
  lääkeaineoppi, lääkkeiden vaikutusta tutkiva tiede

farmakologinen /fˈarmakˌoloɡɪnen/ (adj)
farmacológico
  farmakologiaan liittyvä

fasaani /fˈasaːnɪ/ (n)
faisão
  alkuperältään aasialainen peltokanalintu, jota on istutettu moniin maihin riistalajiksi () tai sen yksilö

fasismi /fˈasɪsmɪ/ (n)
fascismo
  Italiasta lähtöisin oleva autoritaarinen, kansallismielinen poliittinen ideologia

fasisti /fˈasɪstɪ/ (n)
fascista
  fasismin edustaja tai kannattaja

fasistinen /fˈasɪstɪnen/ (adj)
fascista
  fasismiin liittyvä

fatalismi /fˈatalˌismɪ/ (n)
pesimismo
  kohtalousko, sallimususko

fatalistinen /fˈatalˌistɪnen/ (adj)
fatalista
  fatalismin mukainen, väistämätön, vääjäämätön

federaalinen /fˈederˌaːlɪnen/ (adj)
federal
  liittoa koskeva

federaatio /fˈederˌaːtɪo/ (n)
federação
  liittovaltio, termiä käytetään virallisesti vain Venäjästä

federalismi /fˈederalˌismɪ/ (n)
federalismo
  liittovaltion hallintomuoto, jossa osavaltioilla tai vastaavilla on keskusvaltaan nähden rajattu itsenäisyys

fellaatio /fˈellaːtˌio/ (n)
felação
  miehen siittimen stimulointi suulla

feminatsi /fˈemɪnˌatsɪ/ (n)
feminazi
  feministi, joka pyrkii naisten ylivaltaan

feminiini /fˈemɪnˌiːnɪ/ (n)
feminino
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa naisiin; feminiinisukuun kuuluva sana

feminiininen /fˈemɪnˌiːnɪnen/ (adj)
feminino
  sellainen, jonka suku on feminiini, feminiinisukuinen

feminismi /fˈemɪnˌismɪ/ (n)
feminismo
  aate, joka pyrkii edistämään näkökantaa, ettei naisiin suhtauduttaisi vain rakastajina, vaimoina tai potentiaalisina vaimoina tai lasten äiteinä

feministi /fˈemɪnˌistɪ/ (n)
feminista
  feminismin kannattaja

fenkoli /fˈeŋkolɪ/ (n)
funcho
  sen mausteena käytettävä siemen

fenomenologinen /fˈenomˌenolˌoɡɪnen/ (adj)
fenomenológico
  fenomenologian mukainen

fenyylialaniini /fˈenyːlˌialanˌiːnɪ/ (n)
fenilalanina
  yksi luonnon kahdestakymmenestä yleisimmästä aminohaposta

feodalismi /fˈeodalˌismɪ/ (n)
feudalismo
  keskiaikainen läänitysjärjestelmä

fermioni /fˈermɪˌonɪ/ (n)
férmion
  alkeishiukkanen, jonka spin on puoliluku

fermium /fˈermium/ (n)
férmio
  eräs alkuaine, järjestysluku 100, tunnus Fm

ferriitti /fˈerrɪːtːɪ/ (n)
ferrita
  tilakeskeinen kuutiollinen raudan kiderakenne tai faasi

fetsi /fˈetsɪ/ (n)
fez
  aiemmin Turkissa suosittu lieriömäinen tasakattoinen, väriltään yleensä punainen ja mustatupsuinen päähine

fiaali /fˈiaːlɪ/ (n)
pináculo
  (arkkitehtuuri) goottilainen neli- tai kahdeksan särmäinen solakka pikkutorni tai pylväs; tukipilareiden pääteosa.

fiasko /fˈiasko/ (n)
fiasco
  nolaus, epäonnistuminen

fidzinluri /fˈidtsɪnlˌurɪ/ (n)
lóris-solitário
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

fidži /fˈidʒɪ/ (n)
fijiano
  fidžin kieli, Fidžillä puhuttu kieli

fiktiivinen /fˈiktɪːvɪnen/ (adj)
fictício
  fiktioon perustuva, kuvitteellinen

filantrooppi /fˈilantrˌoːpːɪ/ (n)
filantropo
  ihmisystävä ja ihmisiä universaalisti rakastava henkilö; filantropian harjoittaja

filatelisti /fˈilatelˌistɪ/ (n)
filatelista
  filatelian harrastaja

filee /fˈileː/ (n)
filé
  teuraseläimen pitkänomaiseksi leikattu selkälihakappale, seläke

filippiinienkakadu /fˈilɪpːˌiːnieŋkˌakadu/ (n)
catatua-filipina
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiiniennokkakaija /fˈilɪpːˌiːniennˌokːakˌaija/ (n)
papagaio-de-nuca-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiiniläinen /fˈilɪpːˌiːnɪlˌæinen/ (n)
filipino
  pysyvästi Filippiineillä asuva henkilö

filistealainen /fˈilɪstˌealˌainen/ (adj)
filisteu
  Filisteaan tai sen asukkaisiin liittyvä

filistealainen /fˈilɪstˌealˌainen/ (n)
filisteu
  Filistean asukas

filmi /fˈilmɪ/ (n)
filme
  valoherkkä nauha, jolle voidaan kuvata valokuvia tai elokuvaa

filmitähti /fˈilmɪtˌæhtɪ/ (n)
estrela de/do cinema
  kuuluisuutta saavuttanut elokuvanäyttelijä

filogynia /fˈiloɡˌynɪa/ (n)
filoginia
  naisten rakastaminen, naisrakkaus

filologi /fˈilolˌoɡɪ/ (n)
filologista
  (kielitiede) kielitieteen tutkija, jonka tutkimuket kohdentuvat modernien tekstien lisäksi vanhoihin kirjoituksiin

filologia /fˈilolˌoɡɪa/ (n)
filologia
  (kielitiede) kieltä tai kieliryhmän tekstejä ja niiden rakenteita sekä niihin liittyviä kulttuureja tutkiva humanististen tieteiden haara

filologinen /fˈilolˌoɡɪnen/ (adj)
filológico
  filologian mukainen tai siihen liittyvä

filosofi /fˈilosˌofɪ/ (n)
filósofo, filósofa
  filosofian harjoittaja

filosofia /fˈilosˌofɪa/ (n)
filosofia
  asioiden olemuksen ja alkuperusteiden tutkimus, viisauden etsiminen eli teoreettinen filosofia; yksittäisen ihmisen toiminnan lähtökohta, arvot ja päämäärä eli käytännöllinen filosofia

filosofinen /fˈilosˌofɪnen/ (adj)
filosófico
  filosofialle ominainen, filosofian olemukseen kuuluva; ajatteluun pohjautuva

finni /fˈinnɪ/ (n)
espinha
  märkänäppylä, joka muodostuu talirauhasen voimakkaasta erityksestä seuraavan talitulpan tukkiessa ihoon avautuvan rauhasen tiehyen

firenzeläinen /fˈirentselˌæinen/ (adj)
florentino
  Firenzestä peräisin oleva

firenzeläinen /fˈirentselˌæinen/ (n)
florentina
  Firenzen asukas

fissio /fˈissɪo/ (n)
fissão
  atomiytimen hajoaminen osiin

flaami /flˈaːmɪ/ (n)
Flamengo
  lähinnä Belgian pohjoisosassa, Flanderissa puhuttava hollannin kielen murre, joka on aikaisemmin luokiteltu erilliseksi kieleksi

flaamilainen /flˈaːmɪlˌainen/ (adj)
flamengo
  flaameihin tai flaamin kieleen liittyvä; flaamien asuma-alueelta peräisin oleva

flanelli /flˈanellɪ/ (n)
flanela
  villasta valmistettu pehmeäksi nukattu kangaslaatu

flegmaattinen /flˈeɡmaːtːɪnen/ (adj)
fleumático
  välinpitämättömältä ja aikaansaamattomalta vaikuttava, hidasluonteinen

flerovium /flˈerovium/ (n)
fleróvio
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Fl

flipperi /flˈipːerɪ/ (n)
pinball
  peliautomaatti jossa ohjaillaan kaltevalla tasolla ympäriinsä kimpoilevaa kuulaa kahden mailan avulla

flogiston /flˈoɡɪston/ (n)
flogisto
  vanhentuneen flogiston-teorian mukaan palavien aineiden katsottiin sisältävän flogistonia, joka palaessa poistui niistä

flopata /flˈopata/ (v)
flopar
  epäonnistua (uuden tuotteen julkaisusta)

floppi /flˈopːɪ/ (n)
fiasco
  tuote jonka julkaisu on epäonnistunut; tuote joka on flopannut

floridanpuuma /flˈorɪdˌampuːma/ (n)
pantera-da-flórida
  erityisesti Yhdysvaltain Floridassa elävä puuman alalaji () tai tämän yksilö

fluori /flˈuorɪ/ (n)
flúor
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, myrkyllinen, kalpean kellanvihreä, pistävänhajuinen, kaasumainen halogeeni

flyygeli /flˈyːɡelɪ/ (n)
piano de cauda
  suurikokoinen piano, jonka kielet ja soittokoneisto ovat vaakasuorassa

fobia /fˈobɪa/ (n)
fobia
  sairaalloinen kammo jotakin tiettyä asiaa kohtaan

foinikialainen /fˈoinɪkˌialˌainen/ (adj)
fenício
  Foinikiasta kotoisin oleva tai siihen tai foinikialaisiin liittyvä

foinikialainen /fˈoinɪkˌialˌainen/ (n)
fenício
  Pohjois-Afrikassa ja Välimeren itärannikolla n. 1000 eaa. sijainneen Foinikian valtakunnan asukas

fokka /fˈokːa/ (n)
bujarrona
  (merenkulku) veneen etumainen purje eli keulapurje

foneemi /fˈoneːmɪ/ (n)
fonema
  pienin merkityksiä erottava äänneyksikkö, joka on yhden kielen kannalta yksikäsitteinen

foneettinen /fˈoneːtːɪnen/ (adj)
fonético
  fonetiikalle ominainen; fonetiikkaa, ääntämistä ja ääntöä koskeva

fonologia /fˈonolˌoɡɪa/ (n)
fonologia
  äänneoppi, kielitieteen haara, joka tutkii foneemeja

fonologinen /fˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
fonológico
  fonologian mukainen tai siihen liittyvä

foorumi /fˈoːrumɪ/ (n)
fórum
  tapaamispaikka ja kokousten järjestyspaikka muinaisen Rooman kaupungeissa, tori tai aukio, Roomassa Forum Romanum

formaali kieli /fˈormaːlɪ kˈielɪ/ (n)
linguagem formal
  äärellisen pituisten merkkijonojen joukko, jotka on muodostettu jostakin äärellisestä aakkostosta

fosfolipidi /fˈosfolˌipɪdɪ/ (n)
fosfolipíde
  solun lipidi, joka koostuu glyserolista, rasvahapoista ja fosfaatista

fosfori /fˈosforɪ/ (n)
fósforo
  epämetallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain fosforihapon suoloina

fossiili /fˈossɪːlɪ/ (n)
fóssil
  kivettynyt eläin tai kasvi

fotometri /fˈotomˌetrɪ/ (n)
fotómetro
  valomittari, valon voimakkuuden mittauslaite

fotoni /fˈotonɪ/ (n)
fotão
  valon eli sähkömagneettisen säteilyn kvantittunut aaltopaketti; yksi bosoneista (samalla mittabosoni)

fraktaali /frˈaktaːlɪ/ (n)
fractal
  fraktaalinen kuvio

frankium /frˈaŋkium/ (n)
frâncio
  radioaktiivisin luonnossa esiintyvä alkuaine

frankki /frˈaŋkːɪ/ (n)
franco
  eräs nykyisen Ranskan, Belgian ja Saksan alueella elänyt muinainen germaaniheimo

fregatti /frˈeɡatːɪ/ (n)
fragata
  kolmi- tai useampimastoinen purjealus, jossa on raakapuut kaikissa mastoissa

frenologia /frˈenolˌoɡɪa/ (n)
frenologia
  nykyään epätieteellisenä pidetty oppi, jonka mukaan ihmisen luonteenpiirteet voidaan lukea hänen kallonmuodoistaan

fresko /frˈesko/ (n)
afresco
  seinämaalaus, joka maalataan tuoreelle, kostealle laastipohjalle

fretti /frˈetːɪ/ (n)
furão
  näätäeläimiin kuuluva hillereistä jalostettu metsästys- ja lemmikkieläin

friisi /frˈiːsɪ/ (n)
frisão
  Friisinmaalla ja Friisein saarilla puhuttava germaaninen kieli (kielilyhenne: fy)
friso
  (klassinen arkkitehtuuri) kuvin tai reliefein koristeltu palkiston keskivyöhyke arkkitraavin ja korniisin välissä

fritsu /frˈitsu/ (n)
chupão
  imemisestä aiheutuva mustelma

friuli /frˈiulɪ/ (n)
friulano
  Italiassa puhuttu romaaninen kieli (kielitunnus: fur)

ftalaatti /ftˈalaːtːɪ/ (n)
ftalato
  ftaalihapon esteri, jota käytetään muovin pehmentämiseen

fuksi /fˈuksɪ/ (n)
bicho
  ensimmäisen vuoden opiskelija yliopistossa

fumaroli /fˈumarˌolɪ/ (n)
fumarola
  kaasuja päästävä maankuoren aukko

funikulaari /fˈunɪkulˌaːrɪ/ (n)
funicular
  vaijerikäyttöinen rautatie, jota käytetään jyrkillä rinteillä

funktio /fˈuŋktɪo/ (n)
função
  toiminto, toiminta; tarkoitus, tehtävä
  sääntö, joka kuvaa suureen riippuvuutta toisesta suureesta tai muuttujasta. Matemaattisesti määriteltynä funktio on relaation alatyyppi, jossa jokaiseen lähtöjoukon alkioon liitetään korkeintaan yksi maalijoukon alkio

funktionaalinen ryhmä /fˈuŋktɪonˌaːlɪnen rˈyhmæ/ (n)
grupo funcional
  molekyylin sisältämä atomi, atomiryhmä tai sidos, joka antaa sille tyypilliset kemialliset ominaisuudet riippumatta molekyylin muusta rakenteesta

futurismi /fˈuturˌismɪ/ (n)
futurismo
  1900-luvun alussa Italiassa syntynyt taidesuuntaus

futuuri /fˈutuːrɪ/ (n)
futuro
  tuleva aika, aikamuoto, joka kuvaa yleistä tulevaa tekemistä; suomen kielessä ei ole erillistä futuuritempusta, vaan tulevaa tekemistä kuvataan preesensillä

fuuga /fˈuːɡa/ (n)
fuga
  sävellys jonka aiheet kertautuvat eri äänissä

fuusio /fˈuːsɪo/ (n)
fusão
  yritysten yhdistyminen tai sulautuminen toisiinsa
  kevyiden atomien yhdistyminen raskaammiksi

fysiikka /fˈysɪːkːa/ (n)
física#Portugali, física
  edellistä käsittelevä oppiaine koulussa ja yliopistossa
físico#Portugali
  ihmisen fyysinen olemus: ruumiillinen kunto, ruumiinrakenne

fysikaalinen /fˈysɪkˌaːlɪnen/ (adj)
físico
  fysiikkaan kuuluva tai liittyvä
  kaikkien ihmisten objektiivisesti havaittavaan todellisuuteen kuuluva

fysiologi /fˈysɪˌoloɡɪ/ (n)
fisiólogo
  fysiologian tutkija

fysiologia /fˈysɪˌoloɡˌia/ (n)
fisiologia
  elävän elimistön toimintaa ja siihen liittyviä fysikaalisia ja kemiallisia ilmiöitä tutkiva tiede

fysiologinen /fˈysɪˌoloɡɪnen/ (adj)
fisiológico
  sellainen, joka kuuluu fysiologiaan tai sen käsittelemiin, mm. elimistön toimintaan liittyviin, ilmiöihin

fysioterapia /fˈysɪˌoterˌapɪa/ (n)
fisioterapia
  terapiaa, jonka keskeisenä tavoitteena on ylläpitää ja parantaa ihmisten toimintakykyä ja liikkumista

fytopatologia /fˈytopˌatolˌoɡɪa/ (n)
fitopatologia
  (tiede) kasvitauteja tutkiva tiede

fyysikko /fˈyːsɪkːo/ (n)
físico
  fysiikkaa ammattinaan harjoittava henkilö

fyysisesti /fˈyːsɪsˌestɪ/ (adv)
fisicamente
  fyysisellä tavalla

färsaarelainen /fˈærsaːrelˌainen/ (adj)
feroês
  Färsaarilta peräisin oleva, Färsaariin liittyvä

färsaarelainen /fˈærsaːrelˌainen/ (n)
feroês
  pysyvästi Färsaarilla asuva henkilö, Färsaarten asukas; Tanskan kansalainen, joka asuu Färsaarilla
  syntyperäinen färsaarelainen

fääri /fˈæːrɪ/ (n)
faroês
  Färsaarilla puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: fo)

gadolinium /ɡˈadolɪnium/ (n)
gadolínio, gadolíneo
  eräs alkuaine (tunnus Gd)

gaeli /ɡˈaelɪ/ (n)
gaélico escocês
  kelttiläinen kieli (kielitunnus: gd), jota puhutaan vähemmistökielenä Skotlannissa, lähinnä Hebridien saarilla.

gagaatti /ɡˈaɡaːtːɪ/ (n)
azeviche
  eräs ruskohiilen tyyppi

gagauzi /ɡˈaɡautsɪ/ (n)
gagauz
  gagauzin kieli, turkkilainen kieli, jota puhutaan Mustanmeren länsi ja luoteispuolella, (kielitunnus: gag).
  etnisesti gagauzi, pääosin Moldovan eteläosassa sijaitsevassa autonomisessa Gagauziassa asuvaan gagauzikansaan kuuluva henkilö

galaksi /ɡˈalaksɪ/ (n)
galáxia
  tähtien, tähtienvälisen aineen sekä kaasu- ja pölypilvien muodostama suuri järjestelmä, jonka keskustassa sijaitsee usein tai mahdollisesti aina supermassiivinen musta aukko

galego /ɡˈaleɡo/ (n)
galego
  (kielitiede) indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan lähinnä Espanjassa Galician itsehallintoalueella

galilealainen /ɡˈalɪlˌealˌainen/ (adj)
galileu
  Galileasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

galilealainen /ɡˈalɪlˌealˌainen/ (n)
galileu
  Galilean asukas

galleria /ɡˈallerˌia/ (n)
galeria
  näyttelytila, jossa esitellään taidetta; taidemuseo, taidekokoelma

gallialainen /ɡˈallɪalˌainen/ (n)
gaulesa
  pysyvästi Galliassa asuva henkilö

gallium /ɡˈallium/ (n)
gálio
  eräs alkuaine, harvinainen hopeanvärinen metalli, joka on hauras huoneenlämpötilassa ja sulaa kädenlämmössä (tunnus Ga)

gallona /ɡˈallona/ (n)
galão
  amerikkalainen (noin 3,78 litraa) tai brittiläinen gallona (noin 4,54 litraa)

galvaaninen /ɡˈalvaːnɪnen/ (adj)
galvânico
  sähköön liittyvä

galvanoida /ɡˈalvanˌoida/ (v)
galvanizar
  sinkitä; päällystää teräs- tai rautakappale sinkillä korroosiolta suojaamiseksi (erityisesti)

gangsteri /ɡˈaŋsterɪ/ (n)
gângster
  järjestäytyneen rikollisorganisaation jäsen

gastroenterologia /ɡˈastroˌenterˌoloɡˌia/ (n)
gastrenterologia
  ruoansulatuselimistöön erikoistunut lääketieteen haara, josta erotetaan hepatologia

gastronomia /ɡˈastronˌomɪa/ (n)
gastronomia
  ruoanvalmistuksen korkealuokkaisten herkkujen tuntemusta ja valmistusta

gaviaali /ɡˈavɪˌaːlɪ/ (n)
gavial
  Gaviaali on krokotiilieläin, jolla on pitkä ja kapea kuono. Suuresta koostaan huolimatta (jopa 6—7 metriä pitkä) se on arka ihmisiä välttelevä kalansyöjä, joka elää Intian suurissa joissa.

geeli /ɡˈeːlɪ/ (n)
gel
  heterogeeninen seos, jossa huokoisen kiinteän aineen sisäosa on täynnä nestettä

geeni /ɡˈeːnɪ/ (n)
gene
  nukleiinihappoihin tallentunut biologisen informaation yksikkö, joka koodaa yksittäistä proteiinia

geminaatio /ɡˈemɪnˌaːtɪo/ (n)
geminação
  yksinäiskonsonantin muuttuminen geminaataksi

gemssi /ɡˈemssɪ/ (n)
camurça
  vuoristoseuduilla lumirajan tuntumassa elävä, lammasta kookkaampi taitavana kiipeilijänä ja hyppijänä tunnettu, onttosarvinen märehtijä (). Gemssin, josta erotetaan kymmenkunta alalajia, esiintymisalueita ovat Alpit, Abruzzit, Balkan, Karpaatit, Kaukasus ja Taurusvuoristo.

geneettinen /ɡˈeneːtːɪnen/ (n)
genético
  perinnöllinen, geeneihin liittyvä

generaattori /ɡˈenerˌaːtːorɪ/ (n)
gerador
  laite tai ohjelma, joka generoi jotakin

genetiivi /ɡˈenetˌiːvɪ/ (n)
genitivo
  omanto, omistamista tai omistusta ilmaiseva sijamuoto

genetti /ɡˈenetːɪ/ (n)
gineta
  Euroopassa ja Afrikassa eläviä -suvun sivettikissoja
  erityisesti

genomi /ɡˈenomɪ/ (n)
genoma
  organismin koko perintöaines, joka on koodattu geeneihin

genovalainen /ɡˈenovalˌainen/ (adj)
genovês
  Genovasta peräisin oleva

genovalainen /ɡˈenovalˌainen/ (n)
genovês
  Genovan asukas

geodeettinen /ɡˈeodˌeːtːɪnen/ (adj)
geodésico
  geodesiaan liittyvä

geodesia /ɡˈeodˌesɪa/ (n)
geodésia, geodesia
  maapallon muodon ja koon määrittämistä, pinnan mittausta ja kuvaamista käsittelevä tiede

geofysiikka /ɡˈeofysˌiːkːa/ (n)
geofísica
  geotieteisiin kuuluva maapalloa ja ilmakehää tutkiva fysikaalinen tiede

geofysikaalinen /ɡˈeofˌysɪkˌaːlɪnen/ (adj)
geofísico
  geofysiikkaan liittyvä

geofyysikko /ɡˈeofˌyːsɪkːo/ (n)
geofísica
  henkilö, joka harjoittaa geofysiikkaa ammatikseen; geofysiikan tutkija ja asiantuntija

geokemia /ɡˈeokˌemɪa/ (n)
geoquímica
  tiede, joka tutkii alkuaineiden ja atomilajien runsaussuhteita ja niiden esiintymistä maapallon keokemiallisissa kehissä sekä kivilajeissa ja mineraaleissa

geologi /ɡˈeolˌoɡɪ/ (n)
geólogo
  geologian tutkija

geologia /ɡˈeolˌoɡɪa/ (n)
geologia
  maapallon koostumusta, alkuperää, rakennetta ja historiaa tutkiva tiede

geometria /ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
geometria
  matematiikan osa-alue, joka tutkii kuvioita ja kappaleita sekä niiden ominaisuuksia

geometrinen /ɡˈeomˌetrɪnen/ (adj)
geométrico
  geometriaan liittyvä, siihen kuuluva tai perustuva

geopoliittinen /ɡˈeopolˌiːtːɪnen/ (adj)
geopolítica
  geopolitiikkaan liittyvä

geopolitiikka /ɡˈeopˌolɪtˌiːkːa/ (n)
geopolítica
  eri tieteiden välinen tutkimusala, jossa tarkastellaan maantieteen vaikutusta politiikkaan ja valtion asemaan

georgia /ɡˈeorɡˌia/ (n)
georgiano
  Georgiassa puhuttava kaukasialainen kieli (kielilyhenne: ka)

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (adj)
georgiano
  Georgiasta peräisin oleva tai Georgiaan liittyvä
  Yhdysvaltain Georgian osavaltiosta peräisin oleva

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (n)
georgiano
  pysyvästi Georgiassa asuva henkilö
  Georgian kansalainen

gepardi /ɡˈepardɪ/ (n)
guepardo, chita
  väritykseltään leopardia muistuttava pitkäraajainen ja siro kissapeto (Acinonyx jubatus)

geriatria /ɡˈerɪˌatrɪa/ (n)
geriatria
  kliininen gerontologia, vanhustentauti- tai vanhustenhoito-oppi

germaaninen /ɡˈermaːnɪnen/ (adj)
germânico
  germaaneihin liittyvä
  germaanisiin kieliin liittyvä

germanium /ɡˈermanium/ (n)
germânio
  eräs alkuaine, kova hopeanvalkoinen puolimetalli (tunnus Ge)

gerundi /ɡˈerundɪ/ (n)
gerúndio
  verbin muoto, joka ilmaisee jatkuvaa, parhaillaan tekeillä olevaa tai keskeneräistä tekemistä

ghanalainen /ɡhˈanalˌainen/ (adj)
ganês
  Ghanasta peräisin oleva tai Ghanaan liittyvä

ghanalainen /ɡhˈanalˌainen/ (n)
ganês
  pysyvästi Ghanassa asuva henkilö

ghibelliini /ɡhˈibellˌiːnɪ/ (n)
gibelina
  erään keskiaikaisen italialaisen puolueen jäsen, joka tuki keisaria paavia ja hänen kannattajiaan, guelfejä, vastaan

gibboni /ɡˈibːonɪ/ (n)
gibão
  gibbonien heimon () apina

giljotiini /ɡˈiljotˌiːnɪ/ (n)
guilhotina
  teloitettavan kaulan katkaiseva mestauslaite

gini /ɡˈinɪ/ (n)
gim
  viljasta käytetty ja tislattu katajanmarjalla maustettu viina

ginseng /ɡˈinseŋ/ (n)
ginseng
  yleiskuntoa vahvistava aasialainen rohdoskasvi,

glagoliittinen /ɡlˈaɡolˌiːtːɪnen/ (adj)
glagolítico
  muinaiskirkkoslaavissa käytettyyn, kyrillistä edeltäneeseen, glagoliittiseen kirjaimistoon liittyvä

globaali /ɡlˈobaːlɪ/ (adj)
global
  yleismaailmallinen, maailmanlaajuinen; koko maapalloa koskeva

globalisaatio /ɡlˈobalɪsˌaːtɪo/ (n)
globalização
  maapalloistuminen; kaupankäynnin ja tuotannon levittyminen ympäri maailmaa sekä kulttuurien, tapojen ja lainsäädäntöjen yhtenäistyminen

glossiitti /ɡlˈossɪːtːɪ/ (n)
glossodínia
  kielitulehdus, kielen tulehdus

gluoni /ɡlˈuonɪ/ (n)
gluão
  mittabosoneihin kuuluva alkeishiukkanen, joka on vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen; pitää kvarkit kiinni toisissaan

glykogeeni /ɡlˈykoɡˌeːnɪ/ (n)
glicogénio
  eräs glukoosi-monosakkaridista muodostunut polysakkaridi; pitkäketjuinen ja monihaarainen polysakkaridi, joka rakentuu yksinomaan glukoosimolekyyleistä; eläinten varastohiilihydraatti samaan tapaan kuin tärkkelys on kasveilla

glykolyysi /ɡlˈykolˌyːsɪ/ (n)
glicólise
  solulimassa eli sytoplasmassa tapahtuva reaktioiden sarja, jossa glukoosi hajotetaan palorypälehapon anionimuodoksi, pyruvaatiksi

glögi /ɡlˈøɡɪ/ (n)
quentão
  kuumana nautittava maustettu ja usein alkoholipitoinen juoma

gnuu /ɡnˈuː/ (n)
gnu
  afrikkalaisia antilooppeja (), joihin kuuluu kaksi lajia

golf /ɡˈolf/ (n)
golfe
  peli, jossa palloa ja mailaa pelivälineinä käyttäen pyritään lyömään pallo mahdollisimman vähin lyönnein pelikentän reikiin

golfaaja /ɡˈolfaːja/ (n)
golfista
  golfin pelaaja

golfkenttä /ɡˈolfkentːæ/ (n)
campo de golfe
  golfin pelaamiseen tarkoitettu pelialue, jolla on 1—18 väylää

golfmaila /ɡˈolfmaila/ (n)
taco de golfe
  golfpelin pelivälineenä käytettävä maila, jolla lyödään golfpalloa

gondoli /ɡˈondolɪ/ (n)
gôndola
  erityisesti Venetsian kanaaleissa käytetty, pitkällä peräairolla liikutettava kapea ja pitkänomainen tasapohjainen vene, joissa on korkea perä ja keula

gondolieeri /ɡˈondolɪˌeːrɪ/ (n)
gondoleira
  gondolin soutaja

gongi /ɡˈoŋŋɪ/ (n)
gongo
  eräs metallinen viritetty lyömäsoitin

googlata /ɡˈoːɡlata/ (v)
googlar
  etsiä (Googlen) hakukoneella Internetistä

gootti /ɡˈoːtːɪ/ (n)
godo
  gootit germaaninen kansa, joka kansainvaellusten aikaan lähti Skandinaviasta ja jakautui itä- ja länsigootteihin

goottilainen /ɡˈoːtːɪlˌainen/ (adj)
godo
  gootteihin liittyvä

gorilla /ɡˈorɪlla/ (n)
gorila
  afrikkalaisen kädellisiin kuuluvan apinasuvun kookkain edustaja (Gorilla gorilla). Afrikassa elää myös pari muuta gorillalajia.

gończy polski /ɡˈonktsy pˈolskɪ/ (n)
cão de caça da Polônia
  puolanjahtikoira, lyhytkarvainen puolalainen ajokoirarotu

graafinen käyttöliittymä /ɡrˈaːfɪneŋ kˈæytːølˌiːtːymæ/ (n)
relação de usuário gráfica
  graafisista elementeistä koostuva tietokoneohjelman käyttöliittymä

graavilohi /ɡrˈaːvɪlˌohɪ/ (n)
gravlax
  kevyesti suolattu, graavattu lohi, jota ei ole kypsennetty muulla menetelmällä

gradientti /ɡrˈadientːɪ/ (n)
gradiente
  asteittaisen muutoksen suuruus
  differentiaalioperaattori, joka operoi skalaarifunktioihin

grafeemi /ɡrˈafeːmɪ/ (n)
grafema
  kirjoituksen yksikkö; kirjainmerkki

grafeeni /ɡrˈafeːnɪ/ (n)
grafeno
  atomin paksuinen hiilikalvo

grafiitti /ɡrˈafɪːtːɪ/ (n)
grafita
  metallinkiiltoinen läpinäkymätön hiilen allotrooppinen muoto

grafologia /ɡrˈafolˌoɡɪa/ (n)
grafologia
  menetelmä, jolla pyritään henkilön käsialaa tutkimalla analysoimaan hänen luonnettaan

gramma /ɡrˈamma/ (n)
grama
  massan (puhekielellä painon) SI-järjestelmän mukaisen yksikön kerrannaisyksikkö, 1/1000 kilogrammaa; tunnus g

gramofoni /ɡrˈamofˌonɪ/ (n)
gramofone
  äänentallennuksen historian alkuvaiheessa käytetty, mekaanisesti ilman sähköistä vahvistusta toimiva levysoitin

granaatti /ɡrˈanaːtːɪ/ (n)
granada
  mm. korukivinä käytettäviä silikaattimineraaleja

granaattiomena /ɡrˈanaːtːˌiomˌena/ (n)
romã
  rantakukkakasvien heimoon kuuluva lehtipuu (Punica granatum), jonka hedelmät ovat syötäviä
  sen hedelmä

graniitti /ɡrˈanɪːtːɪ/ (n)
granito
  Suomen yleisin syväkivilaji

granula /ɡrˈanula/ (n)
grânulo
  auringon pinnan, virtauksista johtuva, raemainen kuvio

gravidi /ɡrˈavɪdɪ/ (adj)
grávida
  raskaana oleva, kantava

gravis /ɡrˈavɪs/ (n)
acento grave
  kirjaimen ylle kirjoitettava korkomerkki, joka näyttää oikealle alaspäin suunnatulta pilkulta: `

gravitaatio /ɡrˈavɪtˌaːtɪo/ (n)
gravitação
  gravitaatiovuorovaikutus; yksi luonnon neljästä perusvuorovaikutuksesta, helposti havaittava luonnonilmiö, joka vaikuttaa massallisten kappaleiden välillä, vetää kaikkia massallisia kappaleita toisiaan kohti, mutta tieteen heikoimmin perusvuorovaikutuksista ymmärtämä

gravitoni /ɡrˈavɪtˌonɪ/ (n)
gravitão
  kvanttigravitaatioteorioissa gravitaatiota välittävä hypoteettinen alkeishiukkanen, joka kuuluisi bosoneihin

greippi /ɡrˈeipːɪ/ (n)
toranja, toronja
  greippipuu, subtrooppinen ikivihreä lehtipuu ()
  sen tuottama sitrushedelmä

greliini /ɡrˈelɪːnɪ/ (n)
ghrelina
  eräs ruokahalua säätelevä hormoni

grillata /ɡrˈillata/ (v)
grelhar
  paahtaa grillissä

grilli /ɡrˈillɪ/ (n)
churrasqueira
  paahdin, myös parila, jossa korkea lämpö kypsentää ruoan

grogi /ɡrˈoɡɪ/ (n)
grogue
  väkevästä alkoholijuomasta kuten viskistä, ginistä, konjakista tai rommista vedellä laimentamalla tehty juomaa

grönlanti /ɡrˈønlantɪ/ (n)
groelandês
  eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmän kieli (kielitunnus: kl), jota puhutaan Grönlannissa

grönlantilainen /ɡrˈønlantɪlˌainen/ (adj)
gronelandês
  Grönlannista peräisin oleva tai Grönlantiin liittyvä

grönlantilainen /ɡrˈønlantɪlˌainen/ (n)
gronelandês, groenlandês
  Pysyvästi Grönlannissa asuva henkilö.

guanako /ɡˈuanˌako/ (n)
guanaco
  eräs luonnonvarainen laamaeläin ()

guarani /ɡˈuarˌanɪ/ (n)
guarani
  (kielitiede) guaranin kieli, erityisesti Paraguayssa puhuttava intiaanikieli (kielitunnus: gn)

guatemalalainen /ɡˈuatˌemalalˌainen/ (adj)
guatemalense
  Guatemalasta peräisin oleva tai Guatemalaan liittyvä

guatemalalainen /ɡˈuatˌemalalˌainen/ (n)
guatemalense
  pysyvästi Guatemalassa asuva henkilö

guava /ɡˈuava/ (n)
goiaba
  hedelmäguava, , eräs trooppinen pensas, jonka hedelmät ovat halkaisijaltaan 3–10 cm ja kelpaavat syötäväksi sellaisenaan
  guavapensaan hedelmä

guayananaratti /ɡˈuaˌyanˌanarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-asa-branca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

gudžarati /ɡˈudʒarˌatɪ/ (n)
Gujarati
  gujarati, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa (kielitunnus: gu)

guelfi /ɡˈuelfɪ/ (n)
guelfa
  erään keskiaikaisen italialaisen puolueen jäsen, joka tuki paavia keisaria ja hänen kannattajiaan, ghibelliinejä, vastaan

guineanlintuhaukka /ɡwˈineˌanlɪntuhˌaukːa/ (n)
açor-de-peito-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

gulassi /ɡˈulassɪ/ (n)
goulash
  eräs unkarilainen lihapata

gynekologinen /ɡˈynekˌoloɡɪnen/ (adj)
ginecológico
  gynekologian mukainen, siihen liittyvä

göteborgilainen /ɡˈøtebˌorɡɪlˌainen/ (n)
gotemburguesa
  Pysyvästi Göteborgissa asuva henkilö.

haahka /hˈaːhka/ (n)
eider-edredão
  meren saaristossa elävä sorsalintulaji (Somateria mollissima)

haalea /hˈaːlea/ (adj)
morno
  ei kylmä eikä kuuma

haamulintuhaukka /hˈaːmulˌintuhˌaukːa/ (n)
açor-príncipe
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haapa /hˈaːpa/ (n)
choupo-tremedor
  metsähaapa (Populus tremula), pajukasvien heimon lehtipuulaji, joka uudentuu helposti juuriversoista

haara /hˈaːra/ (n)
broto
  päärungosta haarautuva rungontaimi

haarapääsky /hˈaːrapˌæːsky/ (n)
andorinha-das-chaminés
  varpuslintuihin kuuluva pääskylintu (), joka pesii Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Haarapääsky on muiden pääskylintujen tavoin lähes aina ilmassa oleva hyönteissyöjä, jonka selkein tuntomerkki on syvään halkinen pyrstö

haarautua /hˈaːrautˌua/ (v)
brotar
  erkaantua, jakaantua

haaremi /hˈaːremɪ/ (n)
harém
  Lähi-idän kulttuureissa kodin yksityinen, vierailta kielletty osa

haarniska /hˈaːrnɪska/ (n)
armadura
  (historia) entisaikaan ritareita taistelussa suojannut nahkainen, metallivahvisteinen tai täysmetallinen varustus

haarukka /hˈaːrukːa/ (n)
garfo
  ruokailuväline, jonka varren päässä on samansuuntaisia piikkejä, tavallisesti kaksi, kolme tai neljä piikkiä
  kaksipyöräisten kulkuvälineiden kaksihaarainen tukirakenne, jonka haarojen väliin pyörä kiinnitetään; etuhaarukka, takahaarukka; myös kaksihaarainen rakenne, jota käytetään etenkin yhdyssanoissa kuten haarukkaliitin
  tilanne, jossa nappula uhkaa kahta tai useampaa vastustajan nappulaa samanaikaisesti

haastaa /hˈaːstaː/ (v)
desafiar
  antaa haaste, kehottaa taisteluun tai kilpailuun kanssaan

haastatella /hˈaːstatella/ (v)
entrevistar
  tehdä haastattelu

haastattelija /hˈaːstatːˌelɪja/ (n)
entrevistador
  henkilö, joka haastattelee

haastattelu /hˈaːstatːˌelu/ (n)
entrevista
  tavallisesti suullinen keskustelu tai kysely, jossa kartoitetaan ja selvitetään asioita

haaste /hˈaːste/ (n)
citação
  vastaajalle annettu kehotus vastata kirjallisesti kanteeseen tai syytteeseen tai saapua oikeuden istuntoon

haastemies /hˈaːstemies/ (n)
agente de execução
  oikeuslaitoksessa työskentelevä virkamies, joka toimittaa henkilöille tiedoksiantoja, esimerkiksi haasteita oikeuteen

haava /hˈaːva/ (n)
ferida, ferimento
  loukkaantumisesta tms. johtuva ihon vaurio, joka tavallisesti vuotaa verta

haaveilija /hˈaːveilˌija/ (n)
sonhador
  henkilö, joka haaveilee

haavipallo /hˈaːvɪpˌallo/ (n)
lacrosse
  käsissä pidettävää haavia käyttäen pelattava pallopeli; lacrosse

haavoittaa /hˈaːvoitːaː/ (v)
ferir
  aiheuttaa haava

haavoittunut /hˈaːvoitːunut/ (n)
ferido
  henkilö, joka on saanut (yleensä tahallisesti vahingoitettaessa) vaurion, joka ei ole johtanut menehtymiseen

haavoittuvuus /hˈaːvoitːuvuːs/ (n)
vulnerabilidade
  se, että on haavoittuva, että on vaarassa jostain syystä
  tietoturva-aukko

hafnium /hˈafnium/ (n)
háfnio
  kiiltävä hopeanharmaa siirtymäalkuaine, tunnus Hf

hahmo /hˈahmo/ (n)
figura
  jonkun ulkoinen muoto

hai /hˈai/ (n)
tubarão, cação
  rustokaloihin kuuluvia, valtamerillä eläviä suuria petokaloja (Selachimorpha)

haikara /hˈaikara/ (n)
cegonha
  jokin haikaralintujen lahkoon () kuuluva lintu

haiku /hˈaiku/ (n)
haiku
  alkuperältään japanilainen kolmisäkeinen runo, jossa tavut on jaettu säkeisiin suhteessa 5-7-5

haima /hˈaima/ (n)
pâncreas
  ruoansulatusrauhanen, jossa on hormoneja erittäviä soluryhmiä

haimatulehdus /hˈaimatulˌehdus/ (n)
pancreatite
  haiman tulehdus, joka johtuu usein liiallisesta alkoholin käytöstä

haineväkeitto /hˈainevækˌeitːo/ (n)
sopa de barbatana de tubarão
  kiinalainen keitto, johon kuuluu hain selkäevä paloiteltuna

haista /hˈaista/ (v)
feder
  tuottaa tai erittää jonkinlaista, yleensä epämiellyttävää, hajua
  tuoksua, tuottaa tai erittää miellyttävää hajua

haistaa /hˈaistaː/ (v)
cheirar
  aistia hajua

haisunäätä /hˈaisunˌæːtæ/ (n)
gambá
  siihen kuuluva pahanhajuista nestettä uhattuna ollessaan erittävä nisäkäs (Mephitis mephitis)

haitallinen /hˈaitallɪnen/ (adj)
danoso
  sellainen, joka aiheuttaa haittaa tai, josta on haittaa

haitata /hˈaitata/ (v)
impedir
  olla haitaksi; vaikeuttaa; olla tiellä tai edessä

haiti /hˈaitɪ/ (n)
crioulo haitiano
  haitin kieli, Haitilla puhuttava, ranskaan pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: ht, hat). Sanalista

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (adj)
haitiano
  Haitista peräisin oleva tai Haitiin liittyvä

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (n)
haitiano
  pysyvästi Haitissa asuva henkilö

haitinamatsoni /hˈaitɪnamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-hispaniola
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haitinaratti /hˈaitɪnarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-hispaniola
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haittaohjelma /hˈaitːaˌohjelma/ (n)
malware
  joukko erityyppisiä tietokoneiden toiminnalle ei-haluttuja toimintoja ja yleensä vakavaa haittaa aiheuttavia tietokoneohjelmia

hajamielisyys /hˈajamˌielɪsyːs/ (n)
distração
  se, että on hajamielinen

hajareisin /hˈajarˌeisɪn/ (adv)
montado
  siten, että jalat ovat harallaan, yleensä jalat molemmin puolin jotakin

hajottaa /hˈajotːaː/ (v)
demolir
  purkaa

haju /hˈaju/ (n)
cheiro
  (fysiologia) hajuaistin ärsyke, joka todetaan nenän kautta. Haju voidaan mieltää miellyttäväksi tai epämiellyttäväksi, kansanomaisesti hyväksi tai pahaksi

hajuvesi /hˈajuvˌesɪ/ (n)
perfume
  usein alkoholipohjainen hyvältä tuoksuva neste, jota käytetään viehätysvoiman lisäämiseen

haka /hˈaka/ (n)
pastos
  aidattu laidun

hakaluu /hˈakaluː/ (n)
hamato
  ranteen luu nimettömän ja pikkusormen luiden tyvessä

hakaneula /hˈakanˌeula/ (n)
alfinete
  neula, jonka voi lukita niin, että se pitää yhdessä esim. eri vaatekappaleita

hakaristi /hˈakarˌistɪ/ (n)
suástica
  ikivanha symboli, joka muodostuu rististä ja sen kärkien päistä myötä- tai vastapäivään lähtevistä viivoista

hakemisto /hˈakemˌisto/ (n)
índice
  tiedonhakua helpottava, jotakin logiikkaa (esim. aakkosjärjestystä) noudattaen laadittu lista tai teos

hakkeri /hˈakːerɪ/ (n)
hacker
  taitava tietokoneen käyttäjä, joka tuntee tietokonejärjestelmien toiminnan syvällisesti ja hallitsee käyttämänsä työkalut ja laitteet erittäin hyvin

hakkeroida /hˈakːerˌoida/ (v)
hackear
  ohjelmoida tietokoneetta
  murtautua tietojärjestelmään

hakku /hˈakːu/ (n)
picareta
  työkalu kivisen maan kaivamiseen

hakukone /hˈakukˌone/ (n)
buscador
  toiminnallinen kokonaisuus, joka koostuu pääasiassa täytettävästä lomakkeesta ja siihen liittyvästä tietokannasta, josta voidaan löytää erityisesti etukäteen indeksoitua Internetin sisältöä, mutta myös esimerkiksi kirjaston, arkiston tai museon aineistoja

hakulaite /hˈakulˌaite/ (n)
pager
  matkapuhelimia edeltänyt tyypillisesti vyöhön kiinnitetty laite, johon voitiin lähettää radioteitse lyhyitä viestejä

hakusana /hˈakusˌana/ (n)
entrada
  yksi sanakirjan kohta tai tietosanakirjan artikkeli

halata /hˈalata/ (v)
abraçar
  osoittaa lohdutusta tai kiintymystä kietomalla käsi tai kädet toisen ympärille

halkaisija /hˈalkaisˌija/ (n)
diâmetro
  jonkin pyörähdyskappaleen leikkauskuvion rajaama jana ko. kuvion keskipisteen kautta kulkevasta suorasta

hallinta /hˈallɪnta/ (n)
controle
  hillintä, kontrolli
maestria
  määräysvalta

hallinto /hˈallɪnto/ (n)
administração
  henkilö tai yhteisö, joka hallitsee tai pitää valtaa jossain

hallita /hˈallɪta/ (v)
governar
  olla hallitsijana; vastata hallinnosta

hallitsija /hˈallɪtsˌija/ (n)
soberano
  ylimmän valtiovallan käyttäjä monarkkisessa valtiossa

hallitus /hˈallɪtus/ (n)
governo
  valtion toimeenpanovaltaan kuuluva pääministerin ja muiden ministerien muodostama hallinnon osa; ministerineuvosto, kabinetti tai valtioneuvosto

halloween /hˈalloveːn/ (n)
Dia das Bruxas
  pyhäinpäivän aatto, kelttiläisperäinen anglosaksisissa maissa lokakuun viimeisenä päivänä vietettävä aaveiden ja noitien juhlapäivä, joka tunnetaan Suomessa lähinnä yhdysvaltalaisessa muodossaan

hallusinaatio /hˈallusɪnˌaːtɪo/ (n)
alucinação
  aivojen tuottama aidolta tuntuva kokemus, johon ei liity ulkoista aistiärsykettä; aistiharha

hallusinogeeni /hˈallusˌinoɡˌeːnɪ/ (n)
alucinógeno
  hallusinaatioita aiheuttava aine

halo /hˈalo/ (n)
auréola
  valonlähteen ympärillä näkyvä kirkas heijastus

halogeeni /hˈaloɡˌeːnɪ/ (n)
halogêneo
  jokin jaksollisen järjestelmän 7. pääryhmän vahvasti epämetallisista keskenään samankaltaisista aineista: astatiini, bromi, fluori, jodi ja kloori

halpa /hˈalpa/ (adj)
barato
  vähän maksava

haltija /hˈaltɪja/ (n)
possessor
  henkilö, jolla on hallintaoikeus tai tosiasiallinen hallinta kiinteään tai irtaimeen omaisuuteen; ei välttämättä omistaja

halu /hˈalu/ (n)
desejo
  tajunnalle selkeä sisäinen pyrkimys jnk. tarpeen tyydyttämiseen, jnk. toiveen toteuttamiseen

halukas /hˈalukas/ (adj)
disposto
  sellainen, jolla on halu johonkin; joka tekee mielellään jotakin.

halukkuus /hˈalukːuːs/ (n)
boa vontade
  se, että on halukas

haluta /hˈaluta/ (v)
querer
  olla kiinnostunut tekemään jotain tai olla halukas omistamaan jotakin; tehdä mieli

haluttomuus /hˈalutːomuːs/ (n)
hesitação
  se, että on haluton

halva /hˈalva/ (n)
halvah
  jokin useista erilaisista makeisista ja makeista leivonnaisista, jotka ovat alkuperältään Balkanin, Lähi-idän, Pohjois-Afrikan ja Keski-Aasian seuduilta

halvaus /hˈalvaus/ (n)
paralisia
  lihaksen hallinnan täydellinen ja pysyvä menetys

halveksia /hˈalveksˌia/ (v)
desprezar
  pitää itseään jotakuta toista tai joitakuita parempana

hame /hˈame/ (n)
saia
  lantiolta polvia kohti laskeutuva vaatekappale, jota länsimaisessa kulttuurissa (joitakin perinneasuja lukuun ottamatta) käyttävät tavallisesti naiset

hammas /hˈammas/ (n)
dente
  selkärankaisten eläinten suussa oleva puremiseen tarkoitettu luutuma
  koneissa ja laitteissa olevat erilaiset tarttuvat ulokkeet ja väkäset, hammaspyörän lovi tms.

hammasharja /hˈammashˌarja/ (n)
escova dental, escova de dentes
  hampaiden puhdistamiseen käytettävä harja

hammaskeiju /hˈammaskˌeiju/ (n)
fada dos dentes
  satuolento, joka maksaa lasten irronneista hampaista

hammaskivi /hˈammaskˌivɪ/ (n)
tártaro
  plakin kivettymisestä muodostunut kerrostuma hampaan pinnalla, mikä ei irtoa hammasharjalla, heikentää hampaiden harjauksen tehoa ja edistää kariesta antamalla sitä aiheuttaville bakteereille elinympäristön

hammaslanka /hˈammaslˌaŋka/ (n)
fio dental
  hammasvälien puhdistamiseen käytettävä lanka

hammaslääketiede /hˈammaslˌæːketˌiede/ (n)
odontologia
  hampaiston, suun ja leukojen anatomiaa ja fysiologiaa ja lisäksi suusairauksien, vammojen ja kehityshäiriöiden ehkäisyä ja hoitoa tutkiva lääketieteellinen tieteenala

hammaslääkäri /hˈammaslˌæːkærɪ/ (n)
dentista
  suun, erityisesti hampaiden, terveyttä ja sairauksia hoitava akateemisesti koulutettu terveysammattilainen

hammassärky /hˈammassˌærky/ (n)
dor de dente
  hampaaseen kohdistuva kiputila

hammastahna /hˈammastˌahna/ (n)
pasta de dente, creme dental
  hampaiden harjauksessa käytettävä seos

hammastikku /hˈammastˌikːu/ (n)
palito de dente
  puinen tikku, jolla voi puhdistaa hampaiden välit syömisen jälkeen

hammasvalli /hˈammasvˌallɪ/ (n)
processo alveolar
  leukaluun uloke, johon hampaat kiinnittyvät

hampaaton /hˈampaːton/ (adj)
banguelo
  sellainen, jolla ei ole hampaita
  sellainen, joka ei saavuta kohdettaan; ponneton

hamppu /hˈampːu/ (n)
cânhamo, maconha
  hamppukasveihin kuuluva yksivuotinen öljy-, kuitu- ja lääkekasvi, jota kasvatetaan myös päihteeksi (Cannabis sativa)

hampurilainen /hˈampurɪlˌainen/ (n)
hambúrguer
  pysyvästi Hampurissa asuva henkilö; syntyperältään hampurilainen

hamsteri /hˈamsterɪ/ (n)
hamster
  jyrsijä , joka tunnetaan siitä että se kuljettaa keräämäänsä ruokaa poskipusseissaan

hanhenmaksa /hˈanhenmˌaksa/ (n)
foie gras
  herkkuna pidetty ruoka, joka koostuu hanhen tai ankan maksasta

hanhi /hˈanhɪ/ (n)
ganso
  jokin sorsalintujen lahkon -alaheimon varsinaisiin hanhiin () kuuluva edustaja

hanhikki /hˈanhɪkːɪ/ (n)
potentilha
  hanhikkien () suvun kasvi

hankala /hˈaŋkala/ (adj)
difícil
  jokin joka on vaikea tehdä

hanke /hˈaŋke/ (n)
projeto
  etukäteen suunniteltu jonkin asian tekeminen, projekti

hankinta /hˈaŋkɪnta/ (n)
aquisição
  teko, jolla hankitaan jotakin

hankkia /hˈaŋkːɪa/ (v)
adquirir
  saada yritystensä ansiosta, ottaa; ostaa

hansikas /hˈansɪkas/ (n)
luva
  usein nahkasta, joskus säämiskästä, valmistettu käsine, jossa on joka sormelle oma tila

hansikaslokero /hˈansɪkˌaslokˌero/ (n)
porta-luvas
  autossa etumatkustajan edessä sijaitseva usein kannellinen ja lukittava säilytystila, arkisemmin hanskalokero

hanurimies /hˈanurɪmies/ (n)
flatulista
  (puhekieltä, humoristinen) pierutaiteilija, petomaani

hapan /hˈapan/ (adj)
ácido, azedo
  sellainen, jonka happamuusastetta ilmaiseva pH on alle 7
  happamalta maistuva

hapankaali /hˈapaŋkˌaːlɪ/ (n)
chucrute
  yl. valkokaalista maitohappokäymisen avulla valmistettu elintarvike

hapankerma /hˈapaŋkˌerma/ (n)
creme azedo
  smetana, hapatettu kerma

hapantaikina /hˈapantˌaikɪna/ (n)
massa azeda
  taikinajuurella tai muulla hapattimella nostatettu, vedestä ja ruisjauhoista valmistettu, suolalla maustettu taikina

hapettaa /hˈapetːaː/ (v)
oxidar
  saattaa aine yhtymään kemiallisesti happeen

hapetus /hˈapetus/ (n)
oxidação
  hapettaminen

happi /hˈapːɪ/ (n)
oxigénio, oxigênio
  epämetalleihin kuuluva alkuaine

happihappo /hˈapːɪhˌapːo/ (n)
oxiácido
  mikä tahansa happo, jonka molekyylissä on vähintään yksi atomi happea

happo /hˈapːo/ (n)
ácido
  kemiallinen yhdiste, joka kykenee luovuttamaan vetyionin, syövyttää aine, jonka vesiliuoksen pH on alle 7

haptinen /hˈaptɪnen/ (adj)
táctil
  tuntoaistiin perustuva

harakiri /hˈarakˌirɪ/ (n)
hara-kiri
  japanilainen rituaalinen itsemurha, jossa vatsa leikataan auki miekalla tai veitsellä

harakka /hˈarakːa/ (n)
pega, gralha
  mustavalkoinen variksiin kuuluva lintu () jolla on yksivärisen vihreähohtoinen, 20–30 cm pitkä pyrstö

harava /hˈarava/ (n)
ancinho
  maatalouden ja puutarhanhoidon apu- ja työväline, jota käytetään haravoimiseen. Haravassa on hammastettu tanko, joka on kiinnitetty varren päähän poikittain varteen nähden.

haravoida /hˈaravˌoida/ (v)
juntar
  käyttää haravaa; koota heiniä haravalla; puhdistaa maata roskista tai lehdistä haravaa apuna käyttäen

harha /hˈarha/ (n)
enviesamento
  estimaattorin odotusarvon ja estimoitavan parametrin (tai sen muunnoksen) arvon erotus

harha-askel /hˈarhaˈaskel/ (n)
passo em falso
  kapealta polulta syrjään astuminen, usein kuvaannollinen

harhaluulo /hˈarhalˌuːlo/ (n)
delusão
  perusteeton voimakas uskomus, josta henkilö pitää kiinni itsepintaisesti, vaikka esitettäisiin sen kumoavia perusteluita tai todisteita; voivat olla mahdottomia (eriskummallisia, bisarreja) tai sellaisia, jotka ovat mahdollisia, mutta epätodennäköisiä

harhautus /hˈarhautus/ (n)
diversão
  väärän aikomuksen esittäminen toisen erehdyttämiseksi väärien johtopäätösten tekemiseen

harja /hˈarja/ (n)
escova
  harjaamiseen, hankaamiseen tai vastaavaan tarkoitettu esine, jossa on harjakset
crina, juba
  eläimen pitkähkö karvoitus päässä

harjalintu /hˈarjalˌintu/ (n)
poupa
  Manner-Euroopassa esiintyvä lintulaji ()

harjasusi /hˈarjasˌusɪ/ (n)
lobo-guará
  Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin (Chrysocyon brachyurus)

harjata /hˈarjata/ (v)
escovar
  käyttää harjaa; puhdistaa, suoristaa, kiillottaa tai hangata harjalla

harjoitella /hˈarjoitella/ (v)
ensaiar
  (toistuvasti) opetella, totutella tekemään jotakin

harjoittaa /hˈarjoitːaː/ (v)
exercitar
  edistää, kehittää

harjoitus /hˈarjoitus/ (n)
exercício
  yleensä taidon kehittämiseksi suoritettava tehtävä, josta ei välttämättä saada muuta konkreettista hyötyä, harjoittelu

harju /hˈarju/ (n)
esker
  maisemassa kymmeniä metrejä ympäristöä korkeammalle kohoava kilometrejä pitkä maaperämuodostuma

harjus /hˈarjus/ (n)
timalo
  harri, Itä- ja Pohjois-Suomen joissa ja jossain määrin Perämeren ja Selkämeren rantojen jokisuissa tavattava pienehköksi jäävä lohikala, jolla on voimakkaasti kehittynyt selkäevä (Thymallus thymallus)

harkita /hˈarkɪta/ (v)
considerar
  miettiä ehdotukseen ratkaisua tai eri vaihtoehtoja

harkitsemattomasti /hˈarkɪtsemˌatːomˌastɪ/ (adv)
imprudentemente
  kokonaan tai osittain ilman harkintaa

harlekiini /hˈarlekˌiːnɪ/ (n)
arlequim
  ilveilijähahmo commedia dell'artessa, jolla on tyypillisesti vinoneliökuvioinen asu

harmaa /hˈarmaː/ (adj)
cinzento, cinza
  joka on väriltään harmaa

harmaa eminenssi /hˈarmaː ˈemɪnˌenssɪ/ (n)
eminência parda
  vaikutusvaltainen poliittinen neuvonantaja, tukija tai avustaja, joka järjestelee taustalla asioita julkisuudelta piilossa

harmaa-aratti /hˈarmaːˈaratːɪ/ (n)
periquito-da-serra
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaahaikara /hˈarmaːhˌaikara/ (n)
garça-cinzenta
  Toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista ()

harmaalintuhaukka /hˈarmaːlˌintuhˌaukːa/ (n)
açor-de-cabeça-cinzenta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapapukaija /hˈarmaːpˌapukˌaija/ (n)
papagaio-cinzento
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaaposkiaratti /hˈarmaːpˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-bochecha-cinza
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapääaratti /hˈarmaːpˌæːarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-cabeça-suja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapääkaija /hˈarmaːpˌæːkaija/ (n)
periquito-de-cabeça-cinza
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaavahanokka /hˈarmaːvˌahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-cauda-vinagre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmoni /hˈarmonɪ/ (n)
harmónio
  urkuharmoni, koskettimistolla varustettu paineilmakäyttöinen vapaalehdykkäsoitin

harmonia /hˈarmonˌia/ (n)
harmonia
  sävelten sopeutuvuus, sointu

harmonikka /hˈarmonˌikːa/ (n)
acordeão
  kannettava, palkeessa muodostetun paineilman avulla toimiva vapaalehdykkäinen kosketinsoitin

harpisti /hˈarpɪstɪ/ (n)
harpista
  harppua soittava muusikko

harppi /hˈarpːɪ/ (n)
compasso
  ympyränkaaren piirtämisen ja mittaamisen apuväline

harppu /hˈarpːu/ (n)
harpa
  sinfoniaorkesteriin 1800-luvulta lähtien kuulunut kielisoitin

harppuuna /hˈarpːuːna/ (n)
arpão
  keihäsmäinen väline, jota käytetään kalastuksessa tai muiden vesieläinten kuten valaiden pyynnissä

harrastus /hˈarrastus/ (n)
hobby
  säännöllisesti harjoitettua vapaa-ajan toimintaa, jota tehdään ajan kuluksi, huvin vuoksi, työn vastapainoksi

hartsi /hˈartsɪ/ (n)
colofónia
  erityisesti havupuun pihka, joka on puhdistettu kuumentamalla jolloin kevyemmät yhdisteet haihtuvat

harva /hˈarva/ (adj)
pouco
  sellainen, joka ei ole tiheä, taaja t. tuuhea

harvinainen /hˈarvɪnˌainen/ (adj)
raro
  sellainen, jota ei esiinny paljoa tai tapahdu usein, harvoin tavattava tai tapahtuva; erikoinen

harvoin /hˈarvoin/ (adv)
raramente
  vain joskus, hyvin harvakseltaan

hasselpähkinä /hˈasselpˌæhkɪnæ/ (n)
avelã
  sen hedelmästä eli pähkinä

hattara /hˈatːara/ (n)
algodão-doce
  sokerista pilvimäisen massan muodostaviksi kuiduiksi vaahdotettu makeinen

hattu /hˈatːu/ (n)
chapéu
  huovasta tai muusta jäykästä materiaalista valmistettu, tavallisesti vuorilla varustettu päähine
caron
  kirjaimen päälle tarkekirjoituksessa lisättävä, ylöspäin aukeavan kulman muotoinen tarke [ˇ]

hattutemppu /hˈatːutˌempːu/ (n)
hat-trick
  joukkuepalloiluissa kolme maalia samassa ottelussa saman pelaajan tekeminä

haudankaivaja /hˈaudaŋkˌaivaja/ (n)
coveiro
  henkilö, joka kaivaa haudan tulevaa hautausta varten

haudata /hˈaudata/ (v)
enterrar
  laskea kuollut hautaan
  kätkeä, piilottaa maahan

hauduttaa /hˈaudutːaː/ (v)
aferventar
  kypsentää ruokaa tai liottaa mausteita nesteessä, jonka lämpötila on hieman kiehumispisteen alapuolella

hauis /hˈauɪs/ (n)
bíceps
  kaksipäinen olkalihas, kyynärniveltä koukistava lihas kädessä

hauki /hˈaukɪ/ (n)
lúcio
  pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvä, Suomessa koko maan sisävesissä ja rannikkoalueilla elävä petokalalaji

haukka /hˈaukːa/ (n)
falcão, gavião
  keskikokoinen tai pieni päiväpetolintu (). Heimossa on sukuja: Buteo, Circus, Accipiter ja Pernis.

haukkua /hˈaukːua/ (v)
ladrar, latir
  pitää koiralle, ketulle tai naalille ominaista katkonaista ääntelyä

haukotus /hˈaukotus/ (n)
bocejo
  väsymykseen tai kyllästymiseen yhdistetty refleksi, joka pakottaa syvään hengitykseen suun kautta

haulikko /hˈaulɪkːo/ (n)
caçadeira
  rihlaamaton metsästysase, jolla yleensä ammutaan pienillä hauleilla ladattuja patruunoita

haupitsi /hˈaupɪtsɪ/ (n)
obus
  kenttätykistössä käytettävä tykki, putkeltaan lyhyempi ja suurempiin korotuksiin kykenevä kuin kanuuna

hauras /hˈauras/ (adj)
frágil
  helposti mureneva t. murtuva

hauraus /hˈauraus/ (n)
fragilidade
  se, että on hauras

hauska /hˈauska/ (adj)
divertida
  miellyttävä, mukava, kiva

hauskanpito /hˈauskampˌito/ (n)
divertimento
  osallistuminen huveihin

hauta /hˈauta/ (n)
sepultura, túmulo
  paikka, johon kuolleen ruumis sijoitetaan, viimeinen leposija

hautajaiset /hˈautajˌaiset/ (n)
funeral
  muistoseremonia, jossa kuolleen ihmisen muistoksi pidetään yleensä puheita, ja jossa kuollut lasketaan hautaan

hautakivi /hˈautakˌivɪ/ (n)
lápide
  haudalle pystytettävä muistomerkki, johon kaiverretaan esimerkiksi vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika

hautausmaa /hˈautausmaː/ (n)
cemitério
  paikka jonne vainajat haudataan maahan kaivettuun kuoppaan tai tuhkattujen ruumiiden tuhkat sirotellaan

hautausurakoitsija /hˈautausˌurakˌoitsɪja/ (n)
agente funerário
  hautaustoimiston omistaja tai hoitaja, vainajien hautajaisjärjestelyistä vastaava yrittäjä

hautoa /hˈautoa/ (v)
chocar
  (munivasta eläimestä) lämmittää munia
  harkita, pohtia (jatkuvasti samaa asiaa)

hautua /hˈautua/ (v)
aferventar
  kiehua hiljakseen

havaiji /hˈavaijɪ/ (n)
havaiano
  Havaijilla puhuttava austronesialainen kieli, Sanalista

havaijilainen /hˈavaijɪlˌainen/ (adj)
havaiano
  Havaijilta peräisin oleva, Havaijiin liittyvä

havainto /hˈavainto/ (n)
observação
  havaitsemisen tulos, ympäristön tilasta tehty mittaus tai aistinvarainen tulkinta

havupuu /hˈavupuː/ (n)
abeto
  puukasvi, jonka lehdet ovat pieniä ohuita neulanmuotoisia neulasia

hede /hˈede/ (n)
estame
  hedelehti, siitepölyä kehittävä kukan siitoslehti; kasvin urospuolinen lisääntymiselin

hedelmä /hˈedelmæ/ (n)
fruta, fruto
  kasvin tulevien siementen suojaksi hedelmöityksen jälkeen sikiäimestä kasvava muodostuma. Hedelmien tarkoituksena on myös siementen leviämisen edistäminen
  tulos tai tuotos

hedelmällinen /hˈedelmˌællɪnen/ (adj)
fértil
  joka tuottaa hyvin satoa

hedelmämehu /hˈedelmˌæmehu/ (n)
suco de fruta
  hedelmän makuinen tai hedelmästä valmistettu mehu

hedelmäsalaatti /hˈedelmˌæsalˌaːtːɪ/ (n)
salada de frutas
  salaatti, joka koostuu erilaisista hedelmistä

hedelmätarha /hˈedelmætˌarha/ (n)
pomar
  hedelmänviljelyyn tarkoitettu puutarha tai puutarhan osa

hedelmättömyys /hˈedelmˌætːømyːs/ (n)
infertilidade
  se, että on hedelmätön

hedonismi /hˈedonˌismɪ/ (n)
hedonismo
  oppi, jonka mukaan mielihyvä ja/tai onnellisuus on korkein elämässä saavutettava hyvä

hedonistinen /hˈedonˌistɪnen/ (adj)
hedonista
  hedonismin mukainen, siihen liittyvä; nautinnonhakuinen

heetti /hˈeːtːɪ/ (n)
hitita
  henkilö, joka on kansallisuudeltaan heettiläinen

hegeliläinen /hˈeɡelɪlˌæinen/ (adj)
hegeliano
  saksalaisen filosofi Georg Wilhelm Friedrich Hegelin (1770–1831) filosofiaan perustuva

hegemonia /hˈeɡemˌonɪa/ (n)
hegemonia
  hallitseva asema muihin nähden

hegemoninen /hˈeɡemˌonɪnen/ (adj)
hegemónico
  hallitsevassa asemassa toisiin nähden oleva

hehkua /hˈehkua/ (v)
brilhar
  säteillä valoa ja lämpöä

hehkulamppu /hˈehkulˌampːu/ (n)
lâmpada
  sähkölamppu, jonka valaisevana osana on sähkövirralla hehkuvaksi kuumentuva hehkulanka

hehkulanka /hˈehkulˌaŋka/ (n)
filamento
  hehkulampussa tai elektroniputkessa oleva, yleensä volframinen vastuslanka, jonka sen läpi kulkeva virta kuumentaa hehkuvaksi

hehkutus /hˈehkutus/ (n)
recozimento
  hehkuttaminen

hehtaari /hˈehtaːrɪ/ (n)
hectare
  pinta-alan mitta, 100×100 metrin ala tai 10000 m²

heijastaa /hˈeijastaː/ (v)
refletir
  taittaa valonsäde kohti valon lähdettä

heikentää /hˈeikentæː/ (v)
enfraquecer
  tehdä tai saattaa heikoksi tai entistään heikommaksi

heikko /hˈeikːo/ (adj)
fraco, débil
  joka ei jaksa, voimaton; voimaltaan tai teholtaan matala

heikko vuorovaikutus /hˈeikːo vˈuorovˌaikutus/ (n)
interação nuclear fraca
  yksi hiukkasfysiikan standardimallin kuvailemista kolmesta perusvuorovaikutuksesta: mekanismi, jonka mukaisesti heikko ydinvoima toimii

heikkous /hˈeikːous/ (n)
fraqueza
  heikkokuntoisuus, heikkovoimaisuus
fraco
  jollekin henkilölle ominainen alttius mieliteoille

heiluri /hˈeilurɪ/ (n)
pêndulo
  akselin tai pisteen ympäri vapaasti kiertymään pääsevä, painovoiman vaikutuksesta heilahteleva kappale

heimo /hˈeimo/ (n)
tribo
  ihmisyhteisö, jolla on löyhä yhteinen identiteetti, mutta ei poliittista hierarkiaa tai keskitettyä valtajärjestelmää. Jäsenyys syntyy sukulaissuhteiden mukaan, eikä periytyvää johtajuutta ole.

heinä /hˈeinæ/ (n)
feno
  niitetty ja kuivattu heinäkasvien ja joidenkin muiden ruohovartisten kasvien kasvismassa

heinäkuu /hˈeinækuː/ (n)
julho
  vuoden seitsemäs kuukausi, kuukausi kesäkuun ja elokuun välissä

heinänuha /hˈeinænˌuha/ (n)
febre de feno
  heinäkasvien siitepölyn aiheuttama allergianuha

heinäsirkka /hˈeinæsˌirkːa/ (n)
gafanhoto
  suorasiipinen hyönteinen (Caelifera). Heinäsirkalla on kapeat etusiivet, jotka lepoasennossa peittävät kokoon taipuneet lenninsiivet, ja suuret hyppyjaloiksi erikoistuneet takajalat. Suomessa heinäsirkkoja on tavattu liki 30 lajia.

heinäsuova /hˈeinæsˌuova/ (n)
meda
  tapa varastoida kuivatettua heinää talvella ulkosalla

heisi /hˈeisɪ/ (n)
viburno
  mikä tahansa Viburnum-suvun pensaskasveista

heitto /hˈeitːo/ (n)
arremesso
  heittämisen teko

heittoistuin /hˈeitːoistwɪn/ (n)
assento de despojador
  lentokoneissa tai muissa ilma-aluksissa oleva lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan ulos koneesta

heittomerkki /hˈeitːomˌerkːɪ/ (n)
apóstrofe
  symboli ', taikka sitten ’, jolla korvataan sanoista pois jätettyjä eli heitettyjä kirjaimia tai sitä käytetään kieliopillisena erottimena

heittää /hˈeitːæː/ (v)
arremessar, lançar
  antaa kättä heilauttamalla vauhtia siinä olevalle kappaleelle, ja laskea se vapaaseen liikkeeseen ilman halki, singota; pitää jtk heiton tai heitetyn esineen kohteena

heksaani /hˈeksaːnɪ/ (n)
hexano
  eräs alkaani, C₆H14

heksaedri /hˈeksaˌedrɪ/ (n)
hexaedro
  monitahokas, jossa on kuusi tahkoa, yksi säännöllisistä monitahokkaista

heksagoninen /hˈeksaɡˌonɪnen/ (adj)
hexagonal
  (kidejärjestelmästä) sellainen, jossa on kolme yhtä pitkää toisensa 60 asteen kulmassa leikkaavaa akselia ja neljäs kohtisuorassa niiden tasoa vastaan

hektinen /hˈektɪnen/ (adj)
febril
  kiireinen, kiihkeä, nopeatahtinen, kuumeinen, rauhaton, maaninen, levoton

helatorstai /hˈelatˌorstai/ (n)
Ascensão
  kristillinen juhla, jota vietetään neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseenastumisen muistoksi

helikopteri /hˈelɪkˌopterɪ/ (n)
helicóptero
  ilma-alus, joka lentää yhden tai useamman pitkistä lavoista koostuvan roottorin kannattamana; lennon vakauttamiseksi peräpäässä on pienempi roottori

heliopaussi /hˈelɪopˌaussɪ/ (n)
heliopausa
  heliosfäärin raja

helistin /hˈelɪstɪn/ (n)
chocalho
  lelu jota heiluttamalla kuuluu helisevä ääni

helium /hˈelium/ (n)
hélio
  kevyin jalokaasuihin kuuluva alkuaine

helleaalto /hˈelleˌaːlto/ (n)
onda de calor
  hyvin lämpimän ilmamassan siirtyminen maantieteelliselle alueelle, jolloin helleraja ylittyy useana vuorokautena

helleeninen /hˈelleːnɪnen/ (adj)
helénico
  antiikin kreikkalainen tai heille ominainen

helluntai /hˈelluntai/ (n)
Pentecostes
  Kristillinen juhlapäivä, seitsemäs sunnuntai pääsiäisen jälkeen. Suomessa juhlapyhä ja kirkollinen juhlapäivä.

helluntailaisuus /hˈelluntˌailaisuːs/ (n)
pentecostalismo
  se, että on helluntailainen

hellä /hˈellæ/ (adj)
terno
  lempeä, herkkä

helma /hˈelma/ (n)
bainha
  paidan, hameen tms. vaatekappaleen tai muun alaosa

helmi /hˈelmɪ/ (n)
pérola
  helmisimpukan muodostama helmiäispallo, aito helmi

helmiaratti /hˈelmɪarˌatːɪ/ (n)
tiriba-pérola
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

helmikana /hˈelmɪkˌana/ (n)
galinha d'angola
  ulkonäkönsä perusteella nimensä saanut kanalintulaji ()

helmikuu /hˈelmɪkuː/ (n)
fevereiro
  vuoden toinen kuukausi, kuukausi tammikuun ja maaliskuun välissä

helminauha /hˈelmɪnˌauha/ (n)
colar de pérolas
  lankaan pujotetuista rei’itetyistä helmistä valmistettu, tavallisesti kaulassa pidettävä koru

helmitaulu /hˈelmɪtˌaulu/ (n)
ábaco
  laskemisen apuväline, jossa rei’itettyjä helmiä voidaan liu’uttaa tankoja pitkin

helpottaa /hˈelpotːaː/ (v)
facilitar
  tehdä helpommaksi

helppo /hˈelpːo/ (adj)
fácil
  joka ei tuota vaikeuksia, yksinkertainen ymmärtää, ei työläs, ei vaikea

helppo nakki /hˈelpːo nˈakːɪ/ (n)
ser moleza
  jokin, mikä on helppo tehdä

helppous /hˈelpːous/ (n)
facilidade
  se, että on helppo

heltta /hˈeltːa/ (n)
crista
  kanalinnuilla päälaella ja alaleuoissa roikkuva höyhenetön ihopoimu
lâmina
  helttasienten itiöiden kehittymispesäke

helvetillinen /hˈelvetˌillɪnen/ (adj)
infernal
  sietämätön

helvetti /hˈelvetːɪ/ (n)
inferno
  tuonela, manala, kadotus; useiden eri uskontojen mukaan paikka, jossa maanpäällisessä elämässään pahaa tehneet kärsivät kuolemansa jälkeen

hemlokki /hˈemlokːɪ/ (n)
tsuga
  jokin hemlokkien () sukuun kuuluva havupuu(laji)

hemolymfa /hˈemolˌymfa/ (n)
hemolinfa
  eräiden selkärangattomien verta vastaava aine

hemppo /hˈempːo/ (n)
pintarroxo, pintarroxo-comum
  , Suomessakin pesivä siemeniä syövä peippoihin kuuluva varpuslintu

hengellisyys /hˈeŋŋellɪsyːs/ (n)
espiritualidade
  käsite, jossa psyyken ja uskonnollisten elementtien katsotaan yhdistyvän ihmisen voimavarojen hallitsevaksi harmoniseksi kokonaisuudeksi

hengittää /hˈeŋŋɪtːæː/ (v)
respirar
  ottaa toistuvasti ilmaa sisään keuhkoihin ja puhaltaa ilma ulos, tarkoituksena hapen talteen ottaminen ilmasta hengittävälle eliölle

hengitys /hˈeŋŋɪtys/ (n)
respiração
  hengitämisen toteutus, kasveissa ja eläinten ruumiissa tapahtuva hapenotto ilmasta tai vedestä ja elimistössä palamisen tuloksena syntyneen hiilidioksidin poisto

henki /hˈeŋkɪ/ (n)
vida
  elämä
ânimo
  tunnelma, ilmapiiri
  henkiolento

henkilö /hˈeŋkɪlø/ (n)
pessoa
  joku tietty tai tuntematon ihminen

henkilökohtainen /hˈeŋkɪløkˌohtainen/ (n)
pessoal
  sellainen, joka on erityisesti henkilölle osoitettu

henkilöllisyys /hˈeŋkɪlˌøllɪsyːs/ (n)
identidade
  se, kuka jokin on; henkilön määrittävät ominaisuudet

henkilötieto /hˈeŋkɪløtˌieto/ (n)
dado pessoal
  luonnollista henkilöä, hänen ominaisuuksiaan tai elinolosuhteitaan kuvaava merkintä, joka voidaan tunnistaa häntä, hänen perhettään tai hänen kanssaan yhteisessä taloudessa elävää koskevaksi

henkisesti /hˈeŋkɪsˌestɪ/ (adv)
mentalmente
  henkisellä tavalla; ei-ruumiillisesti, mielellisesti

henkitorvi /hˈeŋkɪtˌorvɪ/ (n)
traqueia
  kaulassa oleva putkimainen elin, joka yhdistää kurkunpään ja keuhkot

henkivakuutus /hˈeŋkɪvakˌuːtus/ (n)
seguro de vida
  vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan

henkivartija /hˈeŋkɪvˌartɪja/ (n)
guarda-costas
  henkilö, joka työkseen suojelee jonkun muun henkeä

henna /hˈenna/ (n)
henna
  punainen Lawsonia inermis -kasvin kuivatuista lehdistä saatava väriaine

henry /hˈenry/ (n)
henry
  induktanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus H)
  permeanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus H)

hepatiitti /hˈepatˌiːtːɪ/ (n)
hepatite
  maksatulehdus

heprea /hˈeprea/ (n)
hebraico
  pääasiassa Israelissa puhuttava seemiläinen kieli (kielitunnus: he) (sanalista)

heprealainen /hˈeprealˌainen/ (adj)
hebraica
  Heprean kielestä peräisin oleva tai siihen liittyvä.

heprealainen /hˈeprealˌainen/ (n)
hebraica
  Aabrahamista, Iisakista ja Jaakobista polveutuvan seemiläisen kansan jäsen tai jälkeläinen

heptaani /hˈeptaːnɪ/ (n)
heptano
  nestemäinen hiilivety, jonka molekyyli 7-hiilinen, 16-vetyinen

hera /hˈera/ (n)
soro
  maitohera, maidosta rasvan ja juustoaineen erottamisen jälkeen jäävä neste

heraldiikka /hˈeraldˌiːkːa/ (n)
heráldica
  oppi vaakunoista ja lipuista

heraldinen /hˈeraldɪnen/ (adj)
heráldica
  heraldiikkaan liittyvä

herero /hˈerero/ (n)
herero
  Namibiassa ja Botswanassa puhuttava bantukieli (kielitunnus: her )

heresia /hˈeresˌia/ (n)
heresia
  harhaoppi, harhaoppisuus, kerettiläisyys

herhiläinen /hˈerhɪlˌæinen/ (n)
vespão
  mikä tahansa herhiläisten -sukuun kuuluva yhteiskunta-ampiaisten laji tai sellaisen yksilö

herkkusieni /hˈerkːusˌienɪ/ (n)
champignon
  viljelyherkkusieni, helttasieniin kuuluva ravinnoksi viljelty sieni (Agaricus bisporus). Tämä maailman suosituin herkkusienilaji löytyi eteläeurooppalaisesta luonnosta ja sitä alettiin tuottaa hallituissa oloissa 1700-luvulla. Muitakin herkkusienilajikkeita viljellään. Viljeltyjen herkkusienten lisäksi Suomessa tunnetaan parikymmentä luonnossa kasvavaa lajia.

herkullinen /hˈerkullɪnen/ (adj)
delicioso
  hyvältä maistuva, maukas

hermafrodiitti /hˈermafrodˌiːtːɪ/ (n)
andrógino
  kaksisukupuolinen eliö

hermeneutiikka /hˈermenˌeutɪːkːa/ (n)
hermenêutica
  teoria tulkinnasta

hermo /hˈermo/ (n)
nervo
  hermoimpulssien kulkuväylänä toimiva lankamainen elin

hermosolu /hˈermosˌolu/ (n)
neurónio
  hermokudoksen solu, joka välittää hermoimpulsseja

hermosto /hˈermosto/ (n)
sistema nervoso
  monisoluisen eliön hermosoluihin perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä

hermostuneesti /hˈermostunˌeːstɪ/ (adv)
nervosamente
  hermostuneella tavalla

hermostuneisuus /hˈermostunˌeisuːs/ (n)
nervosia
  se, että on hermostunut

hermostunut /hˈermostunut/ (adj)
nervoso
  jännittynyt, levoton, huolestunut

herne /hˈerne/ (n)
ervilha
  palkoja kasvattava viljelykasvi papujen ohella ()
  yksittäinen herneen syötävä siemen palon sisällä

heroiini /hˈeroˌiːnɪ/ (n)
heroína
  opioideihin kuuluva päihde, voimakas ja addiktoiva jauhemainen huume

herpetologia /hˈerpetˌoloɡˌia/ (n)
herpetologia
  matelijoiden ja sammakkoeläinten tutkimus

herra /hˈerra/ (n)
senhor
  Kohtelias puhuttelu miehelle, käytetään sukunimen edellä. Lyhenne hra.
  hallitsija, isäntä

herrasmies /hˈerrasmies/ (n)
cavalheiro
  hieno, hyväkäytöksinen ja usein myös hyvin pukeutunut mies

hertsi /hˈertsɪ/ (n)
hertz
  taajuuden SI-yksikkö (tunnus Hz)

hertta /hˈertːa/ (n)
copas
  tavallisen korttipakan maa, symboli punainen sydän, ♥

herttua /hˈertːua/ (n)
duque
  eräs korkea aatelisarvo, eräiden kuningasperheiden lapsille myönnettävä arvo

herttuakunta /hˈertːuakˌunta/ (n)
ducado
  herttuan tai herttuattaren hallitsema maa-alue, läänitys tai valtakunta

herttuatar /hˈertːuatar/ (n)
duquesa
  herttuan puoliso; nainen, jolla on herttuan aatelisarvo

herukka /hˈerukːa/ (n)
groselha
  -sukuun kuuluvia kasveja, jotka tunnetaan marjapensaina; mustaherukka, punaherukka, valkoherukka

herättää /hˈerætːæː/ (v)
despertar
  lopettaa toisen nukkuminen, saada hereille

herätyskello /hˈerætˌyskello/ (n)
despertador
  kello, jonka on tarkoitus soida ja herättää tiettynä ajankohtana

herätä /hˈerætæ/ (v)
acordar
  keskeyttää tai lopettaa nukkuminen kokonaan; nukahtamisen vastakohta
  havahtua huomaamaan jotakin

hetero /hˈetero/ (n)
hétero
  heteroseksuaali

heteronormatiivisuus /hˈeteronˌormatˌiːvɪsuːs/ (n)
heteronormatividade
  katsantokanta jonka mukaan on vain heteroseksuaalisia ihmisiä; rakkaussuhteiden ja avioliiton rajoittaminen vain eri sukupuolta oleville; samaa sukupuolta olevien rakkaussuhteiden ja avioliittojen kieltäminen

heteroseksuaalisuus /hˈeterosˌeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
heterossexualidade
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen vastakkaiseen sukupuoleen

heterotsygoottinen /hˈeterˌotsyɡˌoːtːɪnen/ (adj)
heterozigoto
  joka on perinyt vanhemmiltaan kaksi erilaista alleelia samasta geenistä

heti /hˈetɪ/ (adv)
imediatamente
  välittömästi, viipymättä, viivyttelemättä

hetki /hˈetkɪ/ (n)
momento
  lyhyt mitattavissa oleva aika

hetmanni /hˈetmannɪ/ (n)
hétmane, hétmã
  toiseksi korkein sotilaskomentaja Puolassa ja Liettuassa 1400–1700-luvuilla

hetula /hˈetula/ (n)
barbas de baleia
  hetulavalaan suun levyjä, joiden avulla se suodattaa planktonia vedestä

heuristinen /hˈeurɪstɪnen/ (adj)
heurístico
  päättelyyn tai arviointiin perustuva, ilman täsmällistä algoritmia

hevari /hˈevarɪ/ (n)
metaleiro
  hevimusiikin esittäjä tai harrastaja

hevonen /hˈevonen/ (n)
cavalo, égua
  ratsastukseen ja vetojuhdaksi kesytetty nisäkäs (Equus caballus), luonnossa laumoissa elävä kavioeläin, joka on kasvissyöjä
cavalo
  yksi telinevoimistelussa käytettävistä voimistelutelineistä

hevosenkenkä /hˈevosˌeŋkeŋkæ/ (n)
ferradura
  hevosen kavioon naulattava metallinen suojus, joka suojaa kaviota kulumiselta

hevosenliha /hˈevosˌenlɪha/ (n)
carne de cavalo
  teurastetun hevosen liha

hevoslääketiede /hˈevoslˌæːketˌiede/ (n)
medicina veterinaria equina
  hevoseläimiin, lähinnä hevoseen, suuntautuva eläinlääketieteen haara

hevostalli /hˈevostˌallɪ/ (n)
cavalariça, cocheira
  rakennus, jossa pidetään hevosia

hevosvoima /hˈevosvˌoima/ (n)
cavalo-vapor
  vanha tehon mittayksikkö, jota on käytetty etenkin ajoneuvoista puhuttaessa. Yksi hevosvoima on teho, jolla pystyy nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella 1 metriä sekunnissa. Hevosvoima on 0,736 kilowattia (kW). Hevosvoiman suomenkielinen lyhenne on hv.

hibiskus /hˈibɪskus/ (n)
hibisco
  hibiskuksien () suvun kasvi

hidas /hˈidas/ (adj)
lento
  pienellä vauhdilla liikkuva tai tapahtuva

hidastaa /hˈidastaː/ (v)
desacelerar
  vähentää vauhtia, tehdä hitaammaksi

hidastetöyssy /hˈidastetˌøyssy/ (n)
banda sonora
  tarkoituksella liikenteen hidastamiseksi tehty este tiellä, tiekorotus

hieho /hˈieho/ (n)
novilha
  sukukypsä lehmä, joka ei ole vielä kertaakaan poikinut

hiekka /hˈiekːa/ (n)
areia
  hienojakoinen, kivien rapautuessa muodostuva maalaji

hiekkainen /hˈiekːainen/ (adj)
arenoso
  jokin alue, esine tai asia, jossa on paljon hiekkaa

hiekkalaatikko /hˈiekːalˌaːtɪkːo/ (n)
caixa de areia
  hiekalla täytetty lasten leikkipaikka

hiekkapaperi /hˈiekːapˌaperɪ/ (n)
lixa
  vahva paperi, jonka pintaan on liimattu karkeaa jauhetta hiomista varten, hiomapaperi

hiekkaranta /hˈiekːarˌanta/ (n)
praia
  irtohiekan peittämä ranta, hiekka-alue meren tai järven lähellä

hiekkasäkki /hˈiekːasˌækːɪ/ (n)
saco de areia
  hiekalla täytetty säkki joista kootaan tilapäisiä suojia tai esteitä

hiekoittaa /hˈiekoitːaː/ (v)
arear
  levittää hiekkaa tai soraa liukkauden torjumiseksi

hieno /hˈieno/ (adj)
fino
  miellyttävän näköinen tai kuuloinen, miellyttävän oloinen

hienopuuseppä /hˈienopˌuːsepːæ/ (n)
ebanista
  edellisiin liittyvä koulutus, oppiarvo ja ammattinimike

hienorakennevakio /hˈienorakˌennevˌakɪo/ (n)
constante de estrutura fina
  luonnonvakio, joka kuvaa sähkömagneettisen vuorovaikutuksen suuruutta, elektronien ja fotonien välisen kytkennän voimakkuutta, α

hienostunut /hˈienostunut/ (n)
sofisticado
  hieno, kehittynyt, kultivoitunut; elegantti, hyvää makua ilmentävä

hierarkia /hˈierarkˌia/ (n)
hierarquia
  moniasteinen arvojärjestelmän asteikko, joka suppenee huippua kohti

hierarkkinen /hˈierarkːɪnen/ (adj)
hierárquico
  sellainen, joka kuuluu hierarkiaan, hierarkiaan kuuluva; hierarkialle ominainen

hieroa /hˈieroa/ (v)
massagear
  hangata raajoilla painaen

hieroglyfi /hˈieroɡlˌyfɪ/ (n)
hieróglifo
  muinaisegyptiläinen kuvakirjoitusmerkki

hieroja /hˈieroja/ (n)
massageador
  henkilö, joka hieroo ihmisten lihaksia

hieronta /hˈieronta/ (n)
massagem
  hoitotarkoituksessa suoritettavaa pehmeisiin kudoksiin kohdistuvaa liikkuvaa painamista, joka tapahtuu sivelyjen, hankausten, pusertelujen ja erilaisten taputusten muodossa

hiha /hˈiha/ (n)
manga
  vaatteen osa, joka peittää käsivarren osittain tai kokonaan

hihittää /hˈihɪtːæː/ (v)
casquinar
  nauraa hillitysti, pidättyväisesti

hihna /hˈihna/ (n)
correia
  tasalevyinen, tyyppillisesti nahasta tai kumista valmistettu, nauha

hiihto /hˈiːhto/ (n)
esqui
  yleisnimitys erilaisille lumella suksilla tapahtuville etenemis- ja urheilumuodoille

hiihtäjä /hˈiːhtæjæ/ (n)
esquiador
  henkilö, joka hiihtää

hiili /hˈiːlɪ/ (n)
carvão, carbono
  palavan aineen, varsinkin puun vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine
carbono
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on C; hiilellä on useita allotrooppisia muotoja perusmuodon ohessa: timantti, fullereeni, grafeeni, grafiitti, nanoputki ja lisää on odotettavissa
carvão
  suuren määrän hiiltä sisältävät polttoaineet, kivihiili tai puuhiili

hiilidioksidi /hˈiːlɪdɪˌoksɪdɪ/ (n)
dióxido de carbono, gás carbônico
  hiilihapon anhydridi, ilmaa raskaampi kaasu, jota muodostuu palamisen yhteydessä, CO₂

hiilihappo /hˈiːlɪhˌapːo/ (n)
ácido carbónico
  H₂CO₃, heikko happo, melko pysymätön hiilidioksidin ja veden yhdiste

hiilihydraatti /hˈiːlɪhˌydraːtːɪ/ (n)
carboidrato
  hiilestä, vedystä ja hapesta koostuva orgaaninen yhdiste

hiilijalanjälki /hˈiːlɪjalˌanjælkɪ/ (n)
pegada de carbono
  tuotteen, toiminnan tai palvelun aiheuttama ilmastokuorma

hiilikaivos /hˈiːlɪkˌaivos/ (n)
mina carvão
  kaivos tai louhos, jonka pääasiallinen tuote on kivihiili

hiilipaperi /hˈiːlɪpˌaperɪ/ (n)
papel-carbono
  ohut väriä luovuttava paperi, joka kahden paperin väliin sijoitettuna siirtää alempaan paperiin päällimmäiseen paperiin tehdyt merkinnät

hiiliteräs /hˈiːlɪteræs/ (n)
aço carbono
  teräs, minkä ainoana varsinaisena seosaineena on hiili, valmistetaan vähentämällä seostamattoman raakaraudan hiilipitoisuutta mellottamalla. Käyttötarkoituksen mukaan valittava hiilipitoisuus vaihtelee välillä 0,05–1,7 %

hiilivety /hˈiːlɪvˌety/ (n)
hidrocarboneto
  hiilestä ja vedystä koostuva orgaaninen yhdiste, joka palaa hyvin ja vapauttaa runsaasti energiaa, minkä vuoksi käytetään laajasti polttoaineena

hiippakunta /hˈiːpːakˌunta/ (n)
diocese
  piispan johtama hallintoalue kirkossa

hiirenloukku /hˈiːrenlˌoukːu/ (n)
ratoeira
  hiirien pyydystämiseen ja tappamiseen tarkoitettu, tavallisesti laukaisimen ja jousen avulla toimiva yksinkertainen laite

hiiri /hˈiːrɪ/ (n)
rato, camundongo
  moni varsinaisten rottien ja hiirien alalahkoon () kuuluvista rottaeläinten lajeista tai sellaisen yksilö
rato, mouse
  kämmenen alla pöydällä liikuteltava tietokoneen osoitinlaite

hiirihaukka /hˈiːrɪhˌaukːa/ (n)
águia-de-asa-redonda
  keskikokoinen päiväpetolintu,

hiirimatto /hˈiːrɪmˌatːo/ (n)
esteira de mouse
  tietokoneen hiiren alla käytettävä levymäinen alusta

hiisi /hˈiːsɪ/ (n)
goblin
  fantasiakirjallisuudessa esiintyvä menninkäismäinen olento

hiiva /hˈiːva/ (n)
levedura
  yleisnimi runsaalle joukolle erilaisia hiivasieniä
  leivinhiiva (), taikinaan lisättävä kohotusaine joka käyttää ravintonaan taikinan hiilihydraatteja ja tuottaa kaasua joka saa aikaan taikinan kohoamisen ja muuttumisen kuohkeaksi. Voidaan käyttää myös kiljun ja kotiviinin valmistukseen.

hiivasienitulehdus /hˈiːvasˌienɪtulˌehdus/ (n)
cândida
  -hiivasienen aiheuttama tulehdus.

hiki /hˈikɪ/ (n)
suor
  pienten hikirauhasten erite, neste jota kuumuudessa leviää ihon pintaan

hikirauhanen /hˈikɪrˌauhanen/ (n)
glândula sudorípara
  hikeä tai ihon ja ihonalaisen rasvakerroksen väliin muodostuvaa eritettä ihon pinnalle erittävä avoeritysrauhanen (glandula sudorifera)

hikka /hˈikːa/ (n)
soluço
  nikotus, tahdoton toistuva pallean nopea lihassupistus ja siitä seuraava ääni

hiljainen /hˈiljainen/ (adj)
calado
  sellainen, joka ei aiheuta paljoa hälyä, jonka aiheuttama ääni on tasoltaan matala; vähä-ääninen, hiiskumaton, äänetön

hiljaisuus /hˈiljaisuːs/ (n)
silêncio
  äänen puute

hilleri /hˈillerɪ/ (n)
toirão
  eräs eurooppalainen näätäeläin (Mustela putorius)

hillo /hˈillo/ (n)
compota
  marjoista tai hedelmistä ja sokerista keitetty makeanmakuinen seos, jota käytetään esimerkiksi leivonnaisissa

hilpari /hˈilparɪ/ (n)
alabarda
  kahden käden ase, jossa sauvan päässä on terävä kärki sekä kirves ja sen toisella puolella piikki tai koukku

hilse /hˈilse/ (n)
caspa
  ihosta, erityisesti päänahasta irtoavat kuolleet ihosolut

himo /hˈimo/ (n)
luxúria
  kiihkeä halu saada jotain

himoita /hˈimoita/ (v)
desejar
  haluta kiihkeästi

himokas /hˈimokas/ (adj)
luxurioso
  himoa tunteva

hinaaja /hˈinaːja/ (n)
rebocador
  alus, joka hinaa toisia laivoja

hinata /hˈinata/ (v)
rebocar
  vetää perässään köyden tai muun apuneuvon avulla (tavallisesti kulkuneuvoista, esim. autoista tai veneistä)

hinausauto /hˈinausˌauto/ (n)
reboque
  onnettomuuden ja teknisen vian vuoksi hajonneiden sekä väärin pysäköityjen autojen tai muiden moottoriajoneuvojen siirtämiseen tarkoitettu kuorma-auto

hindi /hˈindɪ/ (n)
hindi
  hindin kieli, Intiassa ja Bangladeshissä Punjabin ja Rajputanan muodostaman rajan itäpuolella ja Biharin länsipuolella puhuttavien indoeurooppalaisten murreryhmien yhdistelmänä muodostunut kieli. Kirjallisessa hindissä puhekieltä on tehdyin järjestelyin täydennetty sanskritin sivistyssanoilla. Sanalista

hindu /hˈindu/ (n)
hinduísta
  hindulaiseen uskontokuntaan kuuluva

hindulaisuus /hˈindulˌaisuːs/ (n)
hinduísmo
  Intiasta peräisin oleva ryhmä uskontoja

hinkuyskä /hˈiŋkuˌyskæ/ (n)
coqueluche
  bakteerin aiheuttama hengityselinsairaus, joka ilmenee yskänpuuskina ja hengenahdistuksena

hinnasto /hˈinnasto/ (n)
lista de preços
  luettelo tai lista hinnoista

hinnoitella /hˈinnoitella/ (v)
avaliar
  määrittää tuotteelle tai palvelulle hinta

hinta /hˈinta/ (n)
preço
  se, mitä joku on valmis maksamaan, hyödykkeen arvo markkinoilla

hintalappu /hˈintalˌapːu/ (n)
etiqueta de preço
  myytävään tuotteeseen kiinnitetty hinnan kertova lappunen

hintti /hˈintːɪ/ (n)
bicha, veado, paneleiro
  homoseksuaalinen mies

hioa /hˈioa/ (v)
amolar
  silottaa jnk pintaa

hipiä /hˈipɪæ/ (n)
tez
  iho

hippi /hˈipːɪ/ (n)
hippie
  1960-luvun pasifistiseen liikkeeseen kuulunut tai kyseisen aatteen seuraaja

hippokamppi /hˈipːokˌampːɪ/ (n)
hipocampo
  taruolento, jolla on hevosen vartalo ja kalan pyrstö

hippu /hˈipːu/ (n)
pepita
  hitunen, muru; erityisesti maa-aineksen seassa oleva pieni pala kultaa tai muuta jalometallia

hipsteri /hˈipsterɪ/ (n)
hipster
  erään alakulttuurin edustaja, keskiluokkainen urbaania elämäntyyliä noudattava nuori aikuinen, joka on kiinnostunut valtavirrasta poikkeavasta muodista ja kulttuurista

hiragana /hˈiraɡˌana/ (n)
hiragana
  toinen japanin kielen tavumerkistöistä, jota käytetään yleensä partikkelien ja taivutusmuotojen kirjoittamiseen, ääntämisohjeiden merkitsemiseen sekä lapsille tarkoitettujen tekstien kirjoittamiseen

hirmulisko /hˈirmulˌisko/ (n)
dinossauro
  mesotsooisella maailmankaudella elänyt monimuotoinen matelijoiden ryhmä

hirsi /hˈirsɪ/ (n)
faixa
  kaadetun puun jykevähkö runko, luokiteltu puutavaralaji

hirsipuu /hˈirsɪpuː/ (n)
forca
  rakennelma, joka on tehtyihmisten hirttämistä varten

hirssi /hˈirssɪ/ (n)
milhete
  eräitä heinäkasvien heimon viljoja

hirsutismi /hˈirsutˌismɪ/ (n)
hirsutismo
  liikakarvoitus; naisilla esiintyvää liiallista karvankasvua kehon alueilla, joissa tyypillisesti kasvaa karvaa lähinnä miehillä

hirttää /hˈirtːæː/ (v)
enforcar
  teloittaa ripustamalla kaulastaan köyteen, jolloin teloitettava kuristuu tai kuolee niskan katkeamiseen köyden varaan pudotettaessa

hirvi /hˈirvɪ/ (n)
alce, grã-besta
  pohjoisella pallonpuoliskolla elävä märehtijöihin lukeutuva maapallon suurin hirvieläin ()

hirvieläin /hˈirvielæin/ (n)
cervo
  mikä tahansa hirvieläinten heimoon () kuuluva sorkkaeläinten laji tai semmoisen yksilö

hirviö /hˈirvɪø/ (n)
monstro
  taruolento, jota pidetään pelottavana ja vaarallisena

hissi /hˈissɪ/ (n)
ascensor, elevador
  laite, joka nostaa tai laskee henkilön tai tavaran tasosta toiseen

histologia /hˈistolˌoɡɪa/ (n)
histologia
  kudoksia tutkiva tieteenala

histologinen /hˈistolˌoɡɪnen/ (adj)
histológico
  histologian mukainen, siihen liittyvä

historia /hˈistorˌia/ (n)
história, histórico
  menneisyys, menneisyyttä kokonaisuudessaan koskeva ilmaisu

historiallinen /hˈistorɪˌallɪnen/ (adj)
histórico
  historiaan liittyvä

historioitsija /hˈistorɪˌoitsɪja/ (n)
historiador
  historian tapahtumista kirjoittava henkilö, historiankirjoittaja

hitaasti /hˈitaːstɪ/ (adv)
devagar
  vähäisellä nopeudella

hitaus /hˈitaus/ (n)
lentidão
  hidas toiminta ominaisuutena

hitsaaja /hˈitsaːja/ (n)
soldador
  henkilö, joka hitsaa ammatikseen

hitsata /hˈitsata/ (v)
soldar
  liittää metallikappaleita yhteen saattamalla liitoskohta esim. sulamislämpötilaan

hitti /hˈitːɪ/ (n)
hit
  suosittu musiikkikappale, joka usein saavuttaa nopeasti suosion

hiue /hˈiue/ (n)
solo franco
  maalaji, jossa hiesua ja hietaa on lähes yhtä paljon ja savea alle kolmasosa

hiukkanen /hˈiukːanen/ (n)
partícula
  aineosanen, esim. atomi, elektroni tai neutroni

hiukkasfysiikka /hˈiukːasfysˌiːkːa/ (n)
física de partículas
  fysiikan osa-alue, joka tutkii aineen ja säteilyn hienorakennetta ja niiden välisiä vuorovaikutuksia; tutkii erityisesti alkeishiukkasia

hiukkaskiihdytin /hˈiukːaskˌiːhdytɪn/ (n)
acelerador de partículas
  hiukkasfysiikan tutkimuksessa käytettävä laite, joka sähkökentän avulla kiihdyttää ja magneettikentän avulla suuntaa sähköisesti varautuneita hiukkasia tarkoituksena törmäyttää niitä vastakkaisista suunnista toisiinsa alkeishiukkasten havaitsemiseksi

hius /hˈius/ (n)
cabelo
  ihmisen päälaella kasvava yksittäinen karva, yksi tukan muodostavien hiusten joukossa; yhdysosana myös kuvaannollisessa merkityksessä

hiusharja /hˈiusharja/ (n)
escova de cabelo
  hiusten harjaamiseen tarkoitettu harja

hiussuoni /hˈiussuonɪ/ (n)
capilar
  ohkaisimpia verisuonia

hiustenkuivaaja /hˈiusteŋkwɪvˌaːja/ (n)
secador de cabelo
  laite, joka puhaltaa ilmaa joko sellaisenaan tai kuumennettuna ja jolla kuivataan hiuksia

hmong /hmˈoŋ/ (n)
hmong
  Kiinassa puhuttuja kieliä (kielitunnus: hmn)

hohotus /hˈohotus/ (n)
gargalhada
  äänekäs nauru, hohottaminen

hoikka /hˈoikːa/ (adj)
esbelto
  vartaloltaan sopusuhtainen tai laiha; keskimääräistä kapeampi

hoitaa /hˈoitaː/ (v)
curar
  parantaa sairaus

hoito /hˈoito/ (n)
manutenção
  terveydentilan ylläpitäminen

holistinen /hˈolɪstɪnen/ (adj)
holista
  holismin mukainen, kokonaisvaltainen, kokonaisuuden määräämä

hollanti /hˈollantɪ/ (n)
holandês, neerlandês
  (kielitiede) hollannin kieli (kielitunnus: nl), Alankomaiden virallinen kieli. Sanalista

hollantilainen /hˈollantɪlˌainen/ (adj)
holandês
  Alankomaista peräisin oleva tai Alankomaihin liittyvä

holmium /hˈolmium/ (n)
hólmio
  eräs alkuaine (tunnus Ho)

holografia /hˈoloɡrˌafɪa/ (n)
holografia
  tekniikka, jollaa kuvattavasta kohteesta tulevasta valosta saadaan tallennettua aallon amplitudi ja vaihe, jolloin kuva voidaan toistaa kolmiulotteisena hologrammina

hologrammi /hˈoloɡrˌammɪ/ (n)
holograma
  holografialla tallennettu kolmiulotteinen kuva

holokausti /hˈolokˌaustɪ/ (n)
Holocausto
  juutalaisten massasurma toisen maailmansodan aikaan

holvata /hˈolvata/ (v)
abobadar
  rakentaa holvi

holvi /hˈolvɪ/ (n)
abóbada
  (arkkitehtuuri) kahden muurin ylle ja varaan kiilamaisista kivistä, tiilistä, ja laastista rakennettu tai betonista valettu kaareva kattorakenne

home /hˈome/ (n)
mofo
  mikä tahansa erilaisista sienistä, joiden rihmasto muodostaa kuohkeaa massaa

homeopatia /hˈomeˌopatˌia/ (n)
homeopatia
  eräs vitalistinen hoitomuoto, jossa homeopaattisten lääkkeiden ajatellaan aktivoivan kehon omaa paranemisprosessia, tunnettu erityisesti runsaasti laimennetuista lääkkeistään, joissa ei ole molekyyliäkään lääkeainetta jäljellä

homeostaasi /hˈomeˌostaːsɪ/ (n)
homeostase
  elimistön sisäinen tasapaino

homeostaattinen /hˈomeˌostaːtːɪnen/ (adj)
homeostático
  homeostaasin mukainen tai sitä noudattava, itseään tasapainottava

homo /hˈomo/ (n)
gay, homo
  homoseksuaali yleisesti, mies tai nainen

homoeroottinen /hˈomoerˌoːtːɪnen/ (adj)
homoerótico
  homoseksuaalisesti eroottinen

homofobia /hˈomofˌobɪa/ (n)
homofobia
  negatiivisia asenteita, tunteita ja tekoja homoseksuaaleja kohtaan; homokammo

homofoni /hˈomofˌonɪ/ (n)
homófono
  sana, joka ääntyy samalla tavalla toisen sanan kanssa, mutta jolla on eri merkitys

homogeenisuus /hˈomoɡˌeːnɪsuːs/ (n)
homogeneidade
  yhtenäisyys, tasakoosteisuus, substantiivimuoto adjektiivista homogeeninen

homologia /hˈomolˌoɡɪa/ (n)
homologia
  matemaatiikassa yleinen algebrallinen teoria, joka on kehittynyt topologian pohjalta

homoseksuaali /hˈomosˌeksuˌaːlɪ/ (n)
homossexual
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva henkilö

homoseksuaalinen /hˈomosˌeksuˌaːlɪnen/ (adj)
homosexual
  samaa sukupuolta olevaan henkilöön, miesten keskeistä tai naisten keskeistä, seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva

homoseksuaalisuus /hˈomosˌeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
homossexualidade
  seksuaalisen ja tunnepohjaisen mielenkiinnon kohdistuminen samaa sukupuolta olevaan

homoseksualismi /hˈomosˌeksualˌismɪ/ (n)
homossexualismo
  vanhentunut nimitys homoseksuaalisuudesta

homotsygoottinen /hˈomotsyɡˌoːtːɪnen/ (adj)
homozigótico
  joka on perinyt vanhemmiltaan tietystä geenistä kaksi samanlaista alleelia

homotutka /hˈomotˌutka/ (n)
gaydar
  homoseksuaalin stereotyyppiin perustuva vaistomainen kyky aavistaa kuka on homoseksuaali

hopea /hˈopea/ (n)
prata
  metallinen aine, pehmeä valkoinen jalometalli. Hopean kemiallinen merkki on Ag.

hopeahäät /hˈopeahæːt/ (n)
bodas de prata
  häiden kahdeskymmenesviides vuosipäivä

hopeamitali /hˈopeˌamɪtˌalɪ/ (n)
medalha de prata
  urheilu- ym. kilpailuissa toiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

hopeapoppeli /hˈopeapˌopːelɪ/ (n)
choupo branco
  yleissävyltään hopeanvärinen poppeli (Populus alba)

hopliitti /hˈoplɪːtːɪ/ (n)
hoplita
  keihäällä aseistettu raskaan jalkaväen sotilas antiikin Kreikassa

horisontti /hˈorɪsˌontːɪ/ (n)
horizonte
  näennäinen viiva, joka erottaa toisistaan maan ja taivaan jakaen näkökentän kaikki suunnat kahteen osaan: niihin, jotka kohtaavat Maan pinnan, ja niihin, jotka eivät kohtaa

hormonaalinen /hˈormonˌaːlɪnen/ (adj)
hormonal
  hormoneihin liittyvä, niistä johtuva

hormoni /hˈormonɪ/ (n)
hormônio
  (endokrinologia, fysiologia}} elimistön kemiallinen välittäjäaine, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron kautta

horologia /hˈorolˌoɡɪa/ (n)
horologia
  ajanmittaamisen tiede

horoskooppi /hˈoroskˌoːpːɪ/ (n)
horóscopo
  astrologinen piirros, joka kuvaa taivaankappaleiden asentoja tietyllä hetkellä

horsti /hˈorstɪ/ (n)
horst
  vajonneen alueen keskelle jäänyt vajoamaton alue

hortensia /hˈortensˌia/ (n)
hortênsia
  hortensioiden () suvun kasvi

hotelli /hˈotellɪ/ (n)
hotel
  majapaikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta, tavallisesti yöpymistä huoneessa

houkutella /hˈoukutella/ (v)
atiçar
  yrittää saada tulemaan luokse tai tekemään jotakin esim. lahjomalla

houkuttaa /hˈoukutːaː/ (v)
tentar
  herättää kiinnostusta, vetää puoleensa

housut /hˈousut/ (n)
calças
  jalat ja alavartalon peittävä, kaksilahkeinen vaatekappale

hovi /hˈovɪ/ (n)
corte
  hallitsijan asunto, tilukset ja muu lähiympäristö sekä siihen kuuluva henkilökunta, hoviväki

hugenotti /hˈuɡenˌotːɪ/ (n)
huguenote
  (historia) ranskalainen protestantti

huhtikuu /hˈuhtɪkuː/ (n)
abril, Abril
  vuoden neljäs kuukausi, maaliskuun ja toukokuun välissä

huhu /hˈuhu/ (n)
rumor
  juoru, kuulopuhe

huijari /hwˈijarɪ/ (n)
fraudador
  henkilö, joka on muuta kuin väittää olevansa

huilu /hwˈilu/ (n)
flauta
  nokkahuilu, poikkihuilu tai muu niiden kaltainen puupuhallin

huimaus /hwˈimaus/ (n)
vertigem
  tasapainon menettämisen tunne esimerkiksi korkealta alas katsottaessa tai noustessa seisomaan äkillisesti

huippu /hwˈipːu/ (n)
cume, pico
  korkein kohta

huippukokous /hwˈipːukokous/ (n)
cimeira
  valtion tai hallituksen päämiesten välinen kokous

huippumikroskooppinen piidioksiditulivuorikonioosi /hwˈipːumˌikroskˌoːpːɪnem pˈiːdɪˌoksɪdˌitulɪvˌuorɪkˌonɪˌoːsɪ/ (n)
pneumoultramicroscopicossilicovulcanoconiose
  kuviteltu tulivuorten hienojakoisen silikaattipitoisen tuhkan hengittämisen aiheuttama pölykeuhko

hukkua /hˈukːua/ (v)
afogar-se
  kuolla tukehtumalla hengitettyään nestettä

hullu /hˈullu/ (n)
louco
  mielisairas

hullujenhuone /hˈullujˌenhuone/ (n)
manicomio
  mielisairaala

hulluruoho /hˈullurˌuoho/ (n)
estramónio
  koisokasveihin kuuluva kaikkiin maanosiin levinnyt hyvin myrkyllinen rikkakasvi (), jota tavataan toisinaan Etelä-Suomessa

hulluus /hˈulluːs/ (n)
loucura
  järjettömyys, mielettömyys

humala /hˈumala/ (n)
lúpulo
  hamppukasvien heimon monivuotinen köynnöskasvi (), yleinen oluen mauste, jona käytetään humalan emikukinnoista saatavaa humalajauhoa, (yleisesti) mikä tahansa humalien () suvun kasvi

humalatila /hˈumalˌatɪla/ (n)
bebedeira
  juodun alkoholin aiheuttama päihtymys

humanismi /hˈumanˌismɪ/ (n)
humanismo
  ihmisyyteen perustuva elämänkatsomus

humanitaarinen /hˈumanɪtˌaːrɪnen/ (adj)
humanitário
  ihmisystävällinen

humanoidi /hˈumanˌoidɪ/ (n)
humanoide
  jokin olento, joka muistuttaa ihmistä; sana yhdistetään arkisessa kielenkäytössä usein avaruusolioihin

hummeri /hˈummerɪ/ (n)
lagosta
  euroopanhummeri (Homarus gammarus), Atlantissa esiintyvä suurikokoinen äyriäinen

humus /hˈumus/ (n)
humo
  tumma, eloperäinen maa-aines, jossa on runsaasti humushappoja

hunaja /hˈunaja/ (n)
mel
  makea ja tahmea neste, jota mesipistiäiset ja erityisesti mehiläiset tuottavat kukkien medestä ja kasvien tai kirvojen erittämästä mesikasteesta ravinnokseen. Ihminen on hyödyntänyt mehiläisten keräämää hunajaa aluksi luonnonpesistä ottamalla ja nykyisin tarhaamalla mehiläisiä.

hunajainen /hˈunajˌainen/ (adj)
melífluo
  varsinkin pehmeästä, matalasta puheäänestä

hunni /hˈunnɪ/ (n)
Huno
  300-luvulla Eurooppaan hyökänneen paimentolaiskansan jäsen

huntu /hˈuntu/ (n)
véu
  hiuksia ja kasvoja peittävä naisten vaate

huolellinen /hˈuolellɪnen/ (adj)
cuidadoso
  säntillinen, tarkka

huolestunut /hˈuolestunut/ (adj)
preocupado
  sellainen, joka odottaa jotain negatiivista tapahtuvaksi

huolestuttava /hˈuolestˌutːava/ (adj)
preocupante
  huolestusta, huolestumista aiheuttava tai herättävä

huoli /hˈuolɪ/ (n)
preocupação
  usein rauhattomuutena ilmenevä, monesti tiedostamaton, mieltä painava tunne

huolimatta /hˈuolɪmˌatːa/ (adv)
apesar
  jostakin asiasta piittaamatta; silti, vaikka

huoltoasema /hˈuoltoˌasema/ (n)
posto de abastecimento
  liike josta saa autoihin varaosia ja huoltopalveluja sekä polttoainetta

huomata /hˈuomata/ (v)
notar
  havaita, kiinnittää huomionsa, panna merkille

huomautus /hˈuomautus/ (n)
observação
  jnk asian tarkennukseksi tai täydennykseksi esitetty selitys

huomenna /hˈuomenna/ (adv)
amanhã
  kuluvan päivän jälkeisenä päivänä

huominen /hˈuomɪnen/ (n)
amanhã
  seuraava päivä

huomio /hˈuomɪo/ (n)
atenção
  tarkkaavaisuus, varteenotto

huone /hˈuone/ (n)
aposento, sala
  rakennuksen muista osista yleensä seinillä erotettu tila

huoneisto /hˈuoneisto/ (n)
apartamento
  asuin- tai liiketilana käytettävä, yhdestä tai useammasta huoneesta koostuva kokonaisuus kerrostalossa, rivitalossa tai liikerakennuksessa

huonekalu /hˈuonekˌalu/ (n)
alfaia
  tilassa tai huoneessa oleva käyttöesine

huonekasvi /hˈuonekˌasvɪ/ (n)
planta de interior
  sisätiloissa kasvatettava koristekasvi

huonekärpänen /hˈuonekˌærpænen/ (n)
mosca doméstica
  Muscidae-heimon tummanharmaa kaksisiipilaji (Musca domestica) , joka elää kaikkialla maapallolla, viihtyy erityisesti eläinsuojissa ja asunnoissa, sekä niiden läheisyydessä

huono /hˈuono/ (adj)
ruim, mau
  laadultaan puutteellinen, kehno, huonolaatuinen

huopa /hˈuopa/ (n)
feltro
  villasta, karvoista ym. huovuttamalla eli vanuttamalla valmistettu kangasmainen tuote

huopakynä /hˈuopakˌynæ/ (n)
caneta hidrográfica
  kynä, jossa muste siirtyy paperille huokoisesta kuitukärjestä

huora /hˈuora/ (n)
puta, meretriz
  prostituoitu

huorata /hˈuorata/ (v)
prostituir
  myydä itseään, toimia prostituoituna

huovittaa /hˈuovɪtːaː/ (v)
feltrar
  päällystää huovalla

huovuttaa /hˈuovutːaː/ (v)
feltrar
  vanuttaa, tehdä huopamaiseksi

huppu /hˈupːu/ (n)
capuz
  takin, paidan, kaavun tms. selkäosan yläreunasta lähtevä vaatteen osa, joka voidaan vetää pään yli

huppuparatiisikaija /hˈupːupˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
periquito-encapuzado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hurrikaani /hˈurrɪkˌaːnɪ/ (n)
furacão
  trooppinen hirmumyrsky, joka esiintyy Meksikonlahdella

hurskas /hˈurskas/ (adj)
religioso
  harras, vakavamielinen

husaari /hˈusaːrɪ/ (n)
hussardo
  alun perin unkarilainen kevyen ratsuväen sotilas

hussilainen /hˈussɪlˌainen/ (n)
hussita
  Jan Husin (1369–1415) perustaman uskonnollisen reformiliikkeen seuraaja, jotka nousivat kapinaan keisaria vastaan 1400-luvulla mikä johti ns. hussillaissotiin

hutilointi /hˈutɪlˌointɪ/ (n)
deslize
  hutiloiminen

huuhkaja /hˈuːhkaja/ (n)
corujão, bufo
  kookas, ruskeankeltainen, mustankirjava pöllöjen heimoon kuuluvan huuhkajien lintusuvun laji

huuhtoa /hˈuːhtoa/ (v)
enxaguar
  huljuttaa vedessä, valella vedellä tai nesteellä, varsinkin vähäisen lian tai puhdistusaineen poistamiseksi

huuli /hˈuːlɪ/ (n)
lábio
  ihmisen ja monien muiden nisäkkäiden pehmeä suun ympäristö; yleensä monikossa, jolloin tarkoitetaan ylähuulta ja alahuulta

huuliharppu /hˈuːlɪhˌarpːu/ (n)
gaita
  soitettaessa huulia vasten asetettava soitin, jonka liuskamaiset viritetyt kielet soivat läpivirtaavan ilman vaikutuksesta. Sävelasteikko löytyy huulia vasten asetettavan sivun pituudelta. Eri sävel löytyy vastaavalta kohdalta puhallettaessa ja imettäessä ilmaa.

huulipuna /hˈuːlɪpˌuna/ (n)
batom
  huulten värjäykseen käytettävä, perinteisesti punasävyinen kosmetiikkatuote

huumausaine /hˈuːmausˌaine/ (n)
narcótico
  huume; päihde, jonka kauppa ja/tai hallussapito on laissa säädetty rangaistavaksi teoksi

huume /hˈuːme/ (n)
narcótico
  huumausaine, laiton päihde

huumori /hˈuːmorɪ/ (n)
humor
  leikinlasku; hyväntahtoinen suhtautuminen koomisiin ilmiöihin

huumorintaju /hˈuːmorˌintaju/ (n)
senso de humor
  kyky ymmärtää huumoria

huuri /hˈuːrɪ/ (n)
huri
  islamilainen paratiisissa uskovaisia palveleva neitsyt

huurre /hˈuːrre/ (n)
escarcha
  jääkidekerros, joka syntyy pakkasella korkean ilmankosteuden olosuhteissa eri pinnoille

huutaa /hˈuːtaː/ (v)
gritar
  puhua hyvin lujaa

huutokauppa /hˈuːtokˌaupːa/ (n)
leilão
  kaupaksi tarjoaminen läsnä oleville ostajille suullisten ja julkisten ostotarjousten tekemistä varten

huutomerkki /hˈuːtomˌerkːɪ/ (n)
ponto de exclamação
  välimerkki !, jolla päätetään painollinen lause tai huudahdusrepliikki

huvimaja /hˈuvɪmˌaja/ (n)
barraca
  erillinen pienehkö pohjaratkaisultaan monitahoinen suippokattoinen piharakennus, josta avautuu ikkunanäkymä kaikkiin ilmansuuntiin; joskus myös avoseinäinen oleskelukatos

huvipuisto /hˈuvɪpwˌisto/ (n)
parque de diversões
  huvitteluun tarkoitettu paikka, jossa on erilaisia laitteita: karuselleja, vuoristoratoja tai vastaavia

hyasintti /hˈyasˌintːɪ/ (n)
jacinto
  tuoksuhyasintti, koristekasviksi kasvatettava sipulikasvi Hyacinthus orientalis

hyasinttiara /hˈyasˌintːɪˌara/ (n)
arara-azul-grande
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hydraatti /hˈydraːtːɪ/ (n)
hidrato
  veden muodostama molekyyliyhdiste, jossa . Esim. veteen liuennut yhdiste tai kidevedellinen ioniyhdiste

hydrauliikka /hˈydraulˌiːkːa/ (n)
hidráulica
  paineistetuilla nesteillä toimivia eli hydraulisia laitteita soveltava tekniikan haara

hydraulinen /hˈydraulɪnen/ (adj)
hidráulico
  hydrauliikkaan liittyvä, nesteen paineella toimiva

hydridi /hˈydrɪdɪ/ (n)
hidreto
  hydridi-ioni, vedyn anioni, H−

hydrofobinen /hˈydrofˌobɪnen/ (adj)
hidrófugo
  vettä hylkivä, vesipakoinen, vettä poistyöntävä

hydroksidi /hˈydroksˌidɪ/ (n)
hidróxido
  vedyn ja hapen muodostama negatiivinen ioni (OH−)

hydrologi /hˈydrolˌoɡɪ/ (n)
hidrologista
  hydrologian tutkija

hydrolyysi /hˈydrolˌyːsɪ/ (n)
hidrólise
  veden vaikutuksesta energiaa vapauttava ja aineen kemiallista koostumusta muuttava reaktio

hydrostaattinen /hˈydrostˌaːtːɪnen/ (adj)
hidrostático
  sellainen, joka liittyy hydrostatiikkaan, hydrostatiikkaa koskeva; nesteiden tasapainoa ja niiden aiheuttamaa painetta koskeva

hyeena /hˈyeːna/ (n)
hiena
  joukko lähinnä Afrikassa eläviä vahvaleukaisia kissoille ja näätäeläimille sukua olevia petoja ja raadonsyöjiä

hygieeninen /hˈyɡɪˌeːnɪnen/ (adj)
higiênico, higiénico
  hygienian mukainen, joka ei sisällä taudinaiheuttajia, puhdas

hygienia /hˈyɡienˌia/ (n)
higiene
  yksilöiden ja yhteisöjen terveydenhoitoa tutkiva tiede, osa ehkäisevää lääketiedettä, mihin kuuluu mm. tarttuvien tautien torjunta

hylje /hˈylje/ (n)
foca
  jokin eväjalkaisista vedessä viihtyvistä -heimon nisäkkäistä. Suomessa säännöllisesti tavattavia lajeja ovat harmaahylje eli halli ja norppa.

hylkiö /hˈylkɪø/ (n)
deslocada
  henkilö, jota hyljeksitään muun yhteiskunnan toimesta

hylky /hˈylky/ (n)
navio naufragado
  laivahylky, uponnut tai haaksirikkoutunut ja luonnon armoille hylätty laiva tai muu alus

hylly /hˈylly/ (n)
prateleira
  kahden tuen välissä lepäävä vaakasuora taso, jolla pidetään tavaroita; hyllykön taso

hylätty /hˈylætːy/ (adj)
abandonado
  sellainen, jota ei ole kelpuutettu, joka on jätetty heitteille, hyljätty; viskattu pois.

hylätä /hˈylætæ/ (v)
abandonar
  jättää heitteille, hoidotta; jättää pois käytöstä

hymni /hˈymnɪ/ (n)
hino
  juhlallinen (kuoro)laulu

hymy /hˈymy/ (n)
sorriso
  kasvoilla, erityisesti huulilla ja suupielissä, myös silmissä ja silmien seudulla näkyvä iloista suhtautumista tai halveksuntaa viestivä ilme.

hymyillä /hˈymyillæ/ (v)
sorrir
  laittaa kasvonsa hymyyn vetämällä suutaan tai suupieliään; pitää hymyä kasvoillaan; olla hymyssäsuin, hymyssä huulin, hymyssä silmin; olla hymyn virneessä.

hymykuoppa /hˈymykˌuopːa/ (n)
covinha
  joidenkin henkilöiden hymyillessä poskeen muodostuva syvennys

hyperbeli /hˈyperbˌelɪ/ (n)
hipérbole
  käyrä, jonka kahdesta polttopisteestä mitattujen etäisyyksien erotuksen itseisarvo on vakio

hyperbolinen /hˈyperbˌolɪnen/ (adj)
hiperbólico
  eksponenttifunktion kautta määritelty

hypergamia /hˈyperɡˌamɪa/ (n)
hipergamia
  naisen pariutumiskäyttäytymiseen liittyvä ylöspäin naiminen; lapselleen materiaalisen vaurauden tarjoavan miehen etsiminen ja miehen vaihtaminen vielä korkeamman materiaalisen vaurauden tason tarjoavaan mieheen tilaisuuden tullen aikaisemmat sitoumukset ja tunteet unohtaen

hyperglykemia /hˈyperɡlˌykemˌia/ (n)
hiperglicemia
  liian korkea verensokeri; veriplasman glukoosipitoisuus yli 12 mmol/l

hyperkuutio /hˈyperkˌuːtɪo/ (n)
hipercubo
  kuutiokäsitteen yleistys useampaan ulottuvuuteen

hyperlinkki /hˈyperlˌiŋkːɪ/ (n)
hiperligação
  hypertekstissä oleva viite toiseen dokumenttiin tai resurssiin

hypnoosi /hˈypnoːsɪ/ (n)
hipnose
  transsin kaltainen tila, jossa henkilö on altis suggestiolle

hypnoottinen /hˈypnoːtːɪnen/ (adj)
sonífero
  hypnoosiin liittyvä

hypokalemia /hˈypokˌalemˌia/ (n)
Hipocaliémia
  liian vähäinen veren kaliumpitoisuus

hypotalamus /hˈypotˌalamus/ (n)
hipotálamo
  väliaivojen pohjaosa

hypoteesi /hˈypotˌeːsɪ/ (n)
hipótese
  tutkittava väite; oletus, otaksuma, olettamus; tietylle ilmiölle ehdotettu selitys, jonka täytyy olla tieteellisten menetelmien mukaisesti testattavissa: testaamalla se voidaan osoittaa virheelliseksi tai sen paikkansapitävyyden puolesta voidaan saada näyttöä

hypoteettinen /hˈypotˌeːtːɪnen/ (adj)
hipotético
  oletuksellinen; sellainen, jonka todenperäisyyttä pyritään selvittämään; sellainen, jonka voidaan olettaa ainakin teoriassa olevan mahdollinen, mutta ei tiedetä, onko vai ei

hypotenuusa /hˈypotenˌuːsa/ (n)
hipotenusa
  suorakulmaisen kolmion suoran kulman vastainen sivu

hyppy /hˈypːy/ (n)
pulo
  hyppäämisen teko tai tapahtuma

hyppynaru /hˈypːynˌaru/ (n)
corda de pular
  naru, jota pyöritetään tavallisesti kahdella kädellä itsensä ympäri niin, että narulenkki lentää pään yli ja hypätessä se menee jalkojen alta. Narun yli hypitään muillakin tavoin. Kuntoiluväline, jota voi käyttää myös pareittain. Pitkää narua voi käyttää useampikin narunhyppääjä samanaikaisesti, kun narun molemmissa päissä on pyörittäjä.

hyppääjä /hˈypːæːjæ/ (n)
saltador
  henkilö, joka hyppää

hypätä /hˈypætæ/ (v)
saltar, pular
  ponnistaa irti maasta jaloillaan yhden kerran; tehdä yksi hyppy

hyrrä /hˈyrræ/ (n)
pião
  lelu, joka koostuu kiekosta ja sen läpi kulkevasta akselista, jonka päälle sen voi laittaa pyörimään

hysteerinen /hˈysteːrɪnen/ (adj)
histérico
  hysterian mukainen; hallitsemattoman ja kohtuuttoman tunteellinen
  sellainen joka kärsii hysteriasta

hysteerisesti /hˈysteːrɪsˌestɪ/ (adv)
histericamente
  hysteerisellä tavalla

hystereesi /hˈysterˌeːsɪ/ (n)
histerese
  kasvavan ja pienenevän suureen välinen ero

hysteria /hˈysterˌia/ (n)
histeria
  liiallinen hallitsematon emotionaalisuus kuten pelko tai paniikki

hytti /hˈytːɪ/ (n)
cabine
  laivassa tai junassa oleva erillinen huone, jossa matkustajat ja miehistön jäsenet voivat nukkua ja viettää aikaansa. Hytti voi olla tarkoitettu yhdelle tai useammalle henkilölle.

hyttynen /hˈytːynen/ (n)
mosquito
  jokin heimon Culicidae-hyönteinen, joista osa imee verta ravinnokseen

hyttysverkko /hˈytːysvˌerkːo/ (n)
mosquiteiro
  hyttysiltä suojaava verkko

hyve /hˈyve/ (n)
virtude
  hyvä tapa

hyvin /hˈyvɪn/ (adv)
bem
  hyvällä tavalla; niin, että tulos on hyvä

hyvinvointi /hˈyvɪnvˌointɪ/ (n)
prosperidade
  erityisesti yksilön kokema olotila, jossa hän tuntee itsensä ainakin kohtuullisen terveeksi ja kokee olevansa sosiaalisesti ja taloudellisesti riittävän turvatussa asemassa

hyvinvointivaltio /hˈyvɪnvˌointɪvˌaltɪo/ (n)
estado assistencial
  valtio, joka merkittävissä määrin tarjoaa kaikille kansalaisille sosiaaliturvaa, erilaisia julkisia palveluita ja joka jakaa kansalaisten varallisuuseroja uusiksi tulonsiirtoina tarvitseville ottamalla niiltä, joilla on enemmän vaurautta; erityisesti sosiaalidemokratian mukainen valtion rooli yhteiskunnassa; valtio, jonka huono-osaiset kansalaiset pärjäävät taloudellisesti tulonsiirtojen avulla ja jossa verotetaan maksukyvyn mukaan; sosiaalivaltio

hyvyys /hˈyvyːs/ (n)
bondade
  se, että on hyvä

hyvä /hˈyvæ/ (adj)
bom, boa
  sellainen, joka tai mikä on eettisesti ja muutoinkin positiivinen

hyväksyttävästi /hˈyvæksˌytːævˌæstɪ/ (adv)
aceitavelmente
  hyväksyttävällä tavalla

hyväksyä /hˈyvæksˌyæ/ (v)
aceitar, aprovar
  päättää jonkin olevan hyvä tai sopiva, kelpuuttaa, suostua

hyvänlaatuinen /hˈyvænlˌaːtwɪnen/ (adj)
benigno
  sellainen, joka ei voi levitä muualle kehoon (kasvaimesta)

hyvännäköinen /hˈyvænnækˌøinen/ (adj)
bem-afeiçoado
  sellainen, jonka tai minkä näkeminen saa aikaan miellyttävän tuntemuksen; esteettinen, kaunis

hyväntahtoinen /hˈyvæntˌahtoinen/ (n)
benevolente
  sellainen, joka tahtoo hyvää muille

hyväntekeväisyys /hˈyvæntˌekevˌæisyːs/ (n)
caridade
  hyvän tekeminen sitä tarvitseville, esimerkikisi antamalla rahaa, tavaroita tai palvelemalla muuten

hyvästi /hˈyvæstɪ/ (adv)
adeus
  hyvin, hyvällä tavalla, hyvin tuloksin

hyvästi /hˈyvæstɪ/ (n)
adeus
  jäähyväiset

hyytelö /hˈyːtelø/ (n)
geleia, geléia
  (keittiö) pehmeä, joustava massa, joka muodostuu mehun, kala-, kasvis- tai lihaliemen jäähtyessä niissä luonnostaan olevan tai lisätyn hyytelöimisaineen vaikutuksesta

hyytyä /hˈyːtyæ/ (v)
coagular
  kovettua, jähmettyä

hyödyllinen /hˈyødyllɪnen/ (adj)
útil
  sellainen, josta on hyötyä

hyödyllinen idiootti /hˈyødyllɪnen ˈidɪˌoːtːɪ/ (n)
idiota útil
  herkkäuskoinen henkilö, joka myötäilee poliittista tahoa tai linjaa, joka on hänelle itselleen haitaksi

hyödytön /hˈyødytøn/ (adj)
inútil
  sellainen, josta ei ole hyötyä

hyökkäys /hˈyøkːæys/ (n)
assalto, agressão
  toimi, jonka päämääränä on vastustajan tuhoaminen tai vahingoittaminen niin, että sen on mahdotonta jatkaa taistelua

hyökkääjä /hˈyøkːæːjæ/ (n)
atacador
  se, joka hyökkää
atacante
  pallopeleissä pelaaja jonka tehtävänä on tehdä maaleja tms.

hyökätä /hˈyøkætæ/ (v)
atacar
  käydä tietyn henkilön tai asian kimppuun fyysisesti tai sanallisesti

hyönteinen /hˈyønteinen/ (n)
insecto, inseto
  jokin Insecta-luokkaan kuuluvista niveljalkaisista eläimistä

hyönteismyrkky /hˈyønteismˌyrkːy/ (n)
inseticida
  (torjunta-aine) Tuhohyönteisten torjuntaan käytetty myrkky

hyönteissyöjä /hˈyønteissˌyøjæ/ (n)
insectívoro
  lintu, matelija tai muu eläin joka syö hyönteisiä

hyönteistiede /hˈyønteistˌiede/ (n)
entomologia
  hyönteisiä tutkiva tieteenala

hyöty /hˈyøty/ (n)
benefício
  jokin asia, joka edesauttaa jotain toista asiaa

hyötysuhde /hˈyøtysˌuhde/ (n)
eficiência
  se, kuinka suuri osa panoksesta muuttuu tuotokseksi (ilmaistaan suhdelukuna)

hyötyä /hˈyøtyæ/ (v)
beneficiar-se de
  saada jostakin jotakin hyötyä tai etua

häikäilemätön /hˈæikæilˌemætøn/ (adj)
inescrupuloso
  häpeämättömän röyhkeä, keinoista piittaamaton

häipyä /hˈæipyæ/ (v)
escafeder-se
  mennä pois, lähteä, poistua

häiritä /hˈæirɪtæ/ (v)
perturbar
  vaikuttaa hidastavasti tai sekoittavasti jonkun työskentelyyn, olla häiriöksi; estää jonkin toimintaa

häiriö /hˈæirɪø/ (n)
desordem
  jokin tilapäinen haitta, keskeytys, epäjärjestys, virheellisyys tms.

hälyttää /hˈælytːæː/ (v)
alarmar
  antaa varoittavaa merkkiääntä

hämmästyttää /hˈæmmæstˌytːæː/ (v)
espantar
  saattaa hämmästyneeksi, tehdä hämmästyneeksi

hämähäkinverkko /hˈæmæhækˌinverkːo/ (n)
teia
  hämähäkin ravinnon pyyntiä varten seitistä kutoma verkko

hämähäkki /hˈæmæhˌækːɪ/ (n)
aranha
  jokin lahkon Araneae niveljalkainen hämähäkkieläin

hämähäkkieläin /hˈæmæhˌækːielæin/ (n)
aracnídeo
  hämähäkkieläinten luokkaan () kuuluva laji tai yksilö

hämäräsokeus /hˈæmærˌæsokeus/ (n)
cegueira noturna
  huono näkökyky hämärässä; yösokeus

häntä /hˈæntæ/ (n)
rabo, cauda
  selkärankaisilla maaeläimillä selkärangan jatkona peräaukon yläpuolella sijaitseva ruumiinosa

häntäluu /hˈæntæluː/ (n)
cóccix
  selkärangan alimmat 3–5 nikamaa, jotka (ihmisellä) ovat jäänne hännästä ()

häpeä /hˈæpeæ/ (n)
vergonha
  huonommuuden tunteesta tai sopimattomasta teosta johtuva negatiivinen tunne

häpeällinen /hˈæpeˌællɪnen/ (adj)
infame
  häpeäksi oleva

häpeäpaalu /hˈæpeæpˌaːlu/ (n)
pelourinho
  jalkapuuta muistuttava laite, johon tuomittu kiinnitetään julkisesti näytteille päästään ja käsistään

häpy /hˈæpy/ (n)
vulva
  (anatomia) naisen ulkosynnyttimet

häpyhuulet /hˈæpyhˌuːlet/ (n)
lábios
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, isot tai pienet häpyhuulet

häpykarva /hˈæpykˌarva/ (n)
pelo pubiano
  häpykarvoituksen karva

häpykarvoitus /hˈæpykˌarvoitus/ (n)
pelos pubianos
  ihmisillä vartalon etupuolella ulkoisten sukuelinten tuntumassa ja osin niitä verhoten sijaitseva häpykarvoista koostuva karvoitus

häpykieli /hˈæpykˌielɪ/ (n)
clitóris
  naisen sukupuolielinten herkin osa

härkä /hˈærkæ/ (n)
boi
  kuohittu urospuolinen nautaeläin tai poro

härkäpapu /hˈærkæpˌapu/ (n)
fava
  virnojen sukuun kuuluva hernekasvien laji () tai sen yksilö

härkätaistelu /hˈærkætˌaistelu/ (n)
corrida de touros
  kansanhuvi, jossa pikadorit ja banderillot auttavat matadoria surmaamaan härän

hävittäjä /hˈævɪtːˌæjæ/ (n)
contratorpedeiro
  toisia aluksia suojaamaan kehitetty sota-alustyyppi, jotka yleensä käsitetään 4000-10000 tonnin massaisiksi

hävitä /hˈævɪtæ/ (v)
anular-se
  mennä pois näkyvistä, kadota
  mennä nollaan
perder
  hukkua, joutua hukkaan, kadota
  jäädä tappiolle, joutua häviölle pelissä, oikeudenkäynnissä tai kilpailussa

häämatka /hˈæːmatka/ (n)
lua de mel
  hääparin häiden jälkeen tekemä lomamatka

häät /hˈæːt/ (n)
casamento
  seremonia, jossa kaksi ihmistä vihitään keskenään avioliittoon

hölkkä /hˈølkːæ/ (n)
jogging
  kevyt juokseminen
  kevyesti juostu lenkki

hölmö /hˈølmø/ (n)
tolo
  typerä henkilö; henkilö, joka ei ole viisas; typerys

hölynpöly /hˈølympˌøly/ (n)
bobagem
  joutava tai paikkaansa pitämätön puhe tai väite

höyhen /hˈøyhen/ (n)
pluma
  linnun orvaskeden sarveismuodostuma

höylätä /hˈøylætæ/ (v)
aplainar
  käyttää höylää kappaleen tasoittamiseksi, ohentamiseksi tai lyhentämiseksi

höyry /hˈøyry/ (n)
vapor
  kaasu, joka on lähellä nesteytymistä, vesihöyry

höyrykone /hˈøyrykˌone/ (n)
máquina a vapor
  yl. mäntähöyrykone, lämpövoimakone, joka muuntaa vesihöyryn sisältämän lämpöenergian liike-energiaksi

höyrylaiva /hˈøyrylˌaiva/ (n)
vapor
  laiva, jonka pääkone toimii höyryvoimalla

höyryttää /hˈøyrytːæː/ (v)
cozer/cozinhar no vapor
  kypsentää ruokaa kuumassa höyryssä, esim. kattilassa kiehuvan veden yllä siivilässä

höyryveturi /hˈøyryvˌeturɪ/ (n)
locomotiva a vapor
  veturi, jonka voimanlähde on höyrykone

höystää /hˈøystæː/ (v)
condimentar
  (ruoasta) lisätä höysteeksi, tarjota jonkin kanssa
  tarjota jonkin kanssa

ibuprofeiini /ˈibuprˌofeˌiːnɪ/ (n)
ibuprofeno#Portugali
  laajasti käytössä oleva tulehduskipulääke, jonka vaikutusmekanismina on syklo-oksygenaasientsyymin toiminnan estäminen ja sitä kautta prostaglandiinisynteesin inhibointi

idea /ˈidea/ (n)
ideia
  ajatus, oivallus, keksintö, pulman ratkaisu

idealismi /ˈidealˌismɪ/ (n)
idealismo
  käsitys että todellisuus on perimmäiseltä luonteeltaan henkinen, että se on olemassa vain mielessä

idealistinen /ˈidealˌistɪnen/ (adj)
idealista
  idealismin mukainen

identiteetti /ˈidentɪtˌeːtːɪ/ (n)
identidade
  (filosofia) se, mikä tekee oliosta tai muusta entiteetistä määriteltävän ja tunnistettavan, antamalla sille joitakin ominaisuuksia tai piirteitä, jotka mahdollistavat sen erottamisen muista olioista

identtinen /ˈidentːɪnen/ (adj)
idêntico
  sellainen, joka on ominaisuuksiltaan täysin sama, yhtäinen, yhtäpitävä, yhtäläinen

ideogrammi /ˈideˌoɡrammɪ/ (n)
ideograma
  käsitettä kuvaava merkki

ideologia /ˈideˌoloɡˌia/ (n)
ideologia
  ideoiden kanonisoitunut kokoelma, poliittinen näkökulma todellisuuteen tai rutiininomaiseksi muuttunut poliittinen käytäntö, joka heijastaa tietyn yksilön, ryhmän, luokan tai kulttuurin tarpeita ja pyrkimyksiä

ideologinen /ˈideˌoloɡɪnen/ (adj)
ideológica
  ideologian mukainen, ideologiaa noudattava

idiomaattinen /ˈidɪomˌaːtːɪnen/ (adj)
idiomático
  (useampisanaisesta ilmauksesta) sellainen, jonka merkitys ei ole pääteltävissä sen muodostavien sanojen merkityksistä, jotka niillä on muissa yhteyksissä

idiomi /ˈidɪˌomɪ/ (n)
idioma
  sanontatapa tai ilmaisu, jota ei voi ymmärtää pelkästään sen sisältämien sanojen merkitysten perusteella

idiootti /ˈidɪˌoːtːɪ/ (n)
idiota
  tyhmänä pidetty henkilö

idiopaattinen /ˈidɪopˌaːtːɪnen/ (adj)
idiopático
  sellainen jonka aiheuttaja (syy) on tuntematon

ido /ˈido/ (n)
ido
  esperantoon perustuva kansainvälinen keinotekoinen kieli (kielitunnus: io)

idyllinen /ˈidyllɪnen/ (adj)
idílico
  rauhallinen, pastoraalinen

idänkoukkukakadu /ˈidæŋkˌoukːukˌakadu/ (n)
cacatua-corella-de-bico-longo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ien /ˈien/ (n)
gengiva
  hampaan juurta peittävä pehmytkudos

ientulehdus /ˈientulˌehdus/ (n)
gengivite
  suun tulehdustila

ies /ˈies/ (n)
jugo
  niskan taakse laitettava veto- tai kantolaite

iglu /ˈiɡlu/ (n)
iglu
  eskimoiden lumimaja

ihailija /ˈihailˌija/ (n)
admirador
  henkilö, joka ihailee jotakuta

ihailla /ˈihailla/ (v)
admirar
  pitää esimerkillisenä

ihailtavasti /ˈihailtavˌastɪ/ (adv)
admiravelmente
  ihailtavalla tavalla

ihailu /ˈihailu/ (n)
admiração
  ihaileminen

ihana /ˈihana/ (adj)
maravilhoso
  erittäin hyvä, äärimmäisen miellyttävä, ihastuttava; poikkeuksellisen kaunis, haluttava tai herkullinen

ihastus /ˈihastus/ (n)
fraquinho
  (tilapäisen) rakastuksen kohde

ihme /ˈihme/ (n)
milagre
  tapahtumien kulku luonnonlakien vastaisella tavalla
maravilha
  hyvin harvinainen tai epätodennäköinen tapahtuma

ihminen /ˈihmɪnen/ (n)
humano, homem, ser humano
  nykyihminen, kahdella jalalla kulkeva nisäkäs (Homo sapiens sapiens), joka kuuluu kädellisten lahkoon muiden ihmisapinoiden kanssa

ihmiskauppa /ˈihmɪskˌaupːa/ (n)
tráfico de pessoas
  ihmisen hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa värväystä, kuljettamista, kätkemistä ja/tai vastaanottamista, johon liittyy uhkaamista, pakottamista, orjuuttamista tai harhaanjohtamista; pääasiassa naisten ostaminen ja myyminen prostituoiduiksi

ihmiskilpi /ˈihmɪskˌilpɪ/ (n)
escudo humano
  siviilit, yleensä naiset tai lapset, käytettynä sotilaskohteen suojana siihen kohdistuvan hyökkäyksen välttämiseksi

ihmiskunta /ˈihmɪskˌunta/ (n)
humanidade
  maailman kaikkien ihmisten muodostama kokonaisuus

ihmismäinen /ˈihmɪsmˌæinen/ (adj)
antropoide
  ihmistä muistuttava

ihmisoikeudet /ˈihmɪsˌoikeudet/ (n)
direitos humanos
  inhimillisyyden toteuttamiseen tähtääviä yhteiskunnallisesti velvoittavia moraalisia periaatteita, joiden noudattamista pyritään valvomaan kansainvälisillä sopimuksilla ja julistuksilla

ihmissusi /ˈihmɪssˌusɪ/ (n)
lobisomem
  ihminen, joka muuttuu vasten tahtoaan sudeksi täysikuulla

ihmisyys /ˈihmɪsyːs/ (n)
humanidade
  inhimillinen olemus, ihmisiksi toimiminen

iho /ˈiho/ (n)
pele
  ihmisen elimistön uloin ja suurin elin, joka ympäröi koko ruumista lukuun ottamatta ruumiinonkaloita ja silmiä

ihonalainen /ˈihonalˌainen/ (adj)
subcutâneo
  ihon alla sijaitseva

ihosyöpä /ˈihosˌyøpæ/ (n)
cancro de pele
  ihosolusta lähtöisin oleva syöpä

ihotautilääkäri /ˈihotˌautɪlˌæːkærɪ/ (n)
dermatologista
  ihosairauksia ja allergioita tutkiva ja hoitava lääkäri

ihra /ˈihra/ (n)
banha
  sian rasva, vrt. tali

iibis /ˈiːbɪs/ (n)
íbis
  haikaralintuihin kuuluvia lintuja (Threskiornithidae)

iiri /ˈiːrɪ/ (n)
irlandês
  iirin kieli (kielitunnus: ga), Irlannissa puhuttava kelttiläinen kieli

ikinä /ˈikɪnæ/ (adv)
alguma vez
  (kysymyslauseessa) ylipäätään, edes joskus, koskaan
  () ei minään aikana, ajankohtana

ikirouta /ˈikɪrˌouta/ (n)
permafrost
  ympäri vuoden, vähintään kaksi peräkkäistä vuotta, jäässä oleva maa-aines, jollaisia tavataan pohjoisessa, kuten Siperiassa

ikkuna /ˈikːuna/ (n)
janela
  seinään tai muuhun rakenteeseen puhkaistu, useimmiten lasitettu aukko, joka päästää halutulla tavalla valoa lävitseen
  tietty rajattu ajankohta, jolloin jonkin toiminnon teko on mahdollista, aikaikkuna

ikkunalauta /ˈikːunalˌauta/ (n)
parapeito
  rakennuksen sisäpuolella ikkunan alapuolella sijaitseva kiinteä tai paikalleen asennettu taso

ikkunaruutu /ˈikːunarˌuːtu/ (n)
vidraça
  ikkunan lasilevy

ikoni /ˈikonɪ/ (n)
ícone
  Kristusta, Neitsyt Mariaa tai pyhimyksiä esittävä maalaus
  alallaan tunnettu henkilö
  merkki, joka muistuttaa kohdettaan esim. näyttää tai kuulostaa kohteeltaan

ikonostaasi /ˈikonˌostaːsɪ/ (n)
iconóstase
  ortodoksisessa kirkossa alttarin ja kirkkosalin erottava seinä, jolla on ikoneja

ikosaedri /ˈikosaˌedrɪ/ (n)
icosaedro
  20-tahkoinen geometrinen kappale

ikuinen /ˈikwɪnen/ (adj)
eterno, perpétuo
  joka ei lopu koskaan; aina jatkuva

ikuisesti /ˈikwɪsˌestɪ/ (adv)
eternamente
  kaikki ajat kestäen

ikuisuus /ˈikwɪsuːs/ (n)
eternidade
  äärettömän pitkä aika
  ajasta riippumaton olotila, jossa aika saattaa olla läsnä, mutta kykenee rajoittamaan vain sisällään, ei ulkopuolellaan, olevaa todellisuutta

ikä /ˈikæ/ (n)
idade
  syntymähetkestä tai valmistus- tai muodostumishetkestä kulunut aika

ikäluokka /ˈikælˌuokːa/ (n)
faixa etária
  samanikäisistä, usein samana vuonna syntyneistä, koostuva ryhmä

ikävöidä /ˈikævˌøidæ/ (v)
ansiar
  kaivata, haikailla

ikään kuin /ˈikæːŋ kwˈin/ (adv)
como se
  aivan kuin, kuin

iljetys /ˈiljetys/ (n)
abominação
  iljettäväksi koettava olio tai asia

ilkeä /ˈilkeæ/ (adj)
mau
  sellainen, joka tekee mielellään kepposia toiselle tai on muuten häijy; pahantahtoinen

illallinen /ˈillallɪnen/ (n)
jantar
  illalla syötävä ateria tai välipala

illankoitto /ˈillaŋkˌoitːo/ (n)
crepúsculo, pôr do sol
  auringon laskeutuminen horisontin taakse

illastaa /ˈillastaː/ (v)
jantar
  syödä illallista

ilma /ˈilma/ (n)
ar
  hengitettävä kaasuseos, joka ympäröi maapalloa ilmakehänä

ilma-alus /ˈilmaˈalus/ (n)
aeronave
  ilmassa liikkuva kulkuväline

ilma-ase /ˈilmaˈase/ (n)
arma de ar comprimido
  ilmanpaineella luoteja ampuva ase

ilmailu /ˈilmailu/ (n)
aviação
  ilmakehässä lentäminen käyttäen ilmaa keveämpiä tai raskaampia kiinteäsiipisiä tai pyöriväsiipisiä lentolaitteita, joita kutsutaan ilma-aluksiksi, ja tähän liittyvä toiminta

ilmainen /ˈilmainen/ (adj)
gratuito
  sellainen, joka ei maksa mitään, maksuton

ilmaista /ˈilmaista/ (v)
expressar
  esittää ajatus, tunne, mielipide tms. puhumalla, kirjoittamalla tai jollakin muulla tavalla muille, joskus tahattomasti, vrt. paljastaa

ilmakehä /ˈilmakˌehæ/ (n)
atmosfera
  maapalloa ympäröivä kaasuista koostuva kerros, joka on ilmaa; maapallon kaasukehä

ilmakuva /ˈilmakˌuva/ (n)
aerofotografia
  valokuva, joka on otettu lentokoneesta tai muusta ilma-aluksesta

ilmalaiva /ˈilmalˌaiva/ (n)
dirigível
  ilmaa kevyempi, aerodynaamiseksi muotoiltu ilmakulkuneuvo, ilma-alus, joka lentää jonkinlaisen moottorin voimalla

ilmamassa /ˈilmamˌassa/ (n)
massa de ar
  meteorologiassa suurehko alue, jolla ilman ominaisuudet, esimerkiksi lämpötila, kosteus ja tropopaussin korkeus ovat pääosin samat

ilman /ˈilman/ (adv)
sem
  paitsi, vailla; muuten
  ilman vain kans. muuten vain, ilman aikojaan

ilmankosteus /ˈilmaŋkˌosteus/ (n)
humidade
  ilmassa olevaa silmille näkymätöntä ja iholle yleensä tuntumatonta vesihöyryä
  mitattu ilman kosteuspitoisuus, ilman vesihöyryn määrä tai suhde

ilmanpaine /ˈilmampˌaine/ (n)
pressão atmosférica
  kokoon puristuneen ilmamassan paine verrattuna ilmakehän paineeseen
  säähän liittyvä ilmakehän paine tietyssä paikassa; kohteen yläpuolella olevan ilmamassan aiheuttama paine

ilmansuunta /ˈilmansˌuːnta/ (n)
ponto cardeal
  maapallon pinnalla tapahtuvaa suuntimista varten yleismaailmallisesti määriteltyyn järjestelmään kuuluva suure, jonka mittayksikkö on aste; jakautuvat ympyrällä 90 asteen kulmissa ristimäisesti vastakkaisiin ja viereisiin pääilmansuuntiin (pohjoinen, itä, etelä, länsi) ja pääilmansuuntien väleissä 45 asteen kulmissa suhteessa pääilmansuuntiin, pääilmansuuntien puoliväleissä, väli-ilmansuuntiin (koillinen, kaakko, luode, lounas)

ilmanvastus /ˈilmanvˌastus/ (n)
resistência do ar
  Kappaleen liikettä ilmassa vastustavat voimat, jotka syntyvät kappaleen eri puolilla vallitsevista ilmanpaineista ja sen ohi virtaavasta ilmavirrasta

ilmapallo /ˈilmapˌallo/ (n)
balão
  ilmalla tai kaasulla täytettävä, kevyestä materiaalista yleensä koristelu- tai mainontatarkoituksiin valmistettu pallo

ilmapiiri /ˈilmapˌiːrɪ/ (n)
atmosfera
  tunnelma, atmosfääri

ilmapistooli /ˈilmapˌistoːlɪ/ (n)
pistola de ar comprimido
  ilmanpaineella luoteja ampuva pistooli

ilmasto /ˈilmasto/ (n)
clima
  tietyn paikan tai alueen tyypillinen sää kuvattuna tilastollisin termein kuten keski- ja ääriarvoin ja persentiilein

ilmastointi /ˈilmastˌointɪ/ (n)
ar condicionado
  sisäilman laadun hallinta, yleensä viittaa sisäilman viileänä ja ilmankosteuden miellyttävänä pitävään koneelliseen järjestelmään

ilmastointilaite /ˈilmastˌointɪlˌaite/ (n)
ar-condicionado
  laite, jonka lämpöpumppu jäähdyttää ja kuivaa sisäilmaa

ilmaston lämpeneminen /ˈilmaston lˈæmpenˌemɪnen/ (n)
aquecimento global
  ilmastonmuutos, jossa ilmasto lämpenee

ilmastonmuutos /ˈilmastˌonmuːtos/ (n)
alterações climáticas
  ilmaston muuttuminen; pidemmän aikavälin tilastollinen muutos sääilmiöissä

ilmatiede /ˈilmatˌiede/ (n)
meteorologia
  meteorologia; sääilmiöitä käsittelevä tiede; oppi ilmakehän rakenteesta, koostumuksesta ja ilmiöistä

ilmatila /ˈilmatˌila/ (n)
espaço aéreo
  valtion maa- tai merialueen yläpuolella sijaitseva ilma-alue

ilmatyyny /ˈilmatˌyːny/ (n)
almofada inflável
  johonkin puhallettu kantava ilmakerros, ilmapatja

ilmatyynyalus /ˈilmatˌyːnyalus/ (n)
hovercraft
  laitteen alle puhalletun ilmatyynyn kannattamana kulkeva kulkuneuvo, (harv.) pintaliitäjä

ilmaus /ˈilmaus/ (n)
expressão
  suullisesti, kirjallisesti, elehtimällä tms. kerrottu jotakin ilmaiseva lausuma tai muu viesti

ilmavirta /ˈilmavˌirta/ (n)
corrente ar
  ilmamassan siirtyminen virtaamalla paikasta toiseen

ilmavoimat /ˈilmavˌoimat/ (n)
força aérea
  asevoimien lentotoiminta; asevoimien osa, jonka vastuulla on ilmapuolustus, rynnäköinti ja pommitukset lentokonein

ilme /ˈilme/ (n)
cara, expressão
  ihmisen kasvoilla näkyvät merkit mielialasta

ilmeinen /ˈilmeinen/ (adj)
evidente
  silminnähtävä; riidaton; varma; hyvällä syyllä uskottava

ilmeisesti /ˈilmeisˌestɪ/ (adv)
claramente
  ilmeisellä tavalla, heti nähtävästi, riidattomasti, epäilyksettä, ei vähäisesti (erit. lakikielessä)
  todennäköisesti, käytännöllisesti katsoen varmuudella, luultavasti

ilmeniitti /ˈilmenˌiːtːɪ/ (n)
ilmenita
  rauta-titaani-oksidi (FeTiO₃); eräs mineraali, jota esiintyy erityisesti Kuussa

ilmentymä /ˈilmentˌymæ/ (n)
expressão
  ilmenemis- tai esiintymismuoto, ilmaus

ilmestyä /ˈilmestˌyæ/ (v)
aparecer
  tulla näkyviin, ilmaantua

ilmiö /ˈilmɪø/ (n)
fenómeno
  aistein havaittava, usein mielenkiintoa herättävä luonnon tai yhteiskunnan tapahtuma tai muu ilmenevä erityisyys, joka toistuu tai on toistettavissa

ilmiömäinen /ˈilmɪømˌæinen/ (adj)
fenomenal
  ilmiön luonteinen

ilmoittaa /ˈilmoitːaː/ (v)
notificar
  kertoa ilmoitus, tiedotus tai uutinen, antaa tiedoksi

ilmoittautua /ˈilmoitːˌautua/ (v)
cadastrar
  ilmoittaa itsensä johonkin

ilmoitus /ˈilmoitus/ (n)
anúncio
  ilmoittamisen toteutus

ilo /ˈilo/ (n)
alegria, prazer
  hyvä mieliala

iloinen /ˈiloinen/ (adj)
feliz, alegre
  hyvällä mielellä oleva, hyvän mielinen, jolla on hyvä mieliala; joka on luonteeltaan ilomielinen, iloluonteinen

ilokaasu /ˈilokˌaːsu/ (n)
gás hilariante
  typpioksiduuli eli dityppimonoksidi, N₂O, jota on käytetty nukutus- tai puudutusaineena koska se aiheuttaa hilpeän olotilan

ilotulite /ˈilotˌulɪte/ (n)
foguete
  ilotulitukseen käytettävä raketti, pommi tms.

ilotulitus /ˈilotˌulɪtus/ (n)
fogos de artifício
  ilotulitteilla järjestetty näytös, jossa pääosassa ovat näyttävät ja värikkäät räjähdykset ja niiden muodostamat kuviot

ilta /ˈilta/ (n)
noite, tarde
  päivän ja yön välinen, auringonlaskun aikoihin sijoittuva vuorokaudenaika

iltapäivä /ˈiltapˌæivæ/ (n)
tarde
  puolen päivän jälkeen alkava vuorokaudenaika, jota ennen on aamupäivä ja jonka jälkeen tulee ilta

iltarusko /ˈiltarˌusko/ (n)
arrebol
  auringonlaskun aiheuttama valoilmiö, punoitus iltaisella taivaalla

iltatähti /ˈiltatˌæhtɪ/ (n)
estrela d'alva
  iltaisin kirkkaana näkyvä Venus

ilves /ˈilves/ (n)
lince
  keskikokoinen kissaeläin (), joka on Euroopan ja Siperian metsien tärkeimpiä petoja

imaami /ˈimaːmɪ/ (n)
imã
  rukouksen johtaja moskeijassa tai moskeijan johtaja

imbesilli /ˈimbesˌillɪ/ (n)
imbecil
  typerys

imettäjä /ˈimetːˌæjæ/ (n)
ama-de-leite
  (vanha) nainen, jonka tehtävänä on imettää toisten naisten lapsia

imettää /ˈimetːæː/ (v)
aleitar
  ruokkia vauvaa antamalla hänen imeä rintaa äidinmaidon saamiseksi

imeä /ˈimeæ/ (v)
chupar, sugar
  vetää nestettä suuhunsa suun lihasten voimalla

imitaatio /ˈimɪtˌaːtɪo/ (n)
imitação
  jäljittely; mukaelma, jäljitelmä

imitaattori /ˈimɪtˌaːtːorɪ/ (n)
imitador
  henkilö, joka viihdyttää yleisöä jäljittelemällä toisen, yleensä kuuluisan henkilön ääntä ja maneereita

immenkalvo /ˈimmeŋkˌalvo/ (n)
hímen
  rengasmainen ohuesta, venyvästä sidekudoksesta muodostuva poimu emättimen suulla

immunoglobuliini /ˈimmunˌoɡlobulˌiːnɪ/ (n)
imunoglobulina
  vasta-aine

impedanssi /ˈimpedˌanssɪ/ (n)
impedância
  vaihtovirtapiirin yli vaikuttavan jännitteen amplitudin ja saman piirin läpi kulkevan virran amplitudin suhde

imperatiivi /ˈimperatˌiːvɪ/ (n)
imperativo
  tapaluokka, joka ilmaisee toiminnan käsketyksi, kehotetuksi tai toivotuksi. Sen tunnus suomessa vaihtelee persoonittain: Yksikön toinen on kirjoitusasultaan tunnukseton, mutta ääntöasussa esiintyy jäännöslopuke /ˣ/, monikon ensimmäisessä ja toisessa tunnus on -kaa tai -kää vokaalisoinnun mukaisesti, yksikön ja monikon kolmannessa tunnus taas on -ko tai -kö vokaalisoinnun mukaan.

imperfekti /ˈimperfˌektɪ/ (n)
imperfeito
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka saattaa jatkua

imperialismi /ˈimperˌialˌismɪ/ (n)
imperialismo
  alue- ja talousvaltauksiin pyrkivä suurvaltapolitiikka

implisiittinen /ˈimplɪsˌiːtːɪnen/ (adj)
intrínseco
  johonkin epäsuorasti sisältyvä, jostakin pääteltävissä oleva
  jossa arvoa ei ole ratkaistu yhden muuttujan lausekkeena

impressionismi /ˈimpressˌionˌismɪ/ (n)
impressionismo
  1860-luvulta 1900-luvun alkuun vaikuttanut taidesuuntaus, jossa tavoitteena oli vangita vaikutelma eli impressio tietystä hetkestä jättäen epätarkan sommittelun ja yksityiskohdat toisarvoisiksi

impressionistinen /ˈimpressˌionˌistɪnen/ (adj)
impressionista
  impressionismin mukainen

impulsiivinen /ˈimpulsˌiːvɪnen/ (adj)
impelente
  sellainen, joka kokee impulsseja; vilkas, harkitsematon tai arvaamaton

imputaatio /ˈimputˌaːtɪo/ (n)
imputação
  puuttuvan tiedon paikkaaminen korvikearvolla, siten että estimaatin laatu paranee verrattuna tiedon poisjättämiseen
  syyksilukeminen, hyväksilukeminen
  vastuun tai edun siirto

imuneste /ˈimunˌeste/ (n)
linfa
  selkärankaisten verisuonistossa virtaavan veren plasman kudosnesteestä siirtyneen osan muodostama imusuonistossa virtaava kellertävä neste

imupaperi /ˈimupˌaperɪ/ (n)
mata-borrão
  nestettä imevä huokoinen paperi laboratoriokäyttöön tms.

imuroida /ˈimurˌoida/ (v)
aspirar
  siivota käyttäen imuria

indefiniittipronomini /ˈindefɪnˌiːtːɪprˌonomˌinɪ/ (n)
pronome indefinido
  epämääräinen homomini, joka ei viittaa mihinkään tunnettuun tai yksilöityyn asiaan. Perinteisesti ne pronominimaiset sanat, jotka eivät sovi muihin, määräisten pronominien ryhmiin, uusissa kieliopeissa myös kvanttoripronomini. Suomen indefiniittipronomineja ovat esim. joku, muu, kumpikin ja eräs.

indigo /ˈindɪɡo/ (n)
anil
  kasviperäinen sinisenvioletti väriaine, jota käytetään mm. farkkujen värjäämiseen

indigoara /ˈindɪɡˌoara/ (n)
arara-azul-de-lear
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

indikaattori /ˈindɪkˌaːtːorɪ/ (n)
indicador
  aine, jonka väri muuttuu toisen aineen happamuuden tai emäksisyyden mukaan

indikatiivi /ˈindɪkatˌiːvɪ/ (n)
indicativo
  yleisin tapaluokka, jolla ei ole erityistä tunnistetta. Suomen kielessä indikatiivi ilmaisee toiminnan todelliseksi.

indikatiivinen /ˈindɪkatˌiːvɪnen/ (adj)
indicador
  sellainen, joka liittyy indikatiivitapaluokkaan, indikatiivimuotoinen

indium /ˈindium/ (n)
índio
  eräs alkuaine, tunnus: In

individualismi /ˈindɪvˌidualˌismɪ/ (n)
individualismo
  yksilön vapautta korostava aate; yksilökeskeisyys

indoeurooppalainen /ˈindoˌeuroːpːalˌainen/ (adj)
indo-europeu
  (kielitiede) yhteisestä kantakielestä lähtenyt eurooppalais-aasialaiseen kielikuntaan kuuluva, indogermaaninen

indoeurooppalainen /ˈindoˌeuroːpːalˌainen/ (n)
indo-europeu
  indoeurooppalaisia kieliä puhuva; myös Indonesian malajien ja eurooppalaisten jälkeläiset

indokiinankaija /ˈindokˌiːnaŋkˌaija/ (n)
periquito-de-cabeça-rosa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

indonesia /ˈindonˌesɪa/ (n)
indonésio
  indonesian kieli, pääasiassa Indonesiassa puhuttava malaijille hyvin läheistä sukua oleva austronesialainen kieli

indonesialainen /ˈindonˌesɪalˌainen/ (adj)
indonésio
  Indonesiasta peräisin oleva tai Indonesiaan liittyvä

indonesialainen /ˈindonˌesɪalˌainen/ (n)
indonésio
  pysyvästi Indonesiassa asuva henkilö

induktanssi /ˈinduktˌanssɪ/ (n)
indutância
  johtimen kyky vastustaa virran muutosta (tunnus L). SI-järjestelmän mukainen yksikkö on henry (tunnus H).

infiksi /ˈinfɪksɪ/ (n)
infixo
  morfeemi, joka sijoitetaan muodostettavan sanan keskelle

infinitiivi /ˈinfɪnɪtˌiːvɪ/ (n)
infinitivo
  verbin substantiivinen nominaalimuoto

inflaatio /ˈinflaːtˌio/ (n)
inflação
  albumiinivirtsaisuus, jossa albumiini-valkuaisainetta on virtsassa normaalia enemmän. [http://www.tohtori.fi/?page=6625671&search=albuminuria]"rahan arvon lasku", tilanne jossa rahavaranto kasvaa suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena nousevat
  "rahan arvon lasku", tilanne jossa rahavaranto kasvaa suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena nousevat

influenssa /ˈinfluˌenssa/ (n)
gripe
  kuumeen nostava epidemioina leviävä virussairaus

informaatio /ˈinformˌaːtɪo/ (n)
informação
  tietosisältö, vääristymätön tieto; vääristelemätön tiedonanto

informaatioteoria /ˈinformˌaːtɪˌoteˌorɪa/ (n)
teoria da informação
  statistisia menetelmiä tiedonvälitysprosessissa hyödyntävä teoria, jolle tietotekniset ratkaisut pohjautuvat

infrapuna /ˈinfrapˌuna/ (n)
infravermelho
  välittömästi näkvyvän valon punaisen pään ulkopuolella sijaitseva aallonpituusalue

infrastruktuuri /ˈinfrastrˌuktuːrɪ/ (n)
infraestructura
  varusrakenne; yhteiskunnan perusrakenne, erityisesti tekninen perusrakenne, joka mahdollistaa yhteiskunnan toiminnan

inhimillinen /ˈinhɪmˌillɪnen/ (adj)
humano
  ihmisiin liittyvä; ihmiselle tyypillinen tai ihmiseltä odotettava
  ihmiselle soveltuva, ihmisarvoinen, humaani

inhota /ˈinhota/ (v)
abominar
  pitää erityisen vastenmielisenä, tuntea inhoa jtak kohtaan

injektiivinen /ˈinjektˌiːvɪnen/ (adj)
injetivo
  sellainen, jossa jokainen maalijoukon alkio on enintään yhden lähtöjoukon alkion kuva

injektio /ˈinjektˌio/ (n)
função injetiva
  yleensä piikillä ihon läpi annettava ruiske, joka sisältää ravinteita tai lääkitystä

inka-aratti /ˈiŋkaˈaratːɪ/ (n)
tiriba-rupestre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

inkivääri /ˈiŋkɪvˌæːrɪ/ (n)
gengibre
  eräs maustekasvi (Zingiber officinale)
  sen maavarresta valmistettava mauste

inkivääriolut /ˈiŋkɪvˌæːrɪolut/ (n)
gengibirra
  käymismenetelmällä valmistettu, mutta alkoholiton hiilihapollinen virvoitusjuoma, joka on valmistusmenetelmästä riippuen miedosti tai hyvinkin voimakkaasti inkiväärillä maustettu
  eräs karibialaistyyppinen alkoholijuoma: inkiväärillä maustettu olut

inklinaatio /ˈiŋklɪnˌaːtɪo/ (n)
inclinação
  kallistuma, kompassin magneettineulan kääntyminen alaspäin napoja lähestyttäessä

inkontinenssi /ˈiŋkontɪnˌenssɪ/ (n)
incontinência
  kykenemättömyys virtsan tai ulosteen pidättämiseen

inkunaabeli /ˈiŋkunˌaːbelɪ/ (n)
incunábulo
  ennen vuotta 1501 Euroopassa painettu painate

inkvisitio /ˈiŋkvɪsˌitɪo/ (n)
Inquisição
  katolisen kirkon harhaoppisuuden poistamiseen luotu organisaatio

innostus /ˈinnostus/ (n)
entusiasmo
  into, innokkuus, vimma, kuume, hanakkuus

innovatiivinen /ˈinnovatˌiːvɪnen/ (adj)
inovador
  uudistuksen tai uudistuksia esittelevä, luova, kekseliäs

insesti /ˈinsestɪ/ (n)
incesto
  läheisten sukulaisten välinen sukupuoliyhteys

insinööri /ˈinsɪnˌøːrɪ/ (n)
engenheiro
  tekniikan parissa suunnittelutehtävissä työskentelevä henkilö; teknisen alan alemman korkeakoulututkinnon, insinööritutkinnon, suorittanut henkilö, joka soveltaa tiedettä

instituutio /ˈinstɪtˌuːtɪo/ (n)
instituição
  oikeudellisiin säädöksiin perustuva poliittisen, sosiaalisen tai uskonnollisen elämän tiettyä muotoa edustava pysyväksi tarkoitettu organisaatio

instrumentaali /ˈinstrumˌentaːlɪ/ (n)
instrumental
  monien kielten taivutusmuoto, joka ilmaisee välinettä tai keinoa, jolla tekeminen suoritetaan

insuliini /ˈinsulˌiːnɪ/ (n)
insulina
  hormoni, joka säätelee sokeriaineenvaihduntaa elimistössä; liittyy diabetekseen

integraali /ˈinteɡrˌaːlɪ/ (n)
integral
  funktio, jonka derivaatta annettu funktio on

integraalilaskenta /ˈinteɡrˌaːlɪlˌaskenta/ (n)
cálculo integral
  korkeampaan matematiikkaan kuuluva integraalin käsitteeseen perustuva matematiikan osa, joka on kiinteästi sidoksissa differentiaalilaskennan kanssa

integrointi /ˈinteɡrˌointɪ/ (n)
integração
  se, kun jokin integroidaan, yhdentäminen; integraatio
  se että muodostetaan funktio, jonka derivaatta on annettu funktio

interaktiivinen /ˈinterˌaktɪːvɪnen/ (adj)
interativo
  vuorovaikutteinen

interjektio /ˈinterjˌektɪo/ (n)
interjeição
  huudahdussana, sanaluokka huudahduksille ja vastaaville ilmauksille

internet /ˈinternet/ (n)
Internet
  käsitteellistynyt, yleisnimen tyyppinen vastine sanalle Internet, globaali useista tietoverkoista koostuva verkko

intersektionaalisuus /ˈintersˌektɪonˌaːlɪsuːs/ (n)
interseccionalidade
  se, että lopputulosten tasa-arvon esteenä on yksilön sukupuolen lisäksi muutkin ihmisten väliset erot, esim. yhteiskuntaluokka, ikä ja etninen tausta, joista useampi voi olla samanaikaisesti tietylle yksilölle kasautuneita rasitteita; feminismin ajattelusuuntaus, joka on kehittynyt rasismia ja kapitalismia vastustavasta integrative feminism -ajattelusuuntauksesta ja pohjimmiltaan ajattelusuuntaus, jossa ihmisten välillä tulisi vallita täydellinen tasa-arvo, jota arvioidaan lopputuloksilla

intervalli /ˈintervˌallɪ/ (n)
intervalo
  kahden sävelkorkeuden väli

intiaani /ˈintɪˌaːnɪ/ (n)
ameríndia
  Amerikan alkuasukas (lukuun ottamatta eskimoita)

intiaanikanootti /ˈintɪˌaːnɪkanˌoːtːɪ/ (n)
canoa
  varsinainen kanootti, toinen kanootin päätyypeistä; puoliksi seisovassa asennossa melottava kanootti, jonka mela on yksilapainen

intialainen /ˈintɪalˌainen/ (adj)
indiano
  Intiasta peräisin oleva tai Intiaan liittyvä

intialainen /ˈintɪalˌainen/ (n)
indiano
  pysyvästi Intiassa asuva henkilö

intianriippukaija /ˈintɪˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
lóris-indiano
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

intiimi /ˈintɪːmɪ/ (adj)
íntimo
  likeinen, läheinen; sellainen, joka koskee usein yksityiselämää ja siihen liittyviä häveliäisyydestä salattavia asioita, arkaluontoisen henkilökohtainen

into /ˈinto/ (n)
ardor
  kiihkeä halu tehdä jtak

intohimo /ˈintohˌimo/ (n)
paixão
  kiihkeä tunne tai vakaumus; pysyvä, voimakas halu tai sen kohde

intoleranssi /ˈintolerˌanssɪ/ (n)
intolerância
  tila, jossa elimistö ei siedä ruoka- tai lääkeainetta

intonaatio /ˈintonˌaːtɪo/ (n)
entonação
  äänen korkeuden vaihtelu puheessa. Suomen kielessä intonaatiolla osoitetaan esim. lauseen alkamista tai loppumista. Ns. korkokielissä erotetaan erikseen sana ja tavuintonaatio. Sellaisia ovat esimerkiksi norjan kieli ja kiinan kieli

intransitiivinen /ˈintransɪtˌiːvɪnen/ (adj)
intransitivo
  kohteeton, sellainen verbi jonka toiminta ei kohdistu tunnettuun objektiin.

intressi /ˈintressɪ/ (n)
interesse
  se mitä haluaa itselleen tai jollekin ryhmälle jostakin asiasta

inttää /ˈintːæː/ (v)
insistir
  väittää itsepäisesti

intuitiivinen /ˈintwɪtˌiːvɪnen/ (adj)
intuitivo
  välittömään oivallukseen eli intuitioon perustuva, vaistonvarainen

inuktitut /ˈinuktɪtut/ (n)
inuktitut
  (kielitiede) inuktitutin kieli, polysynteettinen inuittikieli, joka kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten haaraan.

invaasio /ˈinvaːsˌio/ (n)
invasão
  maahantunkeutuminen, maahanhyökkäys

investoida /ˈinvestˌoida/ (v)
investir
  sijoittaa pääomaa johonkin (tavallisesti aineelliseen) tarkoituksena saada pääomalle tuottoa tulevaisuudessa; tehdä investointi

ioni /ˈionɪ/ (n)
íon, ião
  sähköisesti varautunut atomi tai atomiryhmä

ionisaatio /ˈionɪsˌaːtɪo/ (n)
ionização
  ionien syntyminen

ionosfääri /ˈionˌosfæːrɪ/ (n)
ionosfera
  planeetan kaasukehän yläosan kerros, jossa kaasukehän molekyylit ovat ionisoituneet tähden säteilyn vaikutuksesta

ioota /ˈioːta/ (n)
iota
  kreikkalaisten aakkosten yhdeksäs kirjain, vastaava symboli Ι tai ι

irakilainen /ˈirakɪlˌainen/ (adj)
iraquiano
  Irakista peräisin oleva tai Irakiin liittyvä

irakilainen /ˈirakɪlˌainen/ (n)
iraquiano
  pysyvästi Irakissa asuva henkilö

iranilainen /ˈiranɪlˌainen/ (adj)
iraniano
  Iranista peräisin oleva tai Iraniin liittyvä

iranilainen /ˈiranɪlˌainen/ (n)
iraniano
  pysyvästi Iranissa asuva henkilö

irianinviikunakaija /ˈirɪanˌinvɪːkˌunakˌaija/ (n)
papagaio-dos-figos-de-salvador
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

iridium /ˈirɪdium/ (n)
irídio
  eräs alkuaine (tunnus Ir)

irlanninsetteri /ˈirlannˌinsetːˌerɪ/ (n)
setter irlandês
  eräs seisoviin lintukoiriin kuuluva rotu tai sen yksilö

irlantilainen /ˈirlantɪlˌainen/ (adj)
irlandês
  Irlannista peräisin oleva tai Irlantiin liittyvä

irlantilainen /ˈirlantɪlˌainen/ (n)
irlandês
  pysyvästi Irlannissa asuva henkilö

irokeesi /ˈirokˌeːsɪ/ (n)
iroquesa
  Irokeesiliittoon kuuluvan pohjoisamerikkalaisen kansan jäsen
  irokeesikieli, pohjoisamerikkalaisen alkuperäiskielten ryhmän kieli

ironia /ˈironˌia/ (n)
ironia
  komedian laji, jossa sanoja käytetään päinvastaisen merkityksen ilmaisemiseen; esittää virheet hyvinä ominaisuuksina, arvottoman arvokkaana, moitteet kehuina

ironisesti /ˈironɪsˌestɪ/ (adv)
ironicamente
  ironisella tavalla

irrationaaliluku /ˈirratˌionˌaːlɪlˌuku/ (n)
número irracional
  reaaliluku, jota ei voi esittää kahden kokonaisluvun suhteena, rationaalilukuna (\scriptstyle \frac{m}{n}), jossa m ja n ovat kokonaislukuja

irrottaa /ˈirrotːaː/ (v)
desamarrar
  päästää irti tai irralleen, ottaa erilleen, saattaa erilleen, katkaista

irstailu /ˈirstailu/ (n)
baixaria
  epäsiveellinen käytös

iskeä /ˈiskeæ/ (v)
bater
  lyödä nyrkillä tai veitsellä
  iskeytyä, syöksyä
dar em cima de
  pokata, saada joku ihastumaan itseensä

iskias /ˈiskɪas/ (n)
ciática
  lonkkahermon ärtyminen

isku /ˈisku/ (n)
golpe
  napakka, ponnekas lyönti
ataque
  (sodankäynti) äkkinäinen tai yllätyksellinen aseellinen hyökkäys tai pommi-isku

iskulause /ˈiskulˌause/ (n)
lema
  jonkun yrityksen, yhteisön t. tapahtuman tunnusmerkkinä t. symbolina käytetty lause

iskunvaimennin /ˈiskunvˌaimennɪn/ (n)
amortecedor
  moottoriajoneuvon jousituksen osa, jonka tarkoituksena on vaimentaa korin heilahtelua ja pitää pyörät tiessä kiinni

islam /ˈislam/ (n)
Islã, Islão
  Arabian niemimaalta lähtöisin oleva uskonto, joka sai alkunsa 600-luvun alkupuolella profeetta Muhammedin ilmestyksien pohjalta

islamisaatio /ˈislamɪsˌaːtɪo/ (n)
islamização
  islamisoituminen

islamofobia /ˈislamˌofobˌia/ (n)
islamofobia
  islaminuskoon ja muslimeihin kohdistuvaa pelkoa, vastenmielisyyttä, syrjintää, vihamielisyyttä tai ennakkoluuloisuutta, muslimikammo

islanti /ˈislantɪ/ (n)
islandês
  Islannissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: is). Sanalista

islantilainen /ˈislantɪlˌainen/ (adj)
islandês
  Islannista peräisin oleva tai Islantiin liittyvä

islantilainen /ˈislantɪlˌainen/ (n)
islandês
  pysyvästi Islannissa asuva henkilö

ismi /ˈismɪ/ (n)
ismo
  suunta, aate, virtaus

iso /ˈiso/ (adj)
grande
  suuri, kookas, mittava

iso ranneluu /ˈiso rˈanneluː/ (n)
capitato
  ranteen luu keskisormen tyvessä, os capitate

isoisä /ˈisoisæ/ (n)
avô
  isän tai äidin isä, isänisä tai äidinisä

isokauluskaija /ˈisokˌauluskˌaija/ (n)
periquito-grande-alexandre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isolaattikieli /ˈisolˌaːtːɪkˌielɪ/ (n)
língua isolada
  kieli, jonka ei tiedetä olevan sukua millekään muulle kielelle

isomasto /ˈisomˌasto/ (n)
grande
  aluksen pisin masto

isomeeri /ˈisomˌeːrɪ/ (n)
isômero
  yhdiste, joka on jonkin toisen yhdisteen kanssa isomeerinen

isometria /ˈisomˌetrɪa/ (n)
isometria
  samanmittaisuus

isomorfismi /ˈisomˌorfɪsmɪ/ (n)
isomorfismo
  rakenteen säilyttävä bijektiivinen kuvaus joukolta toiselle

isomustakaija /ˈisomˌustakˌaija/ (n)
papagaio-vasa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isomuurahaiskarhu /ˈisomˌuːrahˌaiskarhu/ (n)
tamanduá-bandeira
  isomuurahaiskarhujen sukuun kuuluvien nisäkkäiden ainoa laji () tai tämän yksilö

isomäntyaratti /ˈisomˌæntyarˌatːɪ/ (n)
papagaio-de-fronte-castanha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isopyrstöhaukka /ˈisopˌyrstøhˌaukːa/ (n)
gavião-de-doria
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isorokko /ˈisorˌokːo/ (n)
varíola
  hyvin vaarallinen virusperäinen (Variola) tartuntatauti, joka on saatu hävitettyä rokotuksin

isoruohokaija /ˈisorˌuohokˌaija/ (n)
periquito-elegante
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isosepelkaija /ˈisosepˌelkaija/ (n)
periquito-port-lincoln
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isotermi /ˈisotˌermɪ/ (n)
isoterma
  lämpökäyrä eli karttaan piirretty käyrä, joka yhdistää ne pisteet, joissa on sama lämpötila

isotooppi /ˈisotˌoːpːɪ/ (n)
isótopo
  atomilaji; alkuaineen atomimassan suhteen erilainen laji; ovat atomeja, joissa on sama määrä protoneja, mutta eri määrä neutroneja

isotöyhtöhaukka /ˈisotˌøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza-parda
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isovarvas /ˈisovˌarvas/ (n)
dedão do pé
  ihmisellä suurin varvas; varpaista se, joka on lähimpänä pariansa, oikean jalan vasemmanpuoleisin ja vasemman jalan oikeanpuoleisin varvas

isoviheraratti /ˈisovˌiherarˌatːɪ/ (n)
periquito-do-pacífico
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoäiti /ˈisoˌæitɪ/ (n)
avó
  isän tai äidin äiti

israelilainen /ˈisraˌelɪlˌainen/ (adj)
israelense
  Israelin valtiosta peräisin oleva tai Israeliin liittyvä

istua /ˈistua/ (v)
estar sentado, sentar se
  olla istuma-asennossa, olla istuallaan

istuinluu /ˈistwɪnluː/ (n)
ísquio
  alin lantion muodostavista luista (os ischium)

istukka /ˈistukːa/ (n)
placenta
  nisäkäsnaaraiden (poislukien nokkaeläimet, pussieläimet) kohdunseinämästä ja sikiön ravitsemuskalvosta muodostuva elin
mandril
  (tekniikka) työstökoneen osa terän tai kappaleen kiinnittämistä varte

istunto /ˈistunto/ (n)
sessão
  virallisen elimen kokous
  jonkin palvelun yhteyden ottajalle luotu tilatieto

istuttaa /ˈistutːaː/ (v)
plantar
  asettaa kasvin taimia multaan, jotta ne kasvaisivat

istuutua /ˈistuːtˌua/ (v)
sentar
  laskeutua alustalle niin että ruumiin paino tulee takapuolen päälle

isyys /ˈisyːs/ (n)
paternidade
  se että joku on isä, isän sukulaisuussuhde lapseen

isä /ˈisæ/ (n)
pai
  lapsen siittänyt mies, lapsen biologinen isä
  (kirkko) katolinen miespuolinen seurakunnan pappi

isänisä /ˈisænˌisæ/ (n)
avô paterno
  isoisä isän puolelta, isän isä

isänmaa /ˈisænmaː/ (n)
pátria
  maa, jossa henkilö on syntynyt tai josta hänen sukunsa on lähtöisin

isänmaallisuus /ˈisænmˌaːllɪsuːs/ (n)
patriotismo
  rakkaus isänmaata kohtaan

isänpäivä /ˈisæmpˌæivæ/ (n)
dia dos pais
  isien kunniaksi marraskuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

isäntä /ˈisæntæ/ (n)
anfitrião
  talon tai maatilan miespuolinen omistaja, talonisäntä
  kutsujen tai muun tilaisuuden järjestäjä

isänäiti /ˈisænˌæitɪ/ (n)
avó paterna
  isoäiti isän puolelta, isän äiti

isäpuoli /ˈisæpˌuolɪ/ (n)
padrasto
  äidin uusi mies, joka ei ole lapsen biologinen tai adoptoinut isä

italia /ˈitalˌia/ (n)
italiano
  italian kieli, itäromaaninen kieli, jonka alkumuotona pidetään latinaa. Italia on Italiassa puhuttava pääkieli, jota puhutaan lähes koko Italiassa. Sanalista

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (adj)
italiano, italiana
  Italiasta peräisin oleva tai Italiaan liittyvä

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (n)
italiano, italiana
  pysyvästi Italiassa asuva henkilö

italiansalaatti /ˈitalɪˌansalˌaːtːɪ/ (n)
salada russa
  eräs ruokalaji, jossa salaattiainekset on sekoitettu majoneesiin

itiö /ˈitɪø/ (n)
esporo
  aitotumallisten eliöiden mikroskooppisen pieni suvuttomasti muodostunut mikroskooppinen lisääntymis- ja leviämisosanen

itiökotelo /ˈitɪˌøkotˌelo/ (n)
asco
  kotelosienen itiölavassa tiheänä kerroksena sijaitsevia soluja, joiden sisällä itiöt syntyvät

itiöpesäke /ˈitɪˌøpesˌæke/ (n)
esporângio
  monien itiökasvien sekovarren yleensä pyöreähkö muodostuma, jossa itiöt valmistuvat

itkeä /ˈitkeæ/ (v)
chorar
  vuodattaa kyyneliä yleensä surun tai liikutuksen vuoksi

itkupilli /ˈitkupˌillɪ/ (n)
chorão
  henkilö, joka itkee helposti

itse /ˈitse/ (adv)
si-próprio
  omatoimisesti, henkilökohtaisesti

itseisarvo /ˈitseisˌarvo/ (n)
valor absoluto
  reaaliluvun etäisyys nollasta lukusuoralla, reaalitasossa

itsekeskeinen /ˈitsekˌeskeinen/ (adj)
egocêntrica
  itseensä keskittyvä muiden hyvinvoinnin tai tarpeiden kustannuksella

itsekkyys /ˈitsekːyːs/ (n)
egoísmo
  luonteenpiirre, joka sisältää keskittymisen omaan itseen muiden kustannuksella

itsekunnioitus /ˈitsekˌunnɪˌoitus/ (n)
orgulho
  ihmisen kunnioitus itseään kohtaan

itsekuri /ˈitsekˌurɪ/ (n)
autodisciplina
  oman käytöksensä hallitsemista ja päämäärätietoista työskentelyä tavoitteiden saavuttamiseksi

itsekäs /ˈitsekæs/ (adj)
egoísta
  vain omat tarpeensa tai halunsa huomioon ottava ja muiden tarpeet tai halut sivuuttava

itseluottamus /ˈitselˌuotːamus/ (n)
autoconfiança
  usko siihen, että suoriutuu tai selviytyy

itsemurha /ˈitsemˌurha/ (n)
suicídio
  tahallinen hengen riistäminen itseltään

itsemurhaaja /ˈitsemˌurhaːja/ (n)
suicida
  itsemurhan tekijä

itsemurhapäänsärky /ˈitsemˌurhapˌæːnsærky/ (n)
dor de cabeça suicida
  Hortonin oireyhtymä

itsenäinen /ˈitsenˌæinen/ (adj)
independente
  toisista riippumaton

itsenäisyys /ˈitsenˌæisyːs/ (n)
independência
  ylin valta, suvereniteetti, täydellinen riippumattomuus

itsepalvelu /ˈitsepˌalvelu/ (n)
auto-serviço
  asiakkaan omatoimisuudella korvattu asiakaspalvelu

itsepetos /ˈitsepetos/ (n)
autoenganação
  itsensä uskotteleminen uskomaan johonkin, joka ei ole totta; myös ilmiselvän hyväksymättömyys

itsepäinen /ˈitsepˌæinen/ (adj)
teimoso
  omasta tahdostaan, mielipiteestään tms. tiukasti kiinni pitävä

itsetyydytys /ˈitsetˌyːdytys/ (n)
masturbação
  omien sukupuolielinten hyväilyä ja koskettelua seksuaalisen mielihyvän saamiseksi

itsevaltias /ˈitsevˌaltɪas/ (n)
autocrata
  henkilö jolla on rajoittamaton valta; autokraatti

itsevarma /ˈitsevˌarma/ (adj)
seguro de si
  sellainen jolla on itseluottamusta

itä /ˈitæ/ (n)
leste, este
  pääilmansuunta pohjoisen ja etelän välissä, pohjoisesta 90 astetta myötäpäivään

itäinen /ˈitæinen/ (adj)
oriental
  sellainen, joka sijaitsee idässä, idässä oleva tai idästä tuleva; itäiseen ilmansuuntaan liittyvä.

itävaltalainen /ˈitævˌaltalˌainen/ (adj)
austríaco
  Itävallasta peräisin oleva tai Itävaltaan liittyvä

itävaltalainen /ˈitævˌaltalˌainen/ (n)
austríaco
  pysyvästi Itävallassa asuva henkilö

iva /ˈiva/ (n)
escárnio
  ylimielinen pilkanteko, jonka tarkoituksena on kohteen halventaminen

iäkäs /ˈiækæs/ (adj)
idoso
  (ihmisestä) kauan elänyt vanha

jaavalainen /jˈaːvalˌainen/ (adj)
jau
  Jaavalta peräisin oleva tai Jaavaan liittyvä.

jaavalainen /jˈaːvalˌainen/ (n)
jau
  Pysyvästi Jaavalla asuva henkilö.

jaettava /jˈaetːˌava/ (n)
dividendo
  jakolaskussa se luku, joka jaetaan toisella luvulla

jaguaari /jˈaɡuˌaːrɪ/ (n)
jaguar, onça
  leopardia muistuttava jykevä kissaeläin ()

jahti /jˈahtɪ/ (n)
iate
  (merenkulku) alkuaan yksimastoinen pienehkö peräkajuuttainen purjealus, jossa on erityinen masto- ja purjerakenne; nykyisin yleisesti huvipursi tai kilpa-alus, myös moottoroitu

jainalaisuus /jˈainalˌaisuːs/ (n)
jainismo
  Intiasta lähtöisin oleva uskonto, joka painottaa väkivallattomuutta ja kurinalaista elämäntapaa

jakaa /jˈakaː/ (v)
compartilhar, dividir
  antaa kullekin osuutensa
dividir
  toimittaa jakelu

jakaja /jˈakaja/ (n)
divisor
  jakolaskussa se luku, jolla toinen luku jaetaan

jakaranda /jˈakarˌanda/ (n)
jacarandá
  (erityisesti) jakarandojen sukuun kuuluva laji tai sen yksilö
  (yleisesti) mikä tahansa jakarandojen suvun () kasvilaji tai sellaisen yksilö
  edellisistä saatava.puuaines

jakauma /jˈakauma/ (n)
arranjo
  havaintoyksiköiden jakautuminen jollakin asteikolla

jakaus /jˈakaus/ (n)
risco do cabelo
  hiuksiin tavallisesti kammalla tehtävä rajalinja, joka jakaa hiukset kahteen eri suuntiin kammattavaan osaan

jakelu /jˈakelu/ (n)
distribuição
  erit. tuotteiden, tarvikkeiden, sähkön tms. toimitus käyttäjille tai kuluttajille

jakkara /jˈakːara/ (n)
tamborete
  pieni tuoli, jossa ei ole selkänojaa

jakki /jˈakːɪ/ (n)
iaque
  aasialainen nautaeläin Bos grunniens, jonka kesyä muotoa hyödynnetään juhtana

jako /jˈako/ (n)
mão
  jonkin jakaminen tai jakautuminen osiin

jakoavain /jˈakoavain/ (n)
chave inglesa
  liikkuvaleukainen kuusiokantaisten ruuvien ja muttereiden kiertoavain, säädettävä ruuviavain

jakojäännös /jˈakojˌæːnnøs/ (n)
resto
  (matematiikka) kokonaisluvuilla tehdyn jakolaskutoimituksen ylijäämä silloin kun jaettava ei ole jakajalla jaollinen

jakolasku /jˈakolˌasku/ (n)
divisão
  kertolaskulla käänteinen laskutoimitus, jossa annettu luku jaetaan yhtä suuriin lukuihin, ositusjako, tai lasketaan kuinka monta kertaa osajoukko sisältyy joukkoon

jakso /jˈakso/ (n)
período
  kokonaisuuden samanlaisena useita kertoja toistuva osa, jollaisista kokonaisuus sitten muodostuu; myös tapahtumasarjan omalaatuinen aikaisemmasta tai myöhemmästä selkeästi eroava kausi.

jaksollinen /jˈaksollɪnen/ (adj)
periódico
  sellainen, joka toistuu jaksoittain; jossa on havaittavissa jaksoja

jaksollinen järjestelmä /jˈaksollɪnen jˈærjestˌelmæ/ (n)
tabela periódica
  taulukko tunnetuista alkuaineista ryhmiteltynä niiden järjestysluvun ja elektronirakenteen mukaan

jakuutti /jˈakuːtːɪ/ (n)
iacuto
  Itä-Siperiassa asuvan turkinsukuinen kansan, jakuuttien, jäsen

jalan /jˈalan/ (adv)
a pé
  jalkaisin

jalankulkija /jˈalaŋkˌulkɪja/ (n)
pedestre, peão
  henkilö, joka kulkee liikenteessä jalan; myös polkupyörän taluttaja, rullaluistelija, potkulautailija tai -kelkkailija

jalansija /jˈalansˌija/ (n)
apoio para os pés
  mahdollisuus, tilaisuus; tila

jalava /jˈalava/ (n)
ulmeiro, olmo
  jalavakasveihin (Ulmus) kuuluva lehtipuu, jonka hedelmä on siipipalteinen pähkylä

jalka /jˈalka/ (n)
perna
  liikkumiseen käytettävä ruumiinosa tai raaja (kädellisillä alaraaja) kokonaisuudessaan lonkasta varpaisiin
pé
  jalkaterä; (laajemmin) jalkaterän mitta tai koko
  pituusmitta, jonka määritelmä on vaihdellut eri aikoina ja paikoissa, nykyisen kansainvälisen määritelmän mukaan 12 tuumaa eli 0,3048 metriä, tunnus ft

jalkahiki /jˈalkahˌikɪ/ (n)
chulé
  jalkaterästä erittyvä hiki, jolle on tyypillistä muuta hikeä voimakkaampi paha haju

jalkajakkara /jˈalkajˌakːara/ (n)
escabelo
  pieni jakkara, joka ei ole tarkoitettu tavallisen jakkaran tavoin istuttavaksi, vaan alustaksi jalkojen lepuuttamiseen

jalkakäytävä /jˈalkakˌæytævæ/ (n)
calçada, passeio
  jalankulkijoille kadun varteen varattu kulkuväylä

jalkapallo /jˈalkapˌallo/ (n)
futebol
  urheilulaji, jossa kaksi 11-henkistä joukkuetta pyrkivät saman pallon saamaan toistensa maaliin useampia kertoja kuin vastustaja
  jalkapallopelin pelivälineenä oleva pallo

jalkapalloilija /jˈalkapˌalloilˌija/ (n)
futebolista
  jalkapallon pelaaja, henkilö, joka pelaa jalkapalloa

jalkapohja /jˈalkapˌohja/ (n)
planta do pé
  jalkaterän alapuoli

jalkapöytä /jˈalkapˌøytæ/ (n)
peito do pé
  jalkaterän kaareva yläpuoli, nilkan ja varpaiden välinen alue, eli jalkaterän selkäpuoli

jalkaterä /jˈalkatˌeræ/ (n)
pé
  ihmisen alaraajan alaosa nilkasta kantapäähän ja varpaisiin

jalkaväki /jˈalkavˌækɪ/ (n)
infantaria
  maavoimiin kuuluva aselaji, jonka sotilaat taistelevat yleensä jalkaisin ja käyttävät henkilökohtaista asetta

jalkine /jˈalkɪne/ (n)
calçado
  jalkapohjan alle tai tarvittaessa jalkaterän suojaksi jalkaan kiinnitettävä liikkumista helpottava ympäröiviltä olosuhteilta suojaava toistuvaan käyttöön tarkoitettu pukine, jonka sisäpuolelle voidaan tarvittaessa laittaa vaatekappale tai muu pehmuste. Ulkopuolelle voidaan pukea päällysjalkine tai kiinnittää liikkumista helpottavia laitteita.

jalokaasu /jˈalokˌaːsu/ (n)
gás nobre
  jokin jaksollisen järjestelmän VIII pääryhmän alkuaineista, jotka normaalioloissa ovat yksiatomisia, kemiallisesti reagoimattomia kaasuja

jalokivi /jˈalokˌivɪ/ (n)
pedra preciosa
  koruna tai muuna koristeena käytetty, erityisen arvokkaana pidetty läpinäkyvä ja valoa taittava kivi tai kova mineraali

jalometalli /jˈalometˌallɪ/ (n)
metal precioso
  metallinen alkuaine, jonka atomit eivät luovuta uloimpia elektronejaan helposti ja joka ei reagoi sen vuoksi helposti suolahapon tai sitä heikompien happojen kanssa

jalostaa /jˈalostaː/ (v)
criar
  risteyttää eläimiä valikoivasti siten että halutut geneettiset ominaisuudet korostuvat

jalostamo /jˈalostˌamo/ (n)
refinaria
  teollisuuslaitos jossa jalostetaan jotakin

jalustin /jˈalustɪn/ (n)
estribo
  satulaan kuuluva teline, jossa pidetään jalkaa ratsastaessa

jamaikanamatsoni /jˈamaikˌanamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-da-jamaica
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jambi /jˈambɪ/ (n)
iambo
  lyhytpitkä, kaksitavuinen runojalka, joka koostuu lyhyestä (painottomasta) ja pitkästä (painollisesta) tavusta ()

jana /jˈana/ (n)
segmento
  suora viiva, jolla on kaksi päätepistettä

janitsaari /jˈanɪtsˌaːrɪ/ (n)
janízaro
  osmanien armeijan eliittijoukko, jota täydennettiin ottamalla kristittyjä orjia

jano /jˈano/ (n)
sede
  yleensä nestevajauksen aiheuttama tarve juoda; se, että janottaa

janoinen /jˈanoinen/ (adj)
sedento
  sellainen, jolla on jano

jaollinen /jˈaollɪnen/ (adj)
divisível
  sellainen, joka voidaan jakaa, kun jakajana on nollasta ja jaettavasta eroava yhtä (1) suurempi tai pienempi kokonaisluku.

jaollisuus /jˈaollɪsuːs/ (n)
divisibilidade
  kahden kokonaisluvun a ja b välillä vallitsevaa suhdetta kuvaava käsite, joka voidaan määrittää lausekkeesta a=bc, jossa myös c on kokonaisluku, riippuvuutena b
  a (a on jaollinen b:llä)

japani /jˈapanɪ/ (n)
japonês
  ensisijassa Japanissa puhuttava kieli (kielitunnus: ja)

japanilainen /jˈapanɪlˌainen/ (adj)
japonês
  Japanista peräisin oleva tai tai Japaniin liittyvä

japanilainen /jˈapanɪlˌainen/ (n)
japonês
  pysyvästi Japanissa asuva henkilö

japsi /jˈapsɪ/ (n)
japa
  japanilainen

jarru /jˈarru/ (n)
freio
  liikkeen hidastamiseen ja pysäyttämiseen tai paikalla pysymisen varmentamiseen tarkoitettu laite

jarruneste /jˈarrunˌeste/ (n)
fluido de freio
  autojen jarru- sekä kytkinjärjestelmissä käytettävä hydraulineste, jonka avulla jarrutus aikaansaadaan

jarruttaa /jˈarrutːaː/ (v)
freiar
  vähentää nopeutta, varsinkin painamalla jarrua

jaspis /jˈaspɪs/ (n)
jaspe
  kvartsin laji, joka voi olla punertavaa, ruskeaa, kellertävää, vihreää tai kirjavaa

jatkaa /jˈatkaː/ (v)
continuar
  olla lopettamatta jo aikaisemmin alkanutta toimintaa, tehdä edelleen keskeytyksettä tai tauon jälkeen

jatkoaika /jˈatkoˌaika/ (n)
prorrogação
  peliajan loppuun lisättävä aika, jos varsinainen peli päättyy tasapeliin

jatkojohto /jˈatkojˌohto/ (n)
extensão
  pistotulppaan liitettävä sähköjohto, jolla virta voidaan viedä kauempana olevalle sähkölaitteelle

jatkuminen /jˈatkumɪnen/ (n)
continuação
  jatkua-verbistä muodostettu teonnimi

jatkumo /jˈatkumo/ (n)
continuum
  yhtenäinen, jatkuva kokonaisuus

jatkuvasti /jˈatkuvˌastɪ/ (adv)
continuamente
  jatkuvalla tavalla

jatkuvuus /jˈatkuvuːs/ (n)
continuidade
  se, että on jatkuva

jauhe /jˈauhe/ (n)
pó
  pulveri, luonnostaan jauhomainen tai jauhomaiseksi hienonnettu aine

jauheliha /jˈauhelˌiha/ (n)
carne moída
  lihamyllyllä hienonnettu liha, tyypillisesti porsasta tai vasikkaa

jauho /jˈauho/ (n)
farinha
  viljan jyvistä (tai muista siemenistä) jauhamalla saatu hienojakoinen ravinnoksi käytettävä aine

jauhoamatsoni /jˈauhoamˌatsonɪ/ (n)
juruaçu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jauhottaa /jˈauhotːaː/ (v)
enfarinhar
  ripotella jauhoja pinnalle, peittää pinta jauholla

jazz /jˈats/ (n)
jazz
  Yhdysvalloissa syntynyt musiikillinen traditio, johon kuuluu monia toisistaan kauaksi erkaantuneita tyylejä, joissa on tyypillistä on puhallinsoitinten suuri osuus

jemeniläinen /jˈemenɪlˌæinen/ (n)
iemenita
  pysyvästi Jemenissä asuva henkilö

jengi /jˈeŋŋɪ/ (n)
quadrilha
  porukka, etenkin nuorista koostuva joukko

jeni /jˈenɪ/ (n)
iene
  Japanin rahayksikkö, symboli on ¥

jenkkakahva /jˈeŋkːakˌahva/ (n)
pneu
  uumalle, etenkin housun vyötärön yläpuolelle kertyvä rasvakudos, läski

jenkki /jˈeŋkːɪ/ (n)
ianque
  (arkinen) Yhdysvaltain pohjoisvaltioiden asukas

jerrykannu /jˈerrykˌannu/ (n)
bidão
  kanisteri polttoaineen tai juomaveden säilytykseen

jesuiitta /jˈesuˌiːtːa/ (n)
jesuíta
  katolilaisen jesuiittajärjestön jäsen

jiddiš /jˈidːɪʃ/ (n)
iídiche
  jiddišin kieli, juutalaissaksa, keskiajan Saksassa juutalaisten keskuudessa kehittynyt kieli, jota kirjoitetaan heprealaisilla kirjaimilla, mutta sille on olemassa myös virallinen romanisaatiomuoto, kielitunnus: yi)

jo /jˈo/ (adv)
já
  nykyhetkeä aiemmin tai siihen mennessä; määrättyä aikaisemmin, hetkeä aikaisemmin tai siihen mennessä; korostaa etenemistä tiettyyn pisteeseen

jodi /jˈodɪ/ (n)
iodo
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki I

jogurtti /jˈoɡurtːɪ/ (n)
iogurte
  maidosta maitohappobakteerien avulla valmistettu kiinteähkö tai nestemäinen hapanmaitotuote

johanneksenleipäpuu /jˈohannˌeksenlˌeipæpuː/ (n)
alfarrobeira
  mikä tahansa johanneksenleipäpuiden sukuun () kuuluva hernekasvien laji tai sellaisen yksilö

johdanto /jˈohdanto/ (n)
introdução
  aloitusosio esimerkiksi kirjassa tai elokuvassa

johdinauto /jˈohdɪnˌauto/ (n)
trólebus
  linja-auto, joka ottaa käyttövoimansa kadun yläpuolella kulkevista ajolangoista

johtaa /jˈohtaː/ (v)
conduzir
  olla jonkin yrityksen tai laitoksen johdossa
  olla ensimmäisenä kilpailussa
  johdattaa
  aiheuttaa seuraus
  saattaa jk aine tai ominaisuus toisen aineen kautta toiseen aineeseen

johtaja /jˈohtaja/ (n)
chefe
  henkilö, joka johtaa ryhmää tai yhteisöä

johtajuus /jˈohtajuːs/ (n)
liderança
  vallankäyttö sosiaalisessa ryhmässä

johto /jˈohto/ (n)
condução
  (tekniikka) putki, väylä jota pitkin vettä, kaasua tms. kuljetetaan; jakeluverkon osa
  (tekniikka) sähkönjohdin, virtapiirin johdin
  johtoasema kilpailussa

joikuara /jˈoikuˌara/ (n)
maracanã-guaçu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jointti /jˈointːɪ/ (n)
baseado
  kannabista sisältävä sätkä, jonka filtteri saattaa olla kierretty pahvinpala

jojo /jˈojo/ (n)
ioiô
  eräänlainen narusta nykimällä pyöritettävä leikkikalu

jokapäiväinen /jˈokapˌæivæinen/ (adj)
trivial
  tavallinen, arkinen, arkipäiväinen

jokeri /jˈokerɪ/ (n)
coringa
  narri

joki /jˈokɪ/ (n)
rio
  suuri veden muovaama uoma, jossa virtaa vesi

jokiamatsoni /jˈokɪamˌatsonɪ/ (n)
papa-cacau
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jokikaijanen /jˈokɪkˌaijanen/ (n)
inseparável-de-faces-pretas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jonglööri /jˈoŋløːrɪ/ (n)
malabarista
  esiintyjä, joka heittelee ja pyörittelee erilaisia esineitä ilmassa, yleensä käsillään

jono /jˈono/ (n)
fila
  peräkkäin järjestyneiden ihmisten tai muiden alkioiden joukko

jonottaa /jˈonotːaː/ (v)
entrar na fila
  olla jonossa ja odottaa omaa vuoroa

jooga /jˈoːɡa/ (n)
ioga
  ruumiin hallintaa ja mietiskelyä korostava intialainen filosofinen oppi; myös pelkästään siihen liittyvät asento- ja hengitysharjoitukset

joogi /jˈoːɡɪ/ (n)
iogui
  joogan harjoittaja

jordanialainen /jˈordanˌialˌainen/ (adj)
jordaniano
  Jordaniasta peräisin oleva tai Jordaniaan liittyvä

jordanialainen /jˈordanˌialˌainen/ (n)
jordaniano
  pysyvästi Jordaniassa asuva henkilö

joskus /jˈoskus/ (adv)
às vezes, por vezes
  satunnaisesti, toisinaan, aika-ajoin, välillä, ajoittain, hetkittäin, silloin tällöin

jouhisorsa /jˈouhɪsˌorsa/ (n)
marreca-arrebio
  Siro ja pitkänmallinen puolisukeltajasorsa, jota esiintyy koko maassa, vaikka pesiikin harvoin eteläisessä Suomessa.

joukko /jˈoukːo/ (n)
conjunto
  toisiaan lähellä olevien tai keskenään yhteen kuuluvien yksilöiden tai esineiden ryhmä
  matemaattisten olioiden muodostama tarkkaan määritelty yhdistelmä

joukko-oppi /jˈoukːoˈopːɪ/ (n)
teoria de conjuntos
  joukkojen ominaisuuksia tutkiva matematiikan osa-alue, johon matematiikka monilta osiltaan perustuu

joukkohauta /jˈoukːohˌauta/ (n)
vala comum
  hauta, jonne on haudattu lukuisia ihmisiä; tavallisesti joko joukkokuoleman tai -murhan uhreja

joukkomurha /jˈoukːomˌurha/ (n)
assassinato/assassínio em massa
  useamman ihmisen murhaaminen kerralla

joukkorahoitus /jˈoukːorahˌoitus/ (n)
financiamento coletivo
  tapa tehdä yhteistyötä ja saada huomiota henkilöiden tai organisaatioiden hankkeille, joiden rahoittaminen tapahtuu keskenään verkostoituvien ihmisten avulla, yleensä internetin välityksellä

joukkoraiskaus /jˈoukːorˌaiskaus/ (n)
estupro coletivo/grupal
  raiskaus jossa on monta raiskaajaa

joukkotuhoase /jˈoukːotˌuhoˌase/ (n)
arma de destruição em massa
  suurten ihmisjoukkojen tappamiseen ja vahingoittamiseen suunniteltu ase

joukkotuhonta /jˈoukːotuhˌonta/ (n)
genocídio
  jonkin kansallisen, rodullisen, etnisen tai uskonnollisen ryhmän taikka niihin rinnastettavan kansanryhmän hävittäminen kokonaan tai osittain; yleiskielessä kansanmurha

joukkue /jˈoukːue/ (n)
equipa, equipe
  ryhmä, jossa peli pelataan

joulu /jˈoulu/ (n)
Natal
  perinteinen juhla, jota on vietetty, kun päivien lyheneminen on päättynyt; kristittyjen juhla, jota vietetään Jeesuksen joulukuuhun määrätyn syntymäpäivän kunniaksi.

jouluaatto /jˈouluˌaːtːo/ (n)
vigília de Natal
  joulupäivää edeltävä päivä ja ilta, joulukuun 24. päivän ilta

jouluhalko /jˈouluhˌalko/ (n)
lenha de Natal
  keski- ja eteläeurooppalainen perinne, jossa tarkoitukseen erityisesti valittu halko poltettiin alun perin ulkosalla talvipäivänseisauksen kunniaksi, nykyään yleensä tulisijassa joulun kunniaksi; siinä käytettävä halko

jouluinen /jˈoulwɪnen/ (adj)
natalício
  jouluun liittyvä tai joulua ilmentävä

joulukalenteri /jˈoulukalˌenterɪ/ (n)
calendário do Advento
  adventtikalenteri, pahvinen, joulunodotukseen liittyvä kalenteri, jonka luukkujen sisällä on kuvia tai joskus suklaata

joulukortti /jˈoulukˌortːɪ/ (n)
cartão de Natal
  jouluisin tervehdykseksi lähetettävä jouluaiheinen postikortti

joulukuu /jˈoulukuː/ (n)
dezembro
  vuoden viimeinen kuukausi, kuukausi marraskuun ja tammikuun välissä

joulukuusi /jˈoulukˌuːsɪ/ (n)
árvore de Natal
  joulun aikaan tavallisesti sisällä pidettävä monin tavoin koristeltu kuusi, joulupuu

joululahja /jˈoululˌahja/ (n)
presente de Natal
  jouluna toiselle annettava lahja

joululaulu /jˈoululˌaulu/ (n)
cantiga de Natal
  jouluaiheinen, jouluna laulettava laulu

joulumuori /jˈoulumˌuorɪ/ (n)
Mamãe Noel
  joulupukin vaimo

joulupukki /jˈoulupˌukːɪ/ (n)
Pai Natal, Papai Noel
  fiktiivinen henkilö, joka tuo jouluisin lapsille lahjoja

joulupäivä /jˈoulupˌæivæ/ (n)
dia de Natal
  25. joulukuuta, yleinen kristillinen juhlapäivä Suomessa. Käytetään sanan joulu sijasta erityisesti silloin, kun katsotaan, että joulu voidaan ymmärtää myös jouluaatoksi tai useampipäiväiseksi juhlaksi.

joulutähti /jˈoulutˌæhtɪ/ (n)
bico-de-papagaio
  myrkyllinen tyräkkilaji (), yleinen joulun ajan koristekasvi, jonka ylälehdet ovat yl. kirkkaanpunaiset

journalismi /jˈournalˌismɪ/ (n)
jornalismo, periodismo
  tiedotusoppi

jousi /jˈousɪ/ (n)
arco
  lihasvoimalla jännitettävä kaaresta ja jänteestä koostuva ase, jolla ammutaan nuolia tai vasamia, kaaripyssy
  hieman kaareva varsi ja sen rinnalle jännitettyjä jouhia, joilla hangataan kieliä poikkisuuntaan soitettaessa jousisoittimia

jousiammunta /jˈousɪˌammunta/ (n)
arco-e-flecha
  urheilulaji, jossa pyritään ampumaan nuoli jousen avulla maalitauluun

jousiampuja /jˈousɪˌampuja/ (n)
arqueiro
  henkilö, joka harrastaa jousiammuntaa

jousimies /jˈousɪmies/ (n)
arqueiro
  sotaväen jousiampuja

jousisoitin /jˈousɪsˌoitɪn/ (n)
instrumento corda
  jousella soitettava soitin

joustava /jˈoustava/ (adj)
flexível
  sellainen, joka joustaa

joustavuus /jˈoustavuːs/ (n)
flexibilidade
  se, että on joustava

joutsen /jˈoutsen/ (n)
cisne
  mikä tahansa joutsenten sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö, erityisesti laulujoutsen ()

joutsenlaulu /jˈoutsenlˌaulu/ (n)
canto de cisne
  varsinkin taiteilijan viimeinen esiintyminen, julkaisu tms.

juhla /jˈuhla/ (n)
festa
  juhlapyhä

juhlia /jˈuhlɪa/ (v)
celebrar
  viettää juhlaa

jukataninamatsoni /jˈukatˌanɪnamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-iucatã
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

juliaaninen /jˈulɪˌaːnɪnen/ (adj)
juliano
  Julius Caesariin liittyvä

julistaa /jˈulɪstaː/ (v)
declarar
  ilmoittaa julkisesti ja muodollisesti

juliste /jˈulɪste/ (n)
cartaz
  seinälle tai muulle näkyvälle paikalle kiinnitettävä suuri paperi, jossa on kuvia, tekstiä tai molempia

julistus /jˈulɪstus/ (n)
declaração
  yhteinen julkinen, yleensä aatteellinen, kannanotto; se, että julistetaan

julkaista /jˈulkaista/ (v)
publicar
  kustantaa, toimittaa julkisesti saataville
anunciar
  tehdä julkiseksi

julkaisu /jˈulkaisu/ (n)
publicação
  julkaistu kirjallinen tai audiovisuaalinen tuote tai muunlainen teos

julkinen /jˈulkɪnen/ (adj)
público
  yleisessä tiedossa oleva, tunnettu (asia), avoimesti tapahtuva
  yhteiskunnallisia laitoksia koskeva, niihin kuuluva; yhteiskunnan järjestämä tai omistama

julkinen liikenne /jˈulkɪnen lˈiːkenne/ (n)
transporte público
  henkilöliikennettä, joka hoidetaan kaikkien käytettävissä olevilla liikennevälineillä

julkisivu /jˈulkɪsˌivu/ (n)
fachada
  rakennuksen ulkoseinien ulkopinta ja samalla näkyvin osa; erityisesti se rakennuksen etuosaksi ajateltava ulkopinta, kadulle suuntautuva ja näkyvä osa

julkisoikeus /jˈulkɪsˌoikeus/ (n)
direito público
  oikeustieteen klassisessa jaottelussa toinen haara, joka tutkii julkista valtaa käyttävien toimijoiden (esim. valtion ja kuntien) ja yksityistä valtaa käyttävien toimijoiden (esim. luonnollisten henkilöiden ja yritysten) välisiä oikeussuhteita

julkistaa /jˈulkɪstaː/ (v)
lançar
  tehdä julkiseksi, saattaa julkisuuteen

julkistus /jˈulkɪstus/ (n)
publicação
  julkistamisen tai julkaisemisen toteutus, julkiseksi teko

julkisuus /jˈulkɪsuːs/ (n)
publicidade
  nähtävillä tai muuten yleisessä tietoisuudessa oleminen

julma /jˈulma/ (adj)
cruel
  joka ei välitä toisten kärsimyksistä, tunteeton ja raaka

jumala /jˈumala/ (n)
deus
  johonkin uskontoon liittyvä toiminnan aiheuttaja tai hallitsija, joita joissakin uskonnoissa voi olla useitakin

jumalatar /jˈumalatar/ (n)
deusa
  naispuolinen jumala monijumalaisuudessa

jumaluus /jˈumaluːs/ (n)
deidade
  jumalan olemus; jumalallisuus

juna /jˈuna/ (n)
trem, comboio
  raiteilla kulkeva kulkuneuvo, joka yleensä koostuu veturista ja siihen liitetyistä vaunuista

junamatka /jˈunamˌatka/ (n)
viagem de trem
  matka junalla

juoda /jˈuoda/ (v)
beber, tomar
  ottaa nestettä suuhunsa ja niellä se

juoksija /jˈuoksɪja/ (n)
corredor
  henkilö, joka juoksee

juoksuhauta /jˈuoksuhˌauta/ (n)
fosso
  maahan kaivettava ojamainen kuoppa, joka antaa sotilaille suojan suoralta tulelta

juoksuhiekka /jˈuoksuhˌiekːa/ (n)
areia movediça
  vedensekaisen hiekan muodostava löysä, upottava seos

juoksujalkainen /jˈuoksujˌalkainen/ (n)
centopeia
  juoksujalkaisten luokkaan () kuuluvia tuhatjalkaisia

juoksutusmaha /jˈuoksutˌusmaha/ (n)
abomaso
  märehtijöiden neljästä mahasta viimeinen

juoma /jˈuoma/ (n)
bebida
  juotavaksi tarkoitettu neste, jota usein nautitaan ruoan yhteydessä

juomalasi /jˈuomalˌasɪ/ (n)
copo
  lasinen juoma-astia

juomaraha /jˈuomarˌaha/ (n)
gorjeta
  ravintolan, hotellin tms. palvelushenkilökunnalle annettu pieni ylimääräinen palkkio; palveluraha

juomavesi /jˈuomavˌesɪ/ (n)
água potável
  juotavaksi tarkoitettu terveydelliset vaatimukset täyttävä vesi

juoni /jˈuonɪ/ (n)
trama
  metku, ovela suunnitelma, jonkun puijaamiseksi

juoppo /jˈuopːo/ (n)
bêbado
  alkoholin suurkuluttaja tai usein juova alkoholisti

juopumus /jˈuopumus/ (n)
bebedeira
  humalatila

juopunut /jˈuopunut/ (adj)
bêbado
  havaittavasti alkoholin vaikutuksen alainen

juoru /jˈuoru/ (n)
bisbilhotice
  toisen henkilön henkilökohtaisiin asioihin liittyvä huhu

juoruta /jˈuoruta/ (v)
fofocar
  levittää juorua

juosta /jˈuosta/ (v)
correr
  liikkua nopeasti jaloillaan

jurakausi /jˈurakˌausɪ/ (n)
Jurássico
  mesotsooisen sarjan keskimmäinen, noin. 200–145 mvs. vallinnut kausi. Jurakaudella Pangaeamanner hajosi Lauraasiaksi ja Gondwanamantereeksi ja mm. pistiäiset ja linnut syntyivät

jurakautinen /jˈurakˌautɪnen/ (adj)
jurássico
  jurakauden aikainen

juridinen /jˈurɪdɪnen/ (adj)
jurídico
  juridiikkaan liittyvä; lainopillinen

jurtta /jˈurtːa/ (n)
yurt
  telttaa muistuttava ikkunaton rakennelma, jota aasialaiset paimentolaiset käyttävät mukana kuljetettavana asumuksenaan

jutella /jˈutella/ (v)
tagarelar
  keskustella, puhua epämuodollisesti jostakin

juttelu /jˈutːelu/ (n)
parolagem
  jutteleminen

juuri /jˈuːrɪ/ (n)
raiz
  kasvin lehdetön, ravinteita ottava useimmiten maanalainen osa, joka kiinnittyy varteen

juurikas /jˈuːrɪkas/ (n)
beterraba
  villin rantajuurikkaan viljelty muoto (Beta vulgaris), jonka muunnoksia ovat mm. punajuuri, rehujuurikas ja sokerijuurikas

juuriolut /jˈuːrɪolut/ (n)
cerveja de raiz
  käymismenetelmällä valmistettu, mutta alkoholiton hiilihapollinen tai -hapoton virvoitusjuoma, joka on maustettu sassafrasilla tai sarsaparillalla

juusto /jˈuːsto/ (n)
queijo
  maidosta juoksettamisen ja maitohappokäymisen avulla valmistettu kiinteä elintarvike

juutalainen /jˈuːtalˌainen/ (adj)
judaico
  juutalaisen perinteen mukainen, juutalaisuuteen liittyvä

juutalainen /jˈuːtalˌainen/ (n)
judeu
  henkilö, joka kuuluu osin kreikkalaiseen heimoon, jonka geneettisen linjan alku on paikannettu nykyisen Turkin koillisosan alueelle lähelle nykyistä Georgiaa

juutalaisuus /jˈuːtalˌaisuːs/ (n)
judaísmo
  juutalaisten alun perin Persiasta saapunut uskonto ja kulttuuri

jyrkkä /jˈyrkːæ/ (adj)
íngreme
  lähes pystysuora, sellainen jonka kulmakerroin on suuri

jyrkänne /jˈyrkænne/ (n)
despenhadeiro
  jyrkkä, jopa pystysuora rinne

jyrsijä /jˈyrsɪjæ/ (n)
roedor
  Rodentia-lahkoon kuuluva nisäkäs

jyvä /jˈyvæ/ (n)
grão
  heinäkasvin pähkylämäinen hedelmä, joka sisältää yhden siemenen

jähmettyä /jˈæhmetːˌyæ/ (v)
solidificar
  jähmetä, muuttua jähmeäksi, kovettua
congelar
  pysähtyä (täysin), tulla aivan liikkumattomaksi

jähmettää /jˈæhmetːæː/ (v)
solidificar
  saada jähmettymään, muuttaa jähmeäksi, saada lopettamaan virtaus, kovettaa

jäinen /jˈæinen/ (adj)
glacial
  jäästä muodostunut, tai tehty, jäässä oleva, jään peittämä, jäänsekainen

jäkki /jˈækːɪ/ (n)
cervum#Portugali, servum#Portugali
  jäkkien suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

jäkkärä /jˈækːæræ/ (n)
gnafálio
  mikä tahansa jäkkäröiden suvun () kasvilaji tai sellaisen yksilö

jäkälä /jˈækælæ/ (n)
líquen
  (Lichenes) symbioottinen eliö, joka koostuu sienestä ja mikroskooppisista viherlevistä tai syanobakteereista

jäljittää /jˈæljɪtːæː/ (v)
rastrear
  etsiä jälkien perusteella

jälkeiset /jˈælkeiset/ (n)
secundinas
  synnytysvaiheiden jälkeen, jälkeisvaiheessa, äidistä poistuvat sikiökalvot ja istukka

jälkeläinen /jˈælkelˌæinen/ (n)
descendente
  suvullisessa lisääntymisessä eliölle syntynyt uusi saman lajin yksilö. Ihmisellä lapsi, tytär tai poika. Muille lajeille on omat nimityksensä, vaikka niitäkin saatetaan kuvaannollisesti sanoa lapsiksi.

jälki /jˈælkɪ/ (n)
rastro
  jonkun tai jonkin kulkemisesta kulkualustaan syntynyt ura tai painauma

jälkiliite /jˈælkɪlˌiːte/ (n)
sufixo
  sanan vartaloon tai taivutusvartaloon liitetty johto- tai taivutuspääte, suffiksi

jälkiruoka /jˈælkɪrˌuoka/ (n)
sobremesa
  ruokailun päätteeksi syötävä ja usein makea ruoka

jälkiäänitys /jˈælkɪˌæːnɪtys/ (n)
dublagem
  ääniraidan äänittäminen jälkikäteen elokuvaan; tehdään usein ohjelmassa puhutun kielen muuttamiseksi käyttäen näyttelijöitä tai joskus selostusta

jälleenmyyjä /jˈælleːnmˌyːjæ/ (n)
varejista
  henkilö tai yritys, joka hankkii tukkupakkauksen tai muun suuren erän tavaraa myydäkseen niitä edelleen kappaletavarana

jälleenmyynti /jˈælleːnmˌyːntɪ/ (n)
revenda
  ostetun tavaran myyminen edelleen

jälleenrakentaa /jˈælleːnrakˌentaː/ (v)
reconstruir
  rakentaa jollain tavalla tuhoutunut rakennus uudelleen; uudelleenrakentaa

jänis /jˈænɪs/ (n)
lebre, lebrão
  mikä tahansa jäniseläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

jänne /jˈænne/ (n)
tendão
  luja sidekudoksesta muodostuva rakenne, joka liittää lihaksen luuhun tai rustoon

jänneväli /jˈænnevˌælɪ/ (n)
vão
  sillan tai muun mekaanisen rakenteen tukien väli

jännite /jˈænnɪte/ (n)
tensão
  sähköinen potentiaaliero; eräs sähköinen suure
  tiheä tunnelma

jännitys /jˈænnɪtys/ (n)
excitação
  se, kun jokin (ihminen tai eloton esine) on jännittynyt; jännitystila, jännittäminen

järjestelmä /jˈærjestˌelmæ/ (n)
sistema
  yhteen kuuluvien osien kokonaisuus

järjestelmällinen /jˈærjestˌelmællɪnen/ (adj)
sistemático
  järjestystä noudattava, suunnitelmallisesti toteutettava

järjestys /jˈærjestys/ (n)
ordem
  useiden eri asioiden, esineiden tai olentojen kesken vallitseva tila
  (filosofia, matematiikka, logiikka) joukon jäsenten välinen kahden relaation keskinäinen tai kahden kvantiteetin keskinäinen samankaltaisuus

järjestysluku /jˈærjestˌysluku/ (n)
numeral ordinal
  luku, joka ilmaisee järjestyksen; ordinaaliluku

järjestäytynyt rikollisuus /jˈærjestˌæytynyt rˈikollɪsuːs/ (n)
crime organizado
  kolmen tai useamman henkilön muodostama rikollisorganisaatio

järjestää /jˈærjestæː/ (v)
organizar
  laittaa järjestykseen, lajitella
  toteuttaa tai vastata jonkin tapahtuman toteuttamisesta
arranjar
  hoitaa kuntoon

järjestö /jˈærjestø/ (n)
organização
  jotakin määrätarkoitusta varten muodostettu henkilöiden tai yhteisöjen yhtymä

järjettömyys /jˈærjetːømyːs/ (n)
absurdo
  se, että on järjetön

järjetön /jˈærjetøn/ (adj)
absurdo
  absurdi, sellainen, joka on vailla järkeä; järjenvastainen, älytön

järkeillä /jˈærkeillæ/ (v)
argumentar
  ajatella jotakin järkevästi, käyttää järkeään, päätellä

järki /jˈærkɪ/ (n)
razão
  kyky ajatella rationaalisesti

järvi /jˈærvɪ/ (n)
lago, lagoa
  lampea suurempi veden täyttämä luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä. Joskus minimikokona pidetään neljää hehtaaria.

jäsen /jˈæsen/ (n)
membro
  (anatomia) ihmisen tai eläimen ruumiinosa, etenkin raaja
  (sosiologia) yksittäinen joukkoon kuuluja

jäsenmaksu /jˈæsenmˌaksu/ (n)
cota
  hallinnollisen organisaation, kuten yhdistyksen jäseniltään perimä vuosi- tai liittymismaksu

jäsenyys /jˈæsenyːs/ (n)
associação
  se, että on jäsen, jäsenenä oleminen

jäte /jˈæte/ (n)
lixo
  jostakin toiminnasta syntyvä tarpeeton ja sen tuottajalle hyödyntämiskelvoton aine tai energia

jätevesi /jˈætevˌesɪ/ (n)
esgoto
  käytettynä hylätty, epäpuhtauksia sisältävä vesi

jätkä /jˈætkæ/ (n)
valete
  yhdestoista korttipakan kortti, sotilas, kuvakortti, jossa on luvun 11 sijasta kirjain J

jättiläinen /jˈætːɪlˌæinen/ (n)
gigante
  (mytologia) jätti, tarujen yliluonnollisen kookas yleensä suurelta osin ihmisen kaltainen olento

jättiläismäinen /jˈætːɪlˌæismæinen/ (adj)
gigantesco
  jättiläistä muistuttava, sen kokoinen; valtava, suunnaton

jättää /jˈætːæː/ (v)
deixar
  pistää jokin johonkin lähtien itse pois; antaa olla siinä paikassa jossa se on

jättöreuna /jˈætːørˌeuna/ (n)
bordo de fuga
  aerodynaamisen pinnan kuten siiven tai peräsimen takaosa

jäykkä /jˈæykːæ/ (adj)
duro
  ei taipuisa, niin kova ettei taivu

jää /jˈæː/ (n)
gelo
  veden kiinteä olomuoto alle nollan celsius-asteen lämpötiloissa

jäädä /jˈæːdæ/ (v)
ficar, permanecer
  alkaa pysyä jossakin paikassa

jääkaappi /jˈæːkaːpːɪ/ (n)
frigorífico, geladeira
  kylmäkoneella jäähdytetty lämpöeristetty kaappi, jossa säilytetään elintarvikkeita ja muuta kylmäsäilytystä tarvitsevaa

jääkausi /jˈæːkausɪ/ (n)
período glacial
  aikakausi jolloin Maapallon lämpötila laskee ja pohjoiset ja eteläiset alueet peittyvät jääpeitteen alle

jääkiekko /jˈæːkiekːo/ (n)
hóquei sobre o gelo
  jäällä kaukalossa pelattava joukkuepeli, jossa pelivälineenä käytetään pientä, kumista kiekkoa

jääkylmä /jˈæːkylmæ/ (adj)
frio
  jäisen kylmä

jäänmurtaja /jˈæːnmurtˌaja/ (n)
quebra-gelo
  laiva, joka murtaa jään rikki toisten alusten tieltä

jääpuikko /jˈæːpwɪkːo/ (n)
pingente de gelo
  katolta tms. valuvasta vedestä jäätynyt muodostuma, jolla tyypillisesti on alaspäin suuntautuva terävä kärki; joskus myös edellisen alapuolelle veden putoamiskohtaan kärki ylöspäin jäätynyt vastaava muodostuma

jäätee /jˈæːteː/ (n)
chá gelado, chá frio
  kylmänä tarjottu tee, jossa on jääpaloja

jäätelö /jˈæːtelø/ (n)
sorvete, gelado
  maito- , kerma- tai kasvisöljypohjainen jäädytetty jälkiruoka

jäätikkö /jˈæːtɪkːø/ (n)
geleira, glaciar
  maan napa- ja vuoristoseduilla lumirajan yläpuolella muodostunut ja myös lumirajan alapuolelle siirtynyt monien metrien paksuisen jään kattama laaja jääkenttä ja virta

jäätynyt konflikti /jˈæːtynyt kˈonflɪktɪ/ (n)
conflito congelado
  konflikti, jolle ei ole löydetty ratkaisua, mutta jonka aiheuttamat asetelmat ovat jääneet voimaan

jäävuori /jˈæːvuorɪ/ (n)
iceberg
  jäätiköstä lohjennut meressä kelluva makeavetinen jääkappale

jäävuorisalaatti /jˈæːvuorˌisalˌaːtːɪ/ (n)
alface americana
  elintarvikkeena käytettävä pyöreäkeräinen salaattilajike

kaakao /kˈaːkao/ (n)
cacau
  kaakaopuun (Theobroma cacao) kuivatuista ja fermentoiduista siemenistä valmistettu jauhe, jota käytetään mm. suklaan valmistukseen

kaakaopapu /kˈaːkaˌopapu/ (n)
grão de cacau
  kaakaopuun siemen

kaakattaa /kˈaːkatːaː/ (v)
grugulejar
  etenkin kanan tai sorsalinnun ääntelystä

kaakatus /kˈaːkatus/ (n)
cacarejo
  kanojen ja eräiden muiden lintujen tuottama ääni

kaakeli /kˈaːkelɪ/ (n)
azulejo
  pieni lasitettu keraamilaatta, joita käytetään esimerkiksi kylpyhuoneen seinien päällystämiseen

kaakki /kˈaːkːɪ/ (n)
rocim
  hevonen

kaakko /kˈaːkːo/ (n)
sudeste
  väli-ilmansuunta idän ja etelän välissä

kaali /kˈaːlɪ/ (n)
couve, repolho
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji (Brassica oleracea), jota viljellään monina eri lajikkeina vihanneksena; erityisesti keräkaali

kaani /kˈaːnɪ/ (n)
cã
  muinaisten mongoli- ja turkkivaltakuntien hallitsija

kaanon /kˈaːnon/ (n)
cânone
  kirjoitukset, jotka jokin yleisesti arvossa pidetty kristillinen toimielin, varsinkin kirkolliskokous, on hyväksynyt Raamattuun kuuluviksi
  melodian toistaminen kaikuna; sama melodia aloitetaan eri aikoihin ja melodiat seuraavat toisiaan tietyn aikavälin etäisyydellä

kaaos /kˈaːos/ (n)
caos
  epäjärjestys, sekasorto, hajaannus, sekaannus

kaapata /kˈaːpata/ (v)
sequestrar
  ryöstää, siepata

kaapeli /kˈaːpelɪ/ (n)
cabo
  eristetty, yleensä monijohtiminen johto

kaappari /kˈaːpːarɪ/ (n)
corsário
  henkilö, jolle hallitsija on antanut kaapparikirjan ryöstää vihollisen aluksia

kaappi /kˈaːpːɪ/ (n)
armário
  tavaroiden säilytykseen tarkoitettu umpinainen ovellinen huonekalu, jossa on yleensä hyllyjä tai orsia, joihin tavarat asetetaan

kaapu /kˈaːpu/ (n)
hábito
  viitta

kaarevuus /kˈaːrevuːs/ (n)
curvatura
  se, että jokin on kaareva

kaari /kˈaːrɪ/ (n)
arco
  ympyrän kaaren osa, yhtenäinen viiva, joka kaartuu

kaarikäytävä /kˈaːrɪkˌæytævæ/ (n)
arcada
  (arkkitehtuuri) käytävä, joka kulkee pylväiden tukeman holvikaaren alla

kaarna /kˈaːrna/ (n)
casca
  puun uloin kerros; sen kuori, erit. iäkkään männyn paksu kuori

kaasu /kˈaːsu/ (n)
gás
  korkeissa lämpötiloissa esiintyvä aineen olomuoto, jossa molekyylit ovat niin harvassa, että ne voivat liikkua toistensa ohi ja ne ovat helposti puristettavissa pienempään tilaan

kaasukammio /kˈaːsukˌammɪo/ (n)
câmara de gás
  teloituksessa käytettävä huone, jonne suljettu altistetaan tappavalle kaasulle

kaasukello /kˈaːsukˌello/ (n)
gasómetro
  suuri kupumainen kaasunpainetta tasaava kaasusäiliö, jota käytettiin mm. kaupunkikaasun varastointiin

kaasukuolio /kˈaːsukˌuolɪo/ (n)
gangrena gasosa
  Clostridium perfringens -bakteerin aiheuttama hengenvaarallinen kudostulehdus

kaasumainen /kˈaːsumˌainen/ (adj)
gasoso
  kaasun kaltainen, olomuodoltaan kuin kaasu

kaasunaamari /kˈaːsunˌaːmarɪ/ (n)
máscara de gás
  kasvot peittävä suojavaruste, joka suojaa kasvoja ja hengitysteitä saasteilta ja myrkyiltä

kaasuputki /kˈaːsupˌutkɪ/ (n)
gasoduto
  maastossa kulkeva putki, jota käytetään maakaasun kuljettamiseen

kaasutin /kˈaːsutɪn/ (n)
carburador
  polttomoottorin osa, joka säätää polttoaineen ja ilman syöttöä moottorille

kaataa /kˈaːtaː/ (v)
capotar
  kumota, laittaa jk pystyssä oleva nurin
despejar
  poistaa ainetta astiasta, säiliöstä tai lavalta
depor
  poistaa jk vallasta
abater
  hakata, katkaista puita

kaatopaikka /kˈaːtopˌaikːa/ (n)
aterro
  alue, jolle varastoidaan jätteitä

kaatua /kˈaːtua/ (v)
cair
  menettää hallittu tasapaino; mennä ympäri tai kyljelleen; murtua, luhistua; läikkyä astian reunojen yli
arrebentar
  menettää asemansa tai valtansa

kaava /kˈaːva/ (n)
fórmula
  symbolein ilmaistu matemaattinen sääntö

kaavinta /kˈaːvɪnta/ (n)
curetagem
  (gynekologia), (kirurgia) kohtuontelon limakalvon poisto gynekologisista syistä, raskaustilanteissa myös kohtuontelon tyhjentäminen raskausmateriaalista

kaavio /kˈaːvɪo/ (n)
diagrama
  kaaviokuva, kaavamainen esitys jostakin

kabaree /kˈabareː/ (n)
cabaré
  kabaretti, tavallisesti ravintolassa esitettävä sukkeluuksia sisältävä kevyt "juonellinen" viihdeohjelma

kabbala /kˈabːala/ (n)
cabala
  (mytologia) juutalaiseen perimätietoon perustuva oppi

kabyyli /kˈabyːlɪ/ (n)
kabyle
  Algeriassa puhuttu berberikieli (kielitunnus: kab)

kadehtia /kˈadehtˌia/ (v)
invejar
  ei suoda jklle jtak hänen saamaansa myönteistä asiaa, olla jklle kateellinen jstak

kadenssi /kˈadenssɪ/ (n)
pedalagem
  lopuke eli usein määrämuotoinen sarja sointuja tai säveliä musiikkiesityksen, fraasin tai muun kappaleen osan lopussa
  soolokadenssi eli konserton osa, jossa solisti ilman orkesterin säestystä soittaa virtuoosisen näytteen taidoistaan

kadmium /kˈadmium/ (n)
cádmio
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemialliallinen merkki Cd

kadota /kˈadota/ (v)
desaparecer
  joutua kadoksiin, hävitä

kadottaa /kˈadotːaː/ (v)
perder
  aiheuttaa jonkin katoaminen, usein tahtomattaan; hukata, hävittää

kafiiri /kˈafɪːrɪ/ (n)
cafre
  vääräuskoinen, ei-muslimi, uskoton

kafkamainen /kˈafkamˌainen/ (adj)
kafkiano
  joka tuo mieleen kirjailija Franz Kafkan tuotannon, järjettömiä, hämmentäviä ja uhkaavia tilanteita sisältävä

kaftaani /kˈaftaːnɪ/ (n)
caftan
  miesten käyttämä puuvillasta tai silkistä valmistettu viittamainen vaate

kahdeksasosanuotti /kˈahdeksˌasosanˌuotːɪ/ (n)
colcheia
  ¹/₈-nuotti, puolen neljäsosanuotin tai kahden kuudestoistaosanuotin pituinen nuotti

kahlaamo /kˈahlaːmo/ (n)
vau
  matalavetinen joenylityspaikka

kahva /kˈahva/ (n)
cabo
  esimerkiksi oven, astian, työkalun tai aseen osa, josta siihen tartutaan kädellä

kahvakuula /kˈahvakˌuːla/ (n)
kettlebell
  kahvallinen, kuntoiluvälineenä käytettävä metallinen kuula

kahvi /kˈahvɪ/ (n)
café
  tavallisesti kuumana nautittava juoma, joka on valmistettu uuttamalla veteen kahvipensaan paahdetuista pavuista jauhettua jauhetta
  kahvipensaan (jauhetut) pavut, joista em. juoma valmistetaan

kahvikuppi /kˈahvɪkˌupːɪ/ (n)
xícara de café
  astia, yl. korvallinen kuppi, joka on tarkoitettu kahvin tarjoiluun ja kahvista nauttimiseen

kahvila /kˈahvɪla/ (n)
café
  paikka, josta voi yleensä ostaa paikalla nautittavaksi kahvia, teetä, virvoitusjuomia, leivonnaisia ja pikkulämpimiä

kahvimylly /kˈahvɪmˌylly/ (n)
moedor de café
  laite, jota käytetään paahdettujen kahvipapujen jauhamiseen

kahvinkeitin /kˈahvɪŋkˌeitɪn/ (n)
cafeteira
  sähköinen laite, jolla valmistetaan kahvijauheesta juomaa kuumalla vedellä uuttamalla

kahvipannu /kˈahvɪpˌannu/ (n)
cafeteira
  yleensä nokallinen astia, jota käytetään kahvin valmistamiseen, useimmiten liedellä kuumentamalla

kahvitauko /kˈahvɪtˌauko/ (n)
pausa para café
  työaikaan sisältyvä lyhyt virkistystauko, joka vietetään usein työpaikan kahvihuoneessa

kaihi /kˈaihɪ/ (n)
catarata
  silmäsairaus, harmaakaihi

kaikkialla /kˈaikːɪalla/ (adv)
em toda parte
  joka paikassa

kaikkitietävä /kˈaikːɪtˌietævæ/ (adj)
onisciente
  sellainen, joka tietää kaiken

kaikkivoipa /kˈaikːɪvˌoipa/ (adj)
onipotente
  sellainen, jolla on vaikutusvalta kaikkeen ja kaikkialle

kaiku /kˈaiku/ (n)
eco
  äänen tai sähkömagneettisen säteilyn heijastuma

kaikua /kˈaikua/ (v)
ecoar
  heijastella ääntä

kaikukammio /kˈaikukˌammɪo/ (n)
câmara de eco
  huone tai muu kokonaan tai osittain suljettu tila, joka on suunniteltu sellaiseksi, että siellä ääntä tuotettaessa syntyy halutun tyyppinen kaiku

kaikuluotaus /kˈaikulˌuotaus/ (n)
ecolocalização
  kaiun avulla tapahtuva esteiden ja esineiden paikannus

kaima /kˈaima/ (n)
tocaio, homónimo
  samanniminen henkilö

kaimaani /kˈaimaːnɪ/ (n)
caimão
  krokotiilieläimiin kuuluvan alligaattorien heimon matelija

kainalo /kˈainalo/ (n)
axila
  alue olkanivelen alla

kainalosauva /kˈainalosˌauva/ (n)
canadiana
  kävelemisessä avustava sauva, joka antaa tukea kainalon kohdalle

kaisla /kˈaisla/ (n)
junco
  jokin vesistöissä, järvissä, lammissa ja joissa tai sisäsaariston merenlahtien vesissä kasvava heinäkasvi

kaistanleveys /kˈaistanleveys/ (n)
largura de banda
  ilmaisee sen siirtokaistan leveyden millä määritellyn taajuusvasteen ehdot täyttyvät

kaitaliina /kˈaitalˌiːna/ (n)
centro de mesa
  kapea, pöydän keskelle tuleva pöytäliina

kaivaa /kˈaivaː/ (v)
cavar, escavar
  tehdä alustaan alaspäin syvenevä onkalo siirtäen siitä ainetta syrjään

kaivata /kˈaivata/ (v)
ansiar
  tuntea kaipuuta

kaivertaa /kˈaivertaː/ (v)
gravar
  poistaa osia esineen pinnasta siten, että siihen syntyy tekstiä tai kuvio

kaivinkone /kˈaivɪŋkˌone/ (n)
escavadeira
  irtonaisten maalajien irrottamiseen, läjitykseen ja kuormaukseen käytettävä kaivulaittein varustettu työkone

kaivo /kˈaivo/ (n)
poço
  vesikaivo, maahan kaivettu tai porattu pystysuuntainen kuilu tai reikä, johon pohjaveden toivotaan kerääntyvän, ja josta vesi pumpataan tai nostetaan ämpärillä

kaivos /kˈaivos/ (n)
mina
  hyödyllisten kivennäisten talteenottoa varten tehty avolouhos tai maanalainen kaivos

kaivosmies /kˈaivosmies/ (n)
mineiro
  kaivoksen työntekijä

kaivostoiminta /kˈaivostˌoimɪnta/ (n)
mineração
  alkutuotantoon lukeutuva kaivoksen operointi ja siihen liittyvät asiat

kajakki /kˈajakːɪ/ (n)
caiaque
  istuvassa asennossa melottava koskiin ja merialueille soveltuva pieni vesikulkuneuvo, jonka mela on kaksilapainen

kakadu /kˈakadu/ (n)
cacatua
  töyhtöpäinen papukaijojen heimon alaheimon edustaja, joita tavataan Australiassa

kaki /kˈakɪ/ (n)
caquizeiro
  eräs kasvi (), jonka syötävät hedelmät tunnetaan myös nimellä persimoni

kakkonen /kˈakːonen/ (n)
dois
  kahden numero, numero 2; numerolla kaksi merkitty tai järjestetty; toinen kohta jossain luettelossa tai hissin painikkeissa

kakku /kˈakːu/ (n)
bolo
  yleensä makea leivonnainen, joka koostuu tavallisesti ainakin vehnäjauhosta, sokerista ja munasta; suomen kielessä lähikielistä poiketen sekä täytekakku että kuivakakku

kakofonia /kˈakofˌonɪa/ (n)
cacofonia
  äänten sekasointu

kaksikielinen /kˈaksɪkˌielɪnen/ (adj)
bilingue
  sellainen, joka osaa kahta kieltä

kaksikielisyys /kˈaksɪkˌielɪsyːs/ (n)
bilinguismo
  se, että on kaksikielinen

kaksikko /kˈaksɪkːo/ (n)
dual
  duaali; kieliopillinen luku, substantiivin tai adjektiivin muoto, jota käytetään, kun puheena olevia asioita on täsmälleen kaksi. Esiintyi sekä uralilaisessa että indoeurooppalaisessa kantakielessä, mutta on kadonnut tai lähes kadonnut useimmista kielistä. Esiintyy kuitenkin vielä sloveniassa, saamessa ja samojedikielissä, rajallisesti austronesialaisissa kielissä ja venäjässä.

kaksimielisyys /kˈaksɪmˌielɪsyːs/ (n)
duplo sentido
  puheessa tai tekstissä oleva kohta, jolla on tahallinen tai tahaton toinen, varsinkin seksuaalisuuteen liittyvä, merkitys; käytetään flirttailussa ja huumorissa

kaksinkertainen /kˈaksɪŋkˌertainen/ (adj)
duplo
  sellainen, joka on kaksi kertaa niin suuri

kaksintaistelu /kˈaksɪntˌaistelu/ (n)
duelo
  kahden henkilön välinen kamppailu

kaksisuuntainen mielialahäiriö /kˈaksɪsˌuːntainen mˈielɪˌalahˌæirɪø/ (n)
transtorno bipolar
  mielialahäiriö, jossa mieliala vaihtelee ja jossa esiintyy manian ohella masennusta eli depressiota; bipolaarinen mielialahäiriö

kaksitahtimoottori /kˈaksɪtˌahtɪmˌoːtːorɪ/ (n)
motor de dois tempos
  polttomoottori, jonka työkierto koostuu työtahdista ja huuhteluvaiheesta

kaksiulotteinen /kˈaksiulˌotːeinen/ (adj)
bidimensional
  sellainen jolla on kaksi ulottuvuutta

kaksoiskansalaisuus /kˈaksoiskˌansalˌaisuːs/ (n)
dupla cidadania
  se, että on maan kansalaisuuden lisäksi jonkin toisen maan kansalaisuus

kaksoisleuka /kˈaksoislˌeuka/ (n)
papo
  rasvapoimu leuan alla

kaksoisolento /kˈaksoisolˌento/ (n)
sósia
  henkilö tai muu olento, joka muistuttaa toista niin paljon, että sekaantuminen on todennäköistä tai ainakin mahdollista

kaksoispiste /kˈaksoispˌiste/ (n)
dois pontos
  välimerkki, jolla on useita kieliopillisia funktioita; sen symboli on [:]

kaksoistähti /kˈaksoistˌæhtɪ/ (n)
estrela binária
  kahden samaa painopistettä kiertävän tähden järjestelmä

kaksonen /kˈaksonen/ (n)
gémeo, gêmeo
  ihminen tai eläin, joka on syntynyt samassa synnytyksessä kuin yksi sisaruksistaan

kaktus /kˈaktus/ (n)
cacto, cáctus
  kuivuuteen sopeutunut, usein piikikäs mehikasvi (Cactaceae)

kaktusaratti /kˈaktusarˌatːɪ/ (n)
periquito-da-caatinga
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kala /kˈala/ (n)
peixe, peixes
  selkärankainen, kiduksilla hengittävä vesieläin
peixe
  kalan liha ruoan raaka-aineena

kalalisko /kˈalalˌisko/ (n)
ictiossauro
  eräitä sukupuuttoon kuolleita kalaa muistuttaneita matelijoita (-lahko)

kalalokki /kˈalalˌokːɪ/ (n)
gaivota
  keskikokoinen, yleinen lokkilaji,

kalanmaksaöljy /kˈalanmˌaksaˌøljy/ (n)
óleo de fígado de bacalhau
  kalan, yleensä turskan maksasta valmistettava ravintolisä, joka sisältää terveydelle hyödyllisiä rasvahappoja

kalanteri /kˈalantˌerɪ/ (n)
calandra
  vähintään kahdesta valssista koostuva paperikoneen osa, jolla muokataan paperin paksuutta, karheutta tai kiiltoa johtamalla paperi pyörivien telojen välitse

kalaparvi /kˈalapˌarvɪ/ (n)
cardume
  kalojen parvi

kalastaa /kˈalastaː/ (v)
pescar
  pyydystää kalaa, pyytää kalaa

kalastaja /kˈalastˌaja/ (n)
pescador
  toimeentulonsa kalastuksesta saava, ammatikseen kalastava henkilö, ammattikalastaja

kalastajakissa /kˈalastˌajakˌissa/ (n)
gato-pescador
  aasialainen keskikokoinen kissaeläin Prionailurus viverrinus syn. Felis viverrinus

kalastus /kˈalastus/ (n)
pesca
  kalojen pyytäminen, kalojen narraaminen, kalanpyynti taloudellisena toimintana

kalebassi /kˈalebˌassɪ/ (n)
cuia
  kalebassipuun tai pullokurpitsan hedelmästä valmistettu talousastia tai muu tarve-esine

kaleidoskooppi /kˈaleidˌoskoːpːɪ/ (n)
caleidoscópio
  pitkittäissuuntaisilla peileillä vuorattu lyhyt putki, jonka läpi katsoessa kuva näkyy erilaisina symmetrisinä yhdistelminä, kun putkea pyörittää

kalenteri /kˈalentˌerɪ/ (n)
calendário
  astronomisiin ilmiöihin perustuva ajanlaskun järjestelmä, joka jakaa ajan säännöllisiin osiin

kalibroida /kˈalɪbrˌoida/ (v)
calibrar
  määrittää mittalaitteen näyttämän virhe tarkempaan mittaan nähden

kalibrointi /kˈalɪbrˌointɪ/ (n)
calibração
  kalibroiminen

kalifi /kˈalɪfɪ/ (n)
califa
  kaikkien muslimien poliittinen johtaja

kalifornialainen /kˈalɪfˌornɪalˌainen/ (adj)
californiano
  sellainen, joka on Kaliforniasta peräisin tai kotoisin

kalifornium /kˈalɪfˌornium/ (n)
califórnio
  eräs alkuaine, tunnus Cf

kaliiperi /kˈalɪːpˌerɪ/ (n)
calibre
  tuliaseen putken tai piipun sisähalkaisija, reiän läpimitta

kalium /kˈalium/ (n)
potássio
  alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

kaljamaha /kˈaljamˌaha/ (n)
pança de cerveja
  pyöreä, ylipainoisen henkilön vatsa, jollainen aiheutuu esimerkiksi oluen juonnista

kalju /kˈalju/ (adj)
calvo, careca
  sellainen, jolla ei ole hiuksia, hiukseton

kaljunaama-aratti /kˈaljunˌaːmaˈaratːɪ/ (n)
curica-urubu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljunaamakaija /kˈaljunˌaːmakˌaija/ (n)
papagaio-de-pesquet
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljuuna /kˈaljuːna/ (n)
galeão
  (merenkulku) karakista ja karavelista kehitetty, kookas, monikantinen, puusta tehty purjelaiva

kalkita /kˈalkɪta/ (v)
caiar
  lisätä kalkkia maaperään happamuuden vähentämiseksi
  käyttää kalkkia valkoisena väriaineena rakennuksissa tai desinfioida sillä esimerkiksi eläinsuojia

kalkkikivi /kˈalkːɪkˌivɪ/ (n)
calcário
  kerrostunut kivilaji, jota syntyy kalsiumkarbonaatin saostuessa vedessä

kalkkuna /kˈalkːuna/ (n)
peru
  Meleagris gallopavo: Kalkkunoiden heimon kanalintu , joita on tuotu kotieläimeksi Eurooppaan Pohjois-Amerikasta ja Meksikosta. Koirasta nimitetään kalkkunakukoksi ja naarasta kalkkunakanaksi.
  kumpi vain kalkkunoiden heimon (Meleagris) kahdesta lajista

kalligrafia /kˈallɪɡrˌafɪa/ (n)
caligrafia
  korutekstaus; kaunokirjoitettu teksti taiteena

kallio /kˈallɪo/ (n)
rocha
  kallioperän näkyvä, ei maaperän peittämä osa

kallioaratti /kˈallɪˌoarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-cara-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kalliokyyhky /kˈallɪokˌyːhky/ (n)
pombo comum
  kyyhkylintuihin kuuluva merenrannikoiden kallioilla sekä vuoristoissa elävä lintulaji () tai sen yksilö

kallioperä /kˈallɪˌoperæ/ (n)
rocha-mãe
  maapallon kiinteä ”kuori”, joka koostuu eri kivilajeista

kalliopiirros /kˈallɪopˌiːrros/ (n)
rupestre
  kalliomaalaus, esihistoriallinen maagiseksi tulkittu kuva, joita tavataan eri puolilla maapalloa kallioseinämissä

kallis /kˈallɪs/ (adj)
careiro, caro
  sellainen, mikä maksaa paljon, hinnakas; rahallisesti arvokas

kallistaa /kˈallɪstaː/ (v)
inclinar
  kääntää kallelleen

kallo /kˈallo/ (n)
crâneo, crânio
  eläimen pään luinen kuori, joka suojaa muun muassa aivoja. Ihmisestä puhuttaessa usein muodossa pääkallo.

kalmari /kˈalmarɪ/ (n)
lula
  mustekalalaji, joka elää Atlantilla

kalori /kˈalorɪ/ (n)
caloria
  vanha energian yksikkö, jota käytetään lähinnä vain ruoka-aineiden energiasisällön ilmoittamiseen, usein siten että ilmoitetut kalorimäärät ovat itse asiassa kilokaloreita. Kalorin energiamäärä lämmittää gramman vettä 14,5°C:sta 15,5°C:een normaalipaineessa. Tunnus cal.

kalorimetri /kˈalorɪmˌetrɪ/ (n)
calorímetro
  laite, jolla mitataan kemiallisen reaktion lämpömäärä ja määritetään aineiden ominaislämpökapasiteetti

kalossi /kˈalossɪ/ (n)
galocha
  Matala kuminen päällysjalkine. Miesten sadesään jalkine, joka vedetään ulkokäytössä matalan ulkokengän päälle.

kalpea /kˈalpea/ (adj)
pálido
  vaalea, väritön

kalpeus /kˈalpeus/ (n)
palidez
  ihmisen ihon tavallisuudesta poikkeava vaaleus

kalsedoni /kˈalsedˌonɪ/ (n)
calcedônia
  maitomaisen läpikuultava, piilokiteinen kvartsin laji

kalsium /kˈalsium/ (n)
cálcio
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, joka merkki on Ca, esiintyy luonnossa vain yhdisteinä

kalsiumkarbonaatti /kˈalsiumkˌarbonˌaːtːɪ/ (n)
carbonato de cálcio
  hiilihapon kalsiumsuola (CaCO₃). Esiintyy kalsiitti- ja aragoniittimineraaleissa kalkkikivessä ja marmorissa. Käytetään elintavikelisäaineena (E170)

kalsiumoksidi /kˈalsiumˌoksɪdɪ/ (n)
óxido de cálcio
  kalsiumin ja hapen yhdiste (CaO), valkoista kiteistä jauhetta; syntyy kun kalsiumkarbonaattia kuumennetaan yli 800 °C:een, reagoi veden kanssa synnyttäen kalsiumhydroksidia

kalteva taso /kˈalteva tˈaso/ (n)
plano inclinado
  fysiikassa yksi yksinkertaisiksi koneiksi nimitetyistä systeemeistä

kalukukkaro /kˈalukˌukːaro/ (n)
braguilha
  eurooppalaisessa muodissa 1400- ja 1500-luvuilla käytetty lieriömäinen tai pussia muistuttava vaatekappale, joka laitetaan miesten housujen haarojen eteen peittämään sukuelimet

kalvinismi /kˈalvɪnˌismɪ/ (n)
calvinismo
  eräs protestanttinen suuntaus (1500-l. alkaen)

kalvinisti /kˈalvɪnˌistɪ/ (n)
calvinista
  kalvinismin kannattaja

kalvo /kˈalvo/ (n)
membrana
  ohut sidekudosmuodostuma tms.

kalvosinnappi /kˈalvosˌinnapːɪ/ (n)
abotoadura
  paidan kalvosimen sulkeva ommeltu nappi, myös koristeellinen käytön ajaksi kiinnitettävä irtonappi

kamana /kˈamana/ (n)
lintel
  oven tai ikkunan yläkarmi tai -lauta

kamarimusiikki /kˈamarˌimusˌiːkːɪ/ (n)
música de câmara
  pienen yhtyeen esittämää laajamuotoista soitinmusiikkia

kamariorkesteri /kˈamarɪˌorkestˌerɪ/ (n)
orquestra de câmara
  orkesteri, jossa on vähemmän soittajia kuin täydessä sinfoniaorkesterissa

kameleontti /kˈameleˌontːɪ/ (n)
camaleão
  hyönteisiä syövien liskojen heimo, johon kuuluvilla lajeilla on mm. kyky vaihtaa nopeasti ihonväriä

kameli /kˈamelɪ/ (n)
camelo
  kumpi tahansa kamelien sukuun kuuluvista lajeista tai sen yksilö

kamelia /kˈamelˌia/ (n)
camélia
  (erityisesti) kamelioiden sukuun kuuluva

kamferi /kˈamferɪ/ (n)
cânfora
  orgaaninen, terpeeneihin kuuluva vahamainen, huoneenlämmössä kiinteä, väritön tai valkoinen kiteinen aine

kammata /kˈammata/ (v)
pentear
  käyttää kampaa; selvittää hiusten takkuja vetäen kampaa niiden läpi

kammio /kˈammɪo/ (n)
célula
  pieni huone, koppi

kamomillatee /kˈamomˌillateː/ (n)
chá de camomila
  kamomillasaunion kukista haudutettu tee

kampa /kˈampa/ (n)
pente
  yleensä muovista valmistettu esine, jossa on tylppiä piikkejä rivissä tiheästi, käytetään hiusten selvittämiseen takuista

kampaaja /kˈampaːja/ (n)
cabeleireiro
  kampausten tekijä, arkisemmin erityisesti naisten hiusten leikkaaja

kampamaneetti /kˈampamanˌeːtːɪ/ (n)
ctenóforo
  -pääjakson hyytelömäisiä eläimiä, jotka uivat kampamaisten värekarvojen avulla

kampela /kˈampela/ (n)
linguado
  eräs oikeasilmäkampeloihin kuuluva kalalaji tai sen yksilö

kampiakseli /kˈampɪˌakselɪ/ (n)
cambota
  polttomoottorin pääakseli, joka yhdessä kiertokankien kanssa muuttaa mäntien edestakaisen liikkeen pyörintäliikkeeksi, joka välitetään käyttöpyörän kautta vaihteistolle

kampikammio /kˈampɪkˌammɪo/ (n)
cárter
  polttomoottorin tila, jonka sisällä kampiakseli pyörii

kampus /kˈampus/ (n)
campus
  alue, jolla korkeakoulun, kuten yliopiston, rakennukset sijaitsevat

kana /kˈana/ (n)
galinha
  aitokanojen heimon kesy lintulaji (), jolla on päälaella veltto heltta

kanaali /kˈanaːlɪ/ (n)
canal
  (maantiede) kahden merialueen välinen salmi

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (adj)
canadense
  Kanadasta peräisin oleva tai Kanadaan liittyvä

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (n)
canadense, canadiana
  pysyvästi Kanadassa asuva henkilö

kanahaukka /kˈanahˌaukːa/ (n)
açor
  keskikokoinen päiväpetolintu (), joka asuu rauhallisilla metsämailla

kanalintu /kˈanalˌintu/ (n)
galiforme
  Yleisnimitys lähes maailman kattavan maassa elävän lintulahkon yksilöstä. Kanalinnun koirasta nimitetään yleensä kukoksi.

kananmuna /kˈananmˌuna/ (n)
ovo
  kanan munima muna, ruoaksi valmistettu tai ruoan valmistukseen käytettävä elintarvike

kanapee /kˈanapeː/ (n)
canapé
  kahden istuttava sohva
  pieni voileipä, jonka päällä on erilaisia täytteitä

kanarialintu /kˈanarˌialˌintu/ (n)
canário
  Kanarian saarilta kotoisin olevan kanarianhempon häkkilintuna pidetty kesymuoto ().

kanava /kˈanava/ (n)
canal
  maahan kaivettu ura, jossa virtaa vettä kastelua varten, kastelukanava
  vesireitin täydennykseksi tehty, tavallisesti sulkulaitteilla varustettu vesiliikenneväylä
  tiedonvälityksen väylä
  äänentoiston väylä, medialle tallennettu tai toistettava yksittäinen ääniraita

kandela /kˈandela/ (n)
candela
  valon intensiteetin eli valon voimakkuuden eli valovoiman SI-järjestelmän mukainen yksikkö. Tunnus cd.

kandidaatti /kˈandɪdˌaːtːɪ/ (n)
bacharel
  lyh. kand., Suomen yliopistoissa alempi, 180 opintopisteen korkeakoulututkinto, jonka suoritus vie noin kolme vuotta, välitutkinto ennen ylempää korkeakoulututkintoa; tämän tutkinnon suorittanut henkilö

kaneli /kˈanelɪ/ (n)
canela
  leivonnassa ja ruoanlaitossa käytettävä mauste, joka tunnetaan myös rohdosnimellä cortex cinnamoni; valmistetaan kiinankanelin (Cinnamomum cassia) ja muiden läheisten puiden kuoresta

kangas /kˈaŋŋas/ (n)
tecido, pano
  (tekstiili) luonnonkuidusta, keinokuidusta tai niiden sekoitteesta valmistetuista langoista kudottu kaksilankatekniikkaan perustuva tekstiililaatu, littana ja yhtenäinen kudos

kangaspuut /kˈaŋŋaspuːt/ (n)
tear
  esiteollisella ajalla merkittävä kankaan kutomiseen tarkoitettu käsikäyttöinen laite; nykyään kehittyneissä maissa lähinnä harrastuskäytössä

kangastus /kˈaŋŋastus/ (n)
miragem
  ilmakehän kerrosten välisten lämpötilaerojen aiheuttama optinen harha, jonka vuoksi katsojan näkökentässä kohde näyttää sijaitsevan lähempänä, vaikka se sijaitsee oikeasti kauempana

kaniini /kˈanɪːnɪ/ (n)
coelho
  jänisten heimon nisäkäs (Oryctolagus cuniculus), jolla on kaksi alalajia

kanji /kˈanjɪ/ (n)
kanji
  japanin kielessä käytetty kiinalaisperäinen kirjoitusmerkki

kankea /kˈaŋkea/ (adj)
inflexível
  jäykkä, taipumaton, vaikea liikuttaa

kannada /kˈannada/ (n)
canará
  (kielitiede) kannadan kieli, Intiassa Karnatakan osavaltiossa puhuttava kieli

kannas /kˈannas/ (n)
istmo
  kahta maa-aluetta yhdistävä kapea maakaistale, jonka molemmin puolin on vesi

kannattaa /kˈannatːaː/ (v)
apoiar
  olla jonkin asian puolesta

kannattaja /kˈannatːˌaja/ (n)
apoiador
  henkilö joka kannattaa jotain asiaa tai jotakuta henkilöä tai joukkuetta

kannettava /kˈannetːˌava/ (adj)
portátil
  jota voi tai pitää kantaa

kannettava tietokone /kˈannetːˌava tˈietokˌone/ (n)
computador portátil
  tietokone, joka on suunniteltu helposti kantamalla paikasta toiseen kuljetettavaksi

kannus /kˈannus/ (n)
espora
  ratsastajan kantapäähän kiinnitettävä metallihaarukka, jota käytetään apuna ratsun ohjauksessa

kannustin /kˈannustɪn/ (n)
espora
  ratsastajan saappaisiin kiinnitetyt piikikkäät metallikappaleet, joilla kannustetaan hevosta (usein monikossa)

kannustinloukku /kˈannustˌinloukːu/ (n)
armadilha do desemprego
  tilanne, jossa työn vastaanottaminen tai työtuntien lisääminen heikentäisi henkilön taloudellista toimeentuloa, sillä henkilön saamat tulonsiirrot pienentyisivät; tilanne, jossa ansiotulojen hankkimisella ei ole kannustinvaikutusta ja henkilön ei kannata tehdä ansiotöitä

kanootti /kˈanoːtːɪ/ (n)
canoa
  melontaan käytettävä venettä muistuttava pieni joki- ja järvialueiden yleiskulkuneuvo

kansa /kˈansa/ (n)
povo
  ryhmä ihmisiä, joita yhdistää esimerkiksi yhteinen kulttuuri, kieli tai historiallinen tausta
  suuri ihmisjoukko, väki

kansainvälinen /kˈansainvˌælɪnen/ (adj)
internacional
  kansojen välinen, useita kansoja koskeva, myös useiden valtioiden keskinäinen; maailmanlaajuisesti käytetty tai käsitelty

kansainvälinen politiikka /kˈansainvˌælɪnem pˈolɪtˌiːkːa/ (n)
relações internacionais
  akateeminen oppiaine ja tutkimusala, joka jakautuu muun muassa ulkopolitiikan ja diplomatian tutkimukseen, rauhan- ja konfliktin tutkimukseen sekä maailmanlaajuisen talouden ja hallinnan tutkimukseen

kansainvälisesti /kˈansainvˌælɪsˌestɪ/ (adv)
internacionalmente
  kotimaansa ulkopuolella, kansainvälisessä mittakaavassa

kansakunta /kˈansakˌunta/ (n)
nação
  yhteisen historian jakavat ihmiset; etnisesti yhtenäinen kansa, joka on saavuttanut valtiollisen itsenäisyyden

kansalainen /kˈansalˌainen/ (n)
cidadão, cidadã
  valtiossa syntyperänsä tai hankkimansa aseman perusteella kansalaisoikeuksistaan nauttiva ja kansalaisvelvollisuuksistaan huolehtiva ja vastaava henkilö

kansalaisjärjestö /kˈansalˌaisjærjˌestø/ (n)
organização não-governamental
  valtion elimistä riippumaton järjestö, yhdistys

kansalaisoikeudet /kˈansalˌaisoikˌeudet/ (n)
direitos civis
  oikeudet, jotka kuuluvat valtion kansalaisille

kansalaissota /kˈansalˌaissota/ (n)
guerra civil
  sota saman kansan jäsenten kesken, sisällissota, veljessota

kansalaistottelemattomuus /kˈansalˌaistotːˌelemˌatːomuːs/ (n)
desobediência civil
  mahdollisesti lainvastaista, mutta laajasti hyväksyttyä toimintaa jotakin määräystä vastaan

kansalaisuus /kˈansalˌaisuːs/ (n)
cidadania
  ihmisyksilön kuuluminen valtion alaisuuteen täysin oikeuksin ja velvollisuuksin, yleensä syntyperän perusteella tai hakemuksesta ja ehdot täyttäneelle valtion myöntämänä

kansallinen /kˈansallɪnen/ (adj)
nacional
  kansalle ominainen ja yhteinen, kansaan kohdistuva; kansalle tunnusmerkillinen, nationalismiin liittyvä

kansallislaulu /kˈansallˌislaulu/ (n)
hino nacional
  jonkin valtion virallisena symbolina käytettävä sävelmä tai laulu, joka esitetään joissain virallisissa tilaisuuksissa ja juhlissa

kansallispuisto /kˈansallˌispwɪsto/ (n)
parque nacional
  valtion omistama alue, jonka käyttö kansallispuistona on säädetty lailla

kansallissosialismi /kˈansallˌissosˌialˌismɪ/ (n)
nazismo
  Adolf Hitlerin johtaman Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen (NSDAP) ideologia, jossa marxilainen yhteiskuntaluokkien välinen luokkataistelu korvattiin sitä käsitteellisesti vastaavalla ihmisrotujen välisellä kamppailulla kansan yhtenäisyyden saavuttamiseksi; siinä missä marxilaiset jakoivat kansan hierarkkisesti ala- ja yläluokkiin, ideologiassa kansat jaettiin hierarkkisesti rotuopiksi nimitetyllä tavalla alempiin ja ylempiin rotuihin, joista ylin oli arjalainen rotu; ideologiassa tunnustettiin yläluokan kyvykkyys ja sen tuoman aseman oikeutus

kansallistaa /kˈansallˌistaː/ (v)
estatizar
  muuttaa julkiseksi omaisuudeksi

kansallisuus /kˈansallɪsuːs/ (n)
nacionalidade
  etnisyys, kuuluminen tiettyyn kansaan tai etniseen ryhmään

kansanetymologia /kˈansanˌetymˌoloɡˌia/ (n)
etimologia popular
  kansan keskuudessa levinnyt virheellinen etymologia, joka ei kuitenkaan välttämättä ole suoranaisesti näennäistieteellinen

kansanmurha /kˈansanmˌurha/ (n)
genocídio
  kokonaisen kansanryhmän järjestelmällinen tuhoaminen, joukkotuhonta

kansanmusiikki /kˈansanmusˌiːkːɪ/ (n)
música folclórica
  (musiikki) kansanperinteenä kuulomuistin varassa kansan keskuudessa elävä laulaen ja soittaen esitettävä, helposti muuntautuva musiikinlaji; kansan esittämä musiikki

kansantaloudellinen /kˈansantalˌoudellɪnen/ (adj)
económico
  kansantalouteen liittyvä

kansantanssi /kˈansantˌanssɪ/ (n)
dança tradicional
  tanssi, jota kansa eli rahvas tanssii tai on yleisesti tanssinut

kansanterveys /kˈansantˌerveys/ (n)
saúde pública
  kansan eli koko väestön terveys

kansanvalta /kˈansanvˌalta/ (n)
democracia
  demokratia; valtion kansalaisten tai muun julkisyhteisön jäsenten oikeus osallistua asioista päättämiseen joko suoraan tai vaaleilla valittujen edustajien välityksellä

kansanäänestys /kˈansanˌæːnestys/ (n)
referendo, plebiscito
  demokratiassa suora äänestys tietystä poliittisesta asiasta

kansatiede /kˈansatˌiede/ (n)
etnologia
  etnologia, tiede, joka tutkii henkisen ja aineellisen kulttuurin syntyä, sen ajallista vaihtelua ja yhteisön osuutta kulttuuriin

kansi /kˈansɪ/ (n)
tampa
  astian tai laatikon suljin
capa
  kirjan päällimmäinen muita vahvempi sivu

kansio /kˈansɪo/ (n)
autos
  väline, johon voi kiinnittää papereita ja asiakirjoja kansien väliin, mappi

kansleri /kˈanslerɪ/ (n)
chanceler
  eräiden hallintovirkamiesten nimitys

kanssa /kˈanssa/ (adv)
com
  myös

kanssakirjoittaja /kˈanssakˌirjoitːˌaja/ (n)
coautor
  henkilö, joka kirjoittaa on kirjoittanut kirjan tms. yhdessä jonkun muun kanssa

kanta /kˈanta/ (n)
base
  esineen tyvi- tai perusosa, kantaosa, kiinnitysosa
  yksi kolmion tai monikulmion sivuista
  joukko, josta voidaan johtaa avaruuden kaikki alkiot. Määritelmä eroaa topologiassa ja lineaarialgebrassa.
  tiettyyn kantalukuun perustuva positiojärjestelmä
  bipolaaritransistorin yksi elektrodi

kanta-asiakas /kˈantaˈasɪakas/ (n)
frequentador
  vakituinen asiakas, vakioasiakas

kantaa /kˈantaː/ (v)
carregar
  pitää kädessään tai muuten mukanaan samalla kun kulkee
  pitää yllä jotain tunnetta tms.
  ulottua tietyn matkan
  periä maksuja tai veroja

kantaatti /kˈantaːtːɪ/ (n)
cantata
  vokaalikamarimusiikin muoto

kantaja /kˈantaja/ (n)
carregador
  se, joka kantaa eli kuljettaa
  jonkin taudin tai viruksen saanut henkilö, joka ei välttämättä ole itse sairastunut
acusação
  se osapuoli riita-, rikos- tai hallintoprosessissa, joka panee asian vireille eli haastaa vastaajan oikeuteen

kantakieli /kˈantakˌielɪ/ (n)
proto-língua
  kielimuoto, johon nykyisen kielen rakenne, muoto, kielioppi, sanasto tai yksittäinen sana perustuu

kantaluu /kˈantaluː/ (n)
calcâneo
  kantapään luisen sisuksen muodostava luu ()

kantama /kˈantama/ (n)
alcance
  välimatka, jonka verran esine pystyy liikuttamaan toista objektia

kantapää /kˈantapæː/ (n)
calcanhar
  jalkaterän takaosa

kantasolu /kˈantasˌolu/ (n)
célula-tronco
  solu, jolla on kyky jakautua loputtomasti, sekä muodostaa erilaisia kudostyyppejä

kanto /kˈanto/ (n)
cepo
  tyvestä kaadetun tai kaatuneen puun tynkä, puunkanto

kantoaalto /kˈantoˌaːlto/ (n)
portadora, onda portadora
  sähkömagneettinen aalto, esim. radioaalto, jota moduloimalla lisätään siihen tiedon siirtoon tarkoitettua informaatiota

kantokyky /kˈantokˌyky/ (n)
capacidade de carga
  enimmäismäärä tietyn lajin yksilöitä, joille ympäristö kykenee tarjoamaan elämisen edellytykset; populaation koko, joka aiheuttaa ympäristölle maksimaalisen kuorman

kantoni /kˈantonɪ/ (n)
cantão
  hallintoalueen nimitys mm. Sveitsissä ja Bosnia-Hertsegovinassa

kantoninkiina /kˈantonˌiŋkɪːna/ (n)
cantonês
  kiinan merkittävin murre, jota puhutaan Etelä-Kiinassa

kanttiini /kˈantːɪːnɪ/ (n)
cantina
  leirin, sairaalan tms. kahvio

kanukka /kˈanukːa/ (n)
corniso
  eräitä kasveja (Cornus-suku)

kaoliini /kˈaolˌiːnɪ/ (n)
caulinita
  maalaji kaoliinisavi, vaalea tai harmahtava alumiinisilikaattien heikosti kovettunut savimainen seos, elintarvikelisäaine E559

kaoliniitti /kˈaolɪnˌiːtːɪ/ (n)
caulinita
  (keramiikka) pehmeä, vaalea mineraali, jota on rapautuneesta aineksesta muodostuneissa savissa, kaoliinin pääaineosa

kaoottinen /kˈaoːtːɪnen/ (adj)
caótico
  kaaoksessa oleva
  sellaisesta järjestelmästä, jossa pienikin muutos lähtöarvoissa muuttaa lopputulosta ennustamattomasti

kapaloida /kˈapalˌoida/ (v)
enfaixar
  laittaa (lapsi) kapaloihin

kapasitanssi /kˈapasɪtˌanssɪ/ (n)
capacidade
  sähkönvaraamiskyky; suure, joka kuvaa sähköstaattiseen systeemin kykyä varastoida sähkövarausta (Q) systeemin osion potentiaalieron (V) suhteen. Yksikkönä faradi

kapasiteetti /kˈapasɪtˌeːtːɪ/ (n)
capacidade
  kyky, erit. kyky varastoida

kapea /kˈapea/ (adj)
estreito
  leveydeltään vähäinen, lyhyt leveyssuunnassa, pieni vasemmalta oikealle

kapellimestari /kˈapellɪmˌestarɪ/ (n)
regente
  henkilö, joka johtaa orkesterin, kuoron ja joidenkin muiden musiikkiryhmien esityksiä sekä mm. valitsee niiden ohjelmistot

kapi /kˈapɪ/ (n)
sarna
  syyhypunkin aiheuttama eläinten ihosairaus

kapina /kˈapɪna/ (n)
rebelião, motim
  nousu jotakin järjestelmää tai sen johtoa vastaan, joskus aseellinen tai väkivaltainen

kapinlauluhaukka /kˈapɪnlˌauluhˌaukːa/ (n)
açor-cantor-pálido
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kapinoida /kˈapɪnˌoida/ (v)
revoltar
  nousta kapinaan (jotakuta/jotakin vastaan)

kapitalismi /kˈapɪtalˌismɪ/ (n)
capitalismo
  talousjärjestelmä, joka perustuu ylijäämään eli tuottoon eli voittoon, joka investoidaan uudelleen entistä suurempien tuottojen saamiseksi; loputtoman pääoman kasautumisen järjestelmä, jossa etusija on pääoman ikuisella kasvulla; käytettyjen panosten ylittävien tuottojen logiikka, joka on vuosituhansien kuluessa kehittynyt viljasadoista ja kotieläinten lisäämisestä, ja muodostaa sivilisaation voitollisen tuotantologiikan, jossa saadaan enemmän jostakin kuin mitä siihen uhrataan panoksia

kapitalisti /kˈapɪtalˌistɪ/ (n)
capitalista
  kapitalismissa suurpääoman omistaja

kapiteeli /kˈapɪtˌeːlɪ/ (n)
capitel
  (arkkitehtuuri) pylvään, pilarin tai pilasterin yläpää

kappa /kˈapːa/ (n)
capa
  Kreikkalaisten aakkosten kymmenes kirjain. Vastaava symboli Κ tai κ.

kappale /kˈapːale/ (n)
pedaço
  yksittäinen esine; lyhenne kpl
  pala, osa kokonaisuudesta
episódio
  tekstissä taitollisesti erotettu pieni kokonaisuus
corpo
  (geometria) pintojen kolmiulotteisesta avaruudesta erottama alue

kappeli /kˈapːelɪ/ (n)
capela
  sivukirkko; pieni kirkkorakennus kristillisiä toimituksia varten suunniteltu tila

kapris /kˈaprɪs/ (n)
alcaparra
  (mauste) kapriksen avautumaton kukkanuppu säilöttynä

kapteeni /kˈapteːnɪ/ (n)
capitão
  upseerin sotilasarvo

kapustarinta /kˈapustarˌinta/ (n)
tarambola-dourada
  kahlaajiin kuuluva lintulaji, jota myös tunturikurmitsaksi kutsutaan

kapverdenkreoli /kˈapverdˌeŋkreˌolɪ/ (n)
crioulo cabo-verdiano
  Kap Verdessä puhuttava, lähinnä portugaliin pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: kea)

kapybara /kˈapybˌara/ (n)
capivara
  edellisiin kuuluva, maailman suurikokoisimpana jyrsijänä tunnettu, laji () tai sen yksilö

karaatti /kˈaraːtːɪ/ (n)
quilate
  jalokivien massan mittayksikkö = 0,200 grammaa
  jalometallien puhtauden yksikkö, 1/24 puhtaasta aineesta

karakki /kˈarakːɪ/ (n)
carraca
  1400-luvulla kehitetty kolmi–nelimastoinen purjelaiva, joka tuli tunnetuksi ensimmäisenä valtamerikelpoisena rahtikuljetukseen soveltuvana alustyyppinä

karakteristika /kˈarakterˌistɪka/ (n)
característica
  logaritmin arvon kokonaisosa, jonka lukuarvo määräytyy kymmenkantaisilla logaritmeilla numeruksen desimaalipilkun nojalla

karamelli /kˈaramˌellɪ/ (n)
caramelo
  sokeria kuumentamalla saatava vaaleanruskea massa, jota sellaisenaan tai eri tavoin maustettuna ja värjättynä käytetään makeisten valmistukseen
  karkki, makeinen

karanteeni /kˈarantˌeːnɪ/ (n)
quarentena
  pakkoeristys, tyypillisesti vaarallisen tarttuvan taudin leviämisen estämiseksi.

karaoke /kˈaraˌoke/ (n)
karaokê
  viihdemuoto, jossa esitetään yleisölle laulu nauhoitteelta tulevan musiikkitaustan ja tekstin mukaan

karata /kˈarata/ (v)
desertar
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, paeta

karate /kˈarate/ (n)
caratê
  eräs alkuperältään japanilainen itsepuolustus- ja kamppailu-urheilulaji

karavaani /kˈaravˌaːnɪ/ (n)
caravana
  useilla kameleilla tai kulkuneuvoilla matkustava joukko

karavaaniseralji /kˈaravˌaːnɪserˌaljɪ/ (n)
caravancerá
  tavallisesti valtateiden varsilla sijainnut tienvarsimajatalo, jossa karavaanissa kulkeneet matkalaiset saattoivat levätä ja toipua päivän matkastaan

karboksyylihappo /kˈarboksˌyːlɪhˌapːo/ (n)
ácido carboxílico
  mikä tahansa orgaaninen happo, jossa on funktionaalisena ryhmänä karboksyyliryhmä (-C(=O)OH)

karbonaatti /kˈarbonˌaːtːɪ/ (n)
carbonato
  hiilihapon suola; anioni, jossa esiintyy hiili- ja happiatomeja (CO₃2−)

kardemumma /kˈardemˌumma/ (n)
cardamomo
  inkiväärikasvi (), jonka siemeniä käytetään mausteena

kardiologia /kˈardɪˌoloɡˌia/ (n)
cardiologia
  lääketieteen haara, joka käsittelee sydämen ja suurten verisuonien sairauksia

karhu /kˈarhu/ (n)
urso
  Ursus-suvun suurikokoisia petoeläimiä; erityisesti pohjoisessa Euraasiassa yleinen ruskeakarhu (Ursus arctos), kaikkiruokainen metsissä viihtyvä nisäkäs, Euroopan suurin petoeläin

karhukainen /kˈarhukˌainen/ (n)
tardígrado
  -pääjakson eläin. Karhukaiset ovat pieniä (alle 2:n mm kokoisia) ja jaokkeellisia eläimiä, joita elää lähes kaikkialla maapallolla

karhunpalvelus /kˈarhumpˌalvelus/ (n)
desserviço
  haitallinen teko tai toimenpide, huono palvelus

karhunvatukka /kˈarhunvatˌukːa/ (n)
silva, amora
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas, joka tuottaa tavallisesti punaisia marjoja ()
amora, amoreira
  karhunvatukan marja

karibu /kˈarɪbu/ (n)
caribu
  Pohjois-Amerikan pohjoisosissa elävä peuralaji,

karies /kˈaries/ (n)
cárie
  hammasmätä; hammassairaus, jossa plakin bakteerit, usein hammaskiven suojassa, tuottavat syövyttäviä happamia aineenvaihduntatuotteita, jotka syövyttävät hammaskiillettä ja tämä syöpyminen johtaa hampaan reikiintymiseen

karikatyristi /kˈarɪkˌatyrˌistɪ/ (n)
caricaturista
  pilapiirtäjä; karikatyyrejä eli pilakuvia työkseen tekevä taiteilija

karikatyyri /kˈarɪkatˌyːrɪ/ (n)
caricatura
  henkilön tai muun kohteen luonteenomaisia piirteitä korostava pilapiirros, irvikuva

karisma /kˈarɪsma/ (n)
carisma
  yksilön tyyneyttä ja viehätysvoimaa huokuva, yleensä ihailtava, olemus

karismaattinen /kˈarɪsmˌaːtːɪnen/ (adj)
carismático
  sellainen, jolla on karismaa

karitatiivinen /kˈarɪtatˌiːvɪnen/ (adj)
caritativo
  hyväntekeväisyys-, (kirkollinen) palvelutyö-

karitsa /kˈarɪtsa/ (n)
cordeiro, anho
  lampaan poikanen, lampaanvuona

karja /kˈarja/ (n)
gado
  suurehkot lihan- tai maidontuotantoon käytetyt eläimet, erit. nautakarja, tilan hyötyeläimet kokonaisuutena
  ohjailtavissa oleva ihmisjoukko

karjakko /kˈarjakːo/ (n)
leiteira
  naispuolinen karjanhoitaja

karjakoira /kˈarjakˌoira/ (n)
cão do gado
  karjanajoon soveltuva koira(rotu)

karjala /kˈarjala/ (n)
careliano
  karjalan kieli: jokin Itä-Karjalan alueella puhuttavista itämerensuomalaisista kielistä, joita ovat varsinaiskarjala eli kantakarjala (kielitunnus krl) sekä joissakin yhteyksissä tämän murteiksi luokiteltavat aunuksenkarjala eli livvi (kielitunnus olo) ja lyydi (kielitunnus lud)

karju /kˈarju/ (n)
barrão
  leikkaamaton koiraspuolinen sika

karkaista /kˈarkaista/ (v)
resfriar
  jäähdyttää kuuma metalli nopeasti sen kovuuden nostamiseksi

karkausvuosi /kˈarkausvˌuosɪ/ (n)
ano bissexto
  vuosi, jossa on 366 päivää

karkea /kˈarkea/ (adj)
grosseiro
  epätarkka tai vain suuntaa-antava
agreste
  hienostumaton tai raaka

karkottaa /kˈarkotːaː/ (v)
exilar
  pakottaa muuttamaan pois jstak

karmiini /kˈarmɪːnɪ/ (n)
carmim
  väriaine (E120) jota saadaan kuivatuista ja jauhetuista kokenillikirvoista

karneoli /kˈarneˌolɪ/ (n)
cornalina
  rautaoksidia sisältävä punertavan ruskea kalsedoni

karnevaali /kˈarnevˌaːlɪ/ (n)
carnaval
  (kristinusko) katolisissa maissa ennen paaston alkamista vietetty juhla

karolingi /kˈarolˌiŋŋɪ/ (n)
carolíngio
  karolingit Kaarle Martelista alkanut dynastia, joka seurasi merovingeja frankkien hallitsijana 700-luvulla, ja jonka tunnetuin edustaja on Kaarle Suuri (hallitsi 768–814)

karotenoidi /kˈarotenˌoidɪ/ (n)
carotenoide
  eräitä kasvien rasvaliukoisia keltaisesta punaiseen käsittäviä väriaineita

karpalo /kˈarpalo/ (n)
oxicoco
  isokarpalo (Vaccinium oxycoccos), soilla ja kosteissa maastoissa kasvava, puolukan sukuun kuuluva ikivihreä varpu

karppi /kˈarpːɪ/ (n)
carpa
  eräs makeanveden särkikaloihin kuuluva kalalaji () tai sen yksilö

karsastus /kˈarsastus/ (n)
estrabismo
  näkövika, jossa silmät eivät kykene tarkentumaan samaan kohteeseen

karsinogeeninen /kˈarsɪnoɡˌeːnɪnen/ (adj)
cancerígeno
  syövälle altistava

karsinooma /kˈarsɪnˌoːma/ (n)
carcinoma
  epiteelistä peräisin oleva syöpä

karsti /kˈarstɪ/ (n)
carso
  karstimaa muodostuma, joka syntyy veden vaikutuksesta liukenevaan maa-ainekseen, esim. kalkkikiveen

kartano /kˈartano/ (n)
mansão
  iso, vanha maatila, suurtila
solar
  vanhan suurtilan päärakennus tai keskeinen rakennusryhmä

kartelli /kˈartellɪ/ (n)
cartel
  hinnoista keskenään sopiva yritysrypäs

kartessi /kˈartessɪ/ (n)
metralha
  tykeissä käytetty ammus, joka oli pienillä metallikuulilla tai vastaavalla täytetty puinen, metallinen tai bakeliittinen lieriö tai pussi, joka hajoaa tykin piipun suun jätettyään

kartio /kˈartɪo/ (n)
cone
  (geometria) huippua kohti suippeneva muoto tai esine, jonka pohjan suuntainen poikkileikkaus on saman muotoinen joka korkeudella

kartioleikkaus /kˈartɪolˌeikːaus/ (n)
cônica
  käyrä joka syntyy katkaistaessa (kuviteltu) kartio

kartiomainen /kˈartɪomˌainen/ (adj)
cónico
  kartion muotoinen

kartoitus /kˈartoitus/ (n)
mapeamento
  kartoittaminen

kartonki /kˈartoŋkɪ/ (n)
cartolina
  kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 150-350 g/m³; tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat pahveja ja keveämmät papereja

kartta /kˈartːa/ (n)
mapa, carta
  mittakaavan mukaisesti pienennetty ja merkeiltään selitetty piirros, jossa esitetään jotain tiettyä maantieteellistä aluetta ja sen keskinäisiä sijainteja

karttaa /kˈartːaː/ (v)
evitar
  kiertää, kaihtaa, välttää näkemästä tai tekemästä jotakin

karttapallo /kˈartːapˌallo/ (n)
globo
  taivaankappaleesta, tavallisesti Maasta, pallon muotoisen kappaleen pinnalle tehty kartta, joka tarkimmillaan on pinnanmuodoiltaankin kolmiulotteinen pienoismalli esikuvastaan

kartussi /kˈartussɪ/ (n)
cartela
  (arkkitehtuuri) kierukkakoristeinen kehys, voluuttikierteinen kilpi
  (kirjapaino, koristelu) käärö- tai kierrereunainen koristekilpi, jossa on paikka nimelle tai vaakunalle. Kartusseja on käytetty mm. kirjojen kannessa, kartoissa jne.
  tuliaseen latauspanos, etenkin tykin kranaatista erillinen ajoainetta sisältävä hylsy

karuselli /kˈarusˌellɪ/ (n)
carrossel
  pyörivä huvipuistolaite, jonka kyydissä istutaan esim. eläinten muotoisten istuinten päällä

karvainen /kˈarvainen/ (adj)
peludo
  karvojen peittämä

karvaton /kˈarvaton/ (adj)
calvo
  sellainen, jolla ei ole karvoitusta, karvoja, karvapeitteetön, viiksetön ja parraton

karviainen /kˈarvɪˌainen/ (n)
groselha
  herukoiden sukuun (Ribes) kuuluva marjapensas

kasa /kˈasa/ (n)
pilha
  satunnaiseen järjestykseen pinotut tavarat, läjä

kasakka /kˈasakːa/ (n)
cossaco
  sotilaallisesti järjestäytynyt kansanryhmä Venäjällä ja Ukrainassa

kasari /kˈasarɪ/ (n)
caçarola
  syvä, yleensä pienehkö ja pitkäkahvainen kattila

kasarmi /kˈasarmɪ/ (n)
quartel, caserna
  sotilaiden ja muiden joukkojen vakinaiseen majoitukseen käytettävä asuinrakennus

kasetti /kˈasetːɪ/ (n)
cassete
  musiikki-, video- tai muu vastaava nauhoite tietynlaiselle medialle

kasino /kˈasɪno/ (n)
casino
  huvittelupaikka, jossa aktiviteettina ovat uhkapelit

kaskelotti /kˈaskelˌotːɪ/ (n)
cachalote
  suurin hammasvalaslaji (Physeter macrocephalus)

kassa /kˈassa/ (n)
caixa
  päivittäiseen rahaliikenteeseen tarkoitetut käteisvarat; liikkeen tai kaupan kassassa aukioloajan olevat varat

kassakone /kˈassakˌone/ (n)
caixa
  rahojen laskemiseen ja ostosten rekisteröintiin käytettävä kone

kassi /kˈassɪ/ (n)
saco
  esim. kankaasta tai muovista tehtävä esine, jossa pidetään muita esineitä

kastanja /kˈastanja/ (n)
castanha
  kastanjapuun hedelmä, pähkinä, joita on yleensä kolmittain piikikkäissä hedelmäkehdoissa

kaste /kˈaste/ (n)
baptismo, batismo
  kristinuskossa toimitus, jolla henkilö liitetään seurakuntaan

kastella /kˈastella/ (v)
regar
  tehdä märäksi lisäämällä vettä

kastelukannu /kˈastelukˌannu/ (n)
regador
  kahvallinen ja yleensä pitkänokkainen astia veden kaatamiseksi huonekasvien ruukkuihin tai puutarhakasveille

kastemalja /kˈastemˌalja/ (n)
pia batismal
  eräissä kristillisissä kirkkokunnissa astia, josta otettavaa vettä käytetään valelukasteen suorittamiseen

kastemato /kˈastemˌato/ (n)
minhoca
  kasteliero, lieroihin kuuluva nivelmatojen laji

kastepiste /kˈastepˌiste/ (n)
ponto de condensação
  se lämpötila, jossa ilmassa kulloinkin oleva vesihöyry riittää tekemään sen täysin kyllästyneeksi niin, että suhteellinen ilmankosteus on 100 prosenttia

kasti /kˈastɪ/ (n)
casta
  kastilaitoksen ylläpitämä yhteiskuntaluokka erityisesti Intiassa

kastike /kˈastɪke/ (n)
molho
  juokseva tai sakea ruokalajin osa, joka voi sisältää sattumia ja joka antaa ruokaan makua sekä nestemäisenä helpottaa ruoan syömistä

kasuaari /kˈasuˌaːrɪ/ (n)
casuar
  kasuaarien suvun () lintu

kasvaa /kˈasvaː/ (v)
crescer
  tulla kooltaan suuremmaksi tai vanhemmaksi

kasvain /kˈasvain/ (n)
tumor
  solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva hyvän- tai pahanlaatuinen muodostuma

kasvattaa /kˈasvatːaː/ (v)
educar
  koulia, opettaa (yl. lapsille) elämäntapoja ja käytöstapoja

kasvi /kˈasvɪ/ (n)
planta, vegetal
  kasvikuntaan () kuuluva, valon avulla yhteyttämällä itselleen ravintoa tuottava aitotumainen eliö

kasvihuone /kˈasvɪhˌuone/ (n)
estufa
  kasvien kasvattamista varten rakennettu läpinäkyvä rakennelma, joka pitää lämpöä tehokkaasti sisällään

kasvihuoneilmiö /kˈasvɪhˌuoneilmˌiø/ (n)
efeito estufa
  ilmiö, jossa useista eri aallonpituuksista muodostuvan sähkömagneettisen säteilyn tietyt aallonpituusalueet lämmittävät väliainetta (ks. absorptio), esimerkiksi maapallon kaasukehää ja seurauksena planeetan kaasukehän keskilämpötila kohoaa havaintojaksolla

kasvihuonekaasu /kˈasvɪhˌuonekˌaːsu/ (n)
gás (causador) de/do efeito estufa
  kaasu, joka aiheuttaa tai voimistaa kasvihuoneilmiötä

kasvillisuus /kˈasvɪllɪsuːs/ (n)
vegetação
  alueella esiintyvien kasvien muodostama kokonaisuus

kasvimaa /kˈasvɪmaː/ (n)
horta
  palsta vihannesten tms. kasvatusta varten

kasvinsyöjä /kˈasvɪnsˌyøjæ/ (n)
herbívoro
  eliölaji, joka käyttää ravinnokseen kasveja, toisenvarainen eliö

kasvissyönti /kˈasvɪssˌyøntɪ/ (n)
vegetarianismo
  vegetarismi; sellaisen ruokavalion noudattaminen johon ei kuulu liha

kasvitiede /kˈasvɪtˌiede/ (n)
botânica
  botaniikka, fytologia, biologinen tiede, joka tutkii kasveja ja niiden elämää

kasvitieteellinen /kˈasvɪtˌieteːllɪnen/ (adj)
botânico
  sellainen, joka liittyy kasvitieteeseen, kasvitieteen alaan kuuluva

kasvitieteellinen puutarha /kˈasvɪtˌieteːllɪnem pˈuːtarha/ (n)
jardim botânico
  puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi

kasvitieteilijä /kˈasvɪtˌieteilˌijæ/ (n)
botânico
  kasvitieteen harjoittaja

kasvot /kˈasvot/ (n)
rosto
  ihmisen pään etuosa otsasta leukaan

kasvovoide /kˈasvovˌoide/ (n)
creme facial
  eräs ihonhoitotuote: voide, jota levitetään kasvojen iholle mm. ihon kuivumisen ehkäisemiseksi

kasvu /kˈasvu/ (n)
crescimento
  eliön kehittyminen ja suuremmaksi tuleminen ajan myötä

kataari /kˈataːrɪ/ (n)
cátaro
  Länsi-Euroopassa vaikuttaneen harhaoppisena tuhotun uskonlahkon jäsen, albigenssi

katabolia /kˈatabˌolɪa/ (n)
catabolismo
  hajoamisaineenvaihdunta

katafalkki /kˈatafˌalkːɪ/ (n)
catafalco
  ruumisarkkukoroke kirkossa tai kappelissa

kataja /kˈataja/ (n)
junípero, zimbro
  kotikataja (), sypressikasvien heimoon kuuluva havupuu, jonka hedelmä on käpy, katajanmarja

katajanmarja /kˈatajˌanmarja/ (n)
baga de zimbro
  katajan käpy, joka sopii muun muassa ihmisen ravinnoksi

katakana /kˈatakˌana/ (n)
katakana
  toinen japanin kielessä käytetyistä tavumerkistöistä, jota käytetään yleensä lainasanojen ja ei-japanilaisten nimien kirjoittamiseen, kasvi- ja eläinlajien nimien kirjoittamiseen tai tekstin korostamiseen esimerkeissä mainosteksteissä tai normaalista poikkeavan lausunnan tai äänien kirjoittamiseen, esimerkiksi eläinten ja luonnon ääniä kuvaavien sanojen kirjoittamiseen

katakombi /kˈatakˌombɪ/ (n)
catacumba
  maanalainen hautakammiokäytävä

katalaani /kˈatalˌaːnɪ/ (n)
catalão
  katalaanin kieli (kielitunnus: ca), Kataloniassa Espanjassa puhuttava kieli

katalepsia /kˈatalˌepsɪa/ (n)
catalepsia
  Neurologinen sairaus, joka aiheuttaa lihasten jännitysjäykkyystilan.

katalysaattori /kˈatalysˌaːtːorɪ/ (n)
catalisador
  laite, joka käyttää hyväkseen katalyysiä kemialliseen muuntamiseen

katalyysi /kˈatalˌyːsɪ/ (n)
catálise
  erityisten aineiden, katalyyttien, kemiallista reaktiota kiihottava vaikutus

katalyytti /kˈatalˌyːtːɪ/ (n)
catalisador
  aine, joka nopeuttaa kemiallista reaktiota tietyssä lämpötilassa, kuitenkaan itse kulumatta reaktiossa

katalyyttinen /kˈatalˌyːtːɪnen/ (adj)
catalítico
  katalyysiä koskeva tai sitä aiheuttava

katamaraani /kˈatamarˌaːnɪ/ (n)
catamaran, catamarã
  laiva tai muu alus, jossa on kaksi runkoa

katapultti /kˈatapˌultːɪ/ (n)
catapulta#Portugali
  piirityskone, jolla voidaan lingota ammuksina käytettäviä esineitä kuten kookkaita kiviä

katarri /kˈatarrɪ/ (n)
catarro
  limakalvon tulehdus

katastrofi /kˈatastrˌofɪ/ (n)
catástrofe
  poikkeuksellisen vakava onnettomuus

katatonia /kˈatatˌonɪa/ (n)
catatonia
  eräs skitsofrenian muoto, katatoninen skitsofrenia

kate /kˈate/ (n)
contribuição
  myyntikate, marginaali, katetuotto; se, mitä jää jäljelle, kun myyntituloista vähennetään muuttuvat kulut, kuten tavaroiden ostot, palkat, yms.

katedraali /kˈatedrˌaːlɪ/ (n)
catedral
  tuomiokirkko

kateellinen /kˈateːllɪnen/ (adj)
invejoso
  joka on vihainen, pahastunut tms. toisen onnesta

kateenkorva /kˈateːŋkˌorva/ (n)
timo
  (anatomia) nisäkkään rintaontelossa välikarsinassa sydämen etuyläpuolella sijaitseva parillinen imukudoselin

kategoria /kˈateɡˌorɪa/ (n)
categoria
  luokka, ryhmä

katekeetta /kˈatekˌeːtːa/ (n)
catequista
  kristinopin alkeiden opettaja lähetystyössä

katekismus /kˈatekˌismus/ (n)
catecismo
  kodin hengellinen käsikirja, joka kertoo selkeästi mitä kristillinen usko on; ilmaisee suppeasti Raamatun keskeisen sisällön; kristillisen opin tiivistelmä

katekumeeni /kˈatekumˌeːnɪ/ (n)
catecúmeno
  katekumenaattiin osallistuva oppilas

katetri /kˈatetrɪ/ (n)
cateter
  ohut putki, joka viedään tiehyttä pitkin elimeen

kateus /kˈateus/ (n)
ciumes
  se, että on kateellinen

katharevousa /kˈatharevˌousa/ (n)
catarévussa
  toinen kreikan nykykielen kahdesta kirjakielestä

kationi /kˈatɪˌonɪ/ (n)
catião
  positiivisesti varautunut ioni, jollainen muodostuu kun on luovutettu elektroneja

katka /kˈatka/ (n)
anfípode
  pieniä kalojen ja hetulavalaiden ravintona toimivia äyriäisiä ()

katkaista /kˈatkaista/ (v)
cortar
  laittaa poikki

katkarapu /kˈatkarˌapu/ (n)
camarão
  kymmenjalkaisten alalahkoon () kuuluvia pieniä, uivia rapuja, jotka ovat tärkeää kalojen ravintoa ja joiden pyrstö on myös suosittu ihmisten ravintona

katkera /kˈatkera/ (adj)
amargurado
  (mausta) karvas, kitkerä

katkeruus /kˈatkeruːs/ (n)
amargura
  se, että on katkera

katodi /kˈatodɪ/ (n)
catodo
  sähkökemiallisen parin negatiivinen elektrodi, jossa tapahtuu pelkistyminen

katolilainen /kˈatolɪlˌainen/ (n)
católico
  suurimman kristillisen kirkkokunnan, katolisen kirkon, jäsen; katolista oppia noudattava henkilö

katolinen /kˈatolɪnen/ (adj)
católico
  yleinen, yhteinen

katse /kˈatse/ (n)
mirada
  silmien suuntaaminen jonnekin, katsominen, katsahdus

katsella /kˈatsella/ (v)
olhar
  tarkkailla, tehdä näköhavaintoja; tarkastella; nähdä omin silmin

katsoa /kˈatsoa/ (v)
olhar
  keskittyä siihen, mitä näkee

katsoja /kˈatsoja/ (n)
espectador
  jotakin katsova henkilö

kattaa /kˈatːaː/ (v)
dispor
  asetella astiat ja ruokailuvälineet pöydälle ruokailua varten
cobrir
  sisältää, sisältyä, käsittää jonkin
  peittää laajuudellaan
  (maksutalous) peittää kulut
  suojata pysyvästi sateelta, peittää katolla tai muulla vastaavalla
  päällystää, peittää

kattohaikara /kˈatːohˌaikara/ (n)
cegonha-branca
  (eläintiede) haikaralintuihin kuuluva Suomenlahden eteläpuolella tyypillisesti katoilla pesivä, väritykseltään musta-valkea haikara, jota tavataan satunnaisesti myös Suomessa

kattokruunu /kˈatːokrˌuːnu/ (n)
lustre
  näyttävä sisäkattoon asennettu sähkövalaisin tai historiallisesti kynttelikkö

kattotiili /kˈatːotˌiːlɪ/ (n)
telha
  kaarevaprofiilinen, usein betonista valmistettu tiili, joilla katetaan rakennuksen katto

kattotuuletin /kˈatːotˌuːletɪn/ (n)
ventilador de teto
  sisäilmaa kierrättävä mekaaninen tuuletin, joka asennetaan huoneen sisäkattoon

katu /kˈatu/ (n)
rua
  taajamassa sijaitseva kulkuväylä, joka koostuu usein ajoradasta ja molemmin puolin sijaitsevista jalkakäytävistä

katua /kˈatua/ (v)
arrepender-se
  olla pahoillaan jostain tekemästään; toivoa ettei olisi tehnyt jotain

katupora /kˈatupˌora/ (n)
britadeira
  huomattavan äänekäs työkalu, jolla voidaan rikkoa betonia ja asfalttipäällystettä

katuvalo /kˈatuvˌalo/ (n)
luz da rua
  katuvalaistuksen osa

kauan /kˈauan/ (adv)
demorar
  pitkän aikaa, pitkään

kauha /kˈauha/ (n)
concha
  varrellinen kuppi tai työväline, jolla ammennetaan jauhetta tai nestemäistä ainetta

kauhea karvainen kärpänen /kˈauhea kˈarvaineŋ kˈærpænen/ (n)
terrível mosca peluda
  kärpäsiin () kuuluvan -suvun ainoa laji () tai sen yksilö

kauhistus /kˈauhɪstus/ (n)
horror
  ahdistuksen ja pelon tuntemus

kauhu /kˈauhu/ (n)
terror
  suuri pelon tunne, varsinkin sellaisissa tapauksissa, joissa siihen liittyy tuntemuksia jonkin asian tai tilanteen hirveydestä tai karmeudesta
  kauheus
horror
  kirjallisuuden ja elokuvan laji, joka perustuu pelottaviin ja kauhua herättäviin asioihin

kaukalo /kˈaukalo/ (n)
cocheira
  pitkänomainen, matalahko astia tai allas

kaukana /kˈaukana/ (adv)
longe
  pitkän ajan päässä

kaukasialainen /kˈaukasˌialˌainen/ (adj)
caucasiano
  Kaukasiasta peräisin oleva tai Kaukasiaan ja kaukasialaisiin liittyvä

kaukasialainen /kˈaukasˌialˌainen/ (n)
caucasiana
  pysyvästi Kaukasiassa asuva henkilö

kaukoputki /kˈaukopˌutkɪ/ (n)
telescópio
  optinen laite, joka tuottaa silmälle lähikuvan kauempana olevasta kohteesta

kaukosäädin /kˈaukosˌæːdɪn/ (n)
controle remoto
  laite, jolla voidaan ohjata toista laitetta etäältä

kaula /kˈaula/ (n)
colo, pescoço
  ruumiinosa pään ja vartalon välillä

kaulakoru /kˈaulakˌoru/ (n)
colar
  kaulan ympärillä pidettävä koru, jossa saattaa olla osana kaulaketju

kaulus /kˈaulus/ (n)
anel
  kaulaa ympäröivä vaatekappale tai vaatekappaleen osa

kauneus /kˈauneus/ (n)
beleza
  ihmisen havaintomaailmaan liittyvä myönteiseksi ja mielihyvää tuottavaksi koettu käsite, jonka sisältö ja kriteerit vaihtelevat ajan ja yhteiskunnan virtausten ja ihmisen sisäistämien näkemysten ja arvojen mukaisesti; aihetta tutkii filosofian osa-alue estetiikka

kauneuskilpailu /kˈauneuskˌilpailu/ (n)
concurso de beleza
  kilpailu, jossa valitaan voittajaksi osallistujista kaunein; voi sisältää myös ulkonäköön liittymättömiä osioita

kaunis /kˈaunɪs/ (adj)
belo, bonito, lindo
  havaitsijalleen esteettistä tai moraalista mielihyvää tuottava. Esteettisesti kauniiksi voidaan kutsua näkyä, ajatusta tai kuultua ääntä; moraalisesti kauniiksi ajatusta tai tekoa.
bonito, lindo
  sateeton, pilvetön

kaunoamatsoni /kˈaunoamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-galego
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaunokirjoitus /kˈaunokˌirjoitus/ (n)
caligrafia
  käsin kirjoitettava kirjoitustyyli, jossa silmukoita jms. sisältävät kirjaimet yleensä sidotaan toisiinsa; käsialakirjoitus

kaunoruohokaija /kˈaunorˌuohokˌaija/ (n)
periquito-turquesa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaunoviikunakaija /kˈaunovˌiːkunakˌaija/ (n)
lóris-da-cabeça-dourada-de-desmarest
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaupallinen /kˈaupallɪnen/ (adj)
comercial
  sellainen, jolla on kaupankäyntiin liittyvä luonne, myyntiä edistävä merkitys

kauppa /kˈaupːa/ (n)
loja
  yritys, jonka tiloissa myydään tavaroita
negócio
  myyntien ja ostojen sarja, kaupankäynti

kauppakamari /kˈaupːakˌamarɪ/ (n)
câmara de comércio
  elinkeinoelämän edunvalvojajärjestöjä, jotka edistävät yritystoimintaa ja talouden vapautta

kauppala /kˈaupːala/ (n)
concelho
  Suomessa ja Ruotsissa eräs kuntamuoto: pikkukaupunki, jolla ei kuitenkaan ollut täysiä kaupunkien oikeuksia eikä velvollisuuksia

kauppalaiva /kˈaupːalˌaiva/ (n)
navio mercante
  kauppamerenkulun käytössä oleva laiva

kauppapaikka /kˈaupːapˌaikːa/ (n)
entreposto comercial
  paikka jossa myyjät ja ostajat kohtaavat

kauppasaarto /kˈaupːasˌaːrto/ (n)
embargo
  vihollismaan ulkomaankaupan estäminen

kauppias /kˈaupːɪas/ (n)
comerciante
  kaupan tai liikkeen omistaja

kaupunginosa /kˈaupuŋŋˌinosa/ (n)
bairro
  kaupungin nimetty osa-alue

kaupungintalo /kˈaupuŋŋˌintalo/ (n)
câmara municipal, prefeitura
  julkinen rakennus, jossa kaupunginhallitus kokoontuu

kaupungistuminen /kˈaupuŋŋˌistumɪnen/ (n)
urbanização
  väestön muuttaminen maaseudulta kaupunkeihin, kaupungistumisasteen nousu

kaupunki /kˈaupuŋkɪ/ (n)
cidade, vila
  sivilisaation muodostama taajama, joka ylittää paikallisesti ympäristön kantokyvyn ja edellyttää resurssien tuontia kulutettaviksi laajemmalta sen olemassaolon edellytyksenä olevalta alueelta

kaupunkivaltio /kˈaupuŋkɪvˌaltɪo/ (n)
cidade-estado
  pienikokoinen valtio, joka muodostuu yhdestä kaupungista

kaura /kˈaura/ (n)
aveia
  erityisesti peltokaura ()
  näiden ravinnoksi käytettävät siemenet

kaurapuuro /kˈaurapˌuːro/ (n)
farinha de aveia
  kauraryyneistä tai suurimoista keitetty puuro

kausi /kˈausɪ/ (n)
temporada
  urheilun tms. vuoden aikana käytävät kilpailut tai ottelut
  tv-sarjan tms. tuotantoerä

kautsu /kˈautsu/ (n)
borracha
  raaka luonnonkumi, luonnon raakakumi

kavallus /kˈavallus/ (n)
peculato
  (omaisuusrikos) anastusrikoksen muoto, jossa henkilö anastaa hänen haltuunsa uskottuja varoja

kaveri /kˈaverɪ/ (n)
amiga
  ystävä, toveri

kaviaari /kˈavɪˌaːrɪ/ (n)
caviar
  kevyesti suolattu sammen mäti

kavio /kˈavɪo/ (n)
casco
  kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi

kavitaatio /kˈavɪtˌaːtɪo/ (n)
cavitação
  ilmiö, jossa neste, yleensä vesi, alkaa kiehua paineen laskun johdosta

kazakki /kˈatsakːɪ/ (n)
cazaque
  kazakin kieli (kielitunnus: kaz, kk), pääasiassa Kazakstanissa puhuttava turkkilainen kieli, jota kazakit puhuvat.

kašmiri /kˈaʃmɪrɪ/ (n)
caxemiri
  Intiassa ja Pakistanissa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: kas)

kašubi /kˈaʃubɪ/ (n)
pomerano
  kašubin kieli, Puolassa asuvan kašubien etnisen ryhmän äidinkielenään puhuma länsi-slaavilainen kieli, (kielitunnus: csb)

kefiiri /kˈefɪːrɪ/ (n)
kefir, quefir
  eräs piimää muistuttava hapanmaitovalmiste

kehittyä /kˈehɪtːˌyæ/ (v)
evolucionar, evoluir
  muuttua vähittäisten muutosten kautta

kehittää /kˈehɪtːæː/ (v)
criar
  muokata paremmaksi, parantaa
  käsitellä kuvaksia niin, että niihin syntynyt näkymätön kuva kehitteen avulla muutetaan näkyväksi hopeayhdisteen muodostamaksi valokuvaksi

kehitys /kˈehɪtys/ (n)
desenvolvimento
  asioiden muuttuminen ajan myötä

kehitysmaa /kˈehɪtˌysmaː/ (n)
país em desenvolvimento
  köyhä tai alikehittynyt maa; maa joka ei ole teollistunut

keho /kˈeho/ (n)
corpo
  elävä ihmisruumis

kehonkieli /kˈehoŋkˌielɪ/ (n)
linguagem corporal
  sanaton, ruumiinasennoilla ja eleillä ilmaistu viestintä

kehonrakennus /kˈehonrakˌennus/ (n)
culturismo
  urheilulaji, jossa pyritään esteettisesti tasapainoiseen ja vähärasvaiseen vartaloon lihaksistoa harjoittamalla

kehonrakentaja /kˈehonrakˌentaja/ (n)
culturista
  kehonrakennuksen harjoittaja

kehrätä /kˈehrætæ/ (v)
fiar
  tuottaa kierteistä ja kerrattua lankaa tekstiilikuiduista
ronronar
  pitää jonkin tunnetilan (yleensä tyytyväisyyden) ilmaisemiseksi lyhytkatkoista matalataajuista ääntelyä kuten kissaeläimet

kehrääjä /kˈehræːjæ/ (n)
fiadeira
  joku joka kehrää lankaa; kehruun ammattilainen

kehto /kˈehto/ (n)
berço
  yleensä poikittaisilla jalaksilla varustettu t. kannikkeista riippuva keinutettava pienen lapsen vuode

kehtolaulu /kˈehtolˌaulu/ (n)
cantiga de ninar
  lapsen nukuttamiseksi tarkoitettu laulu

kehu /kˈehu/ (n)
glória
  positiivinen tai kiittelevä arvio

kehua /kˈehua/ (v)
elogiar
  antaa kehuja, sanoa jostakin jotakin hyvää

kehys /kˈehys/ (n)
moldura
  esinettä, esim. taulua, ympäröivä tukeva tai koristeellinen rakenne

kehystää /kˈehystæː/ (v)
emoldurar
  laittaa johonkin kehykset

kehäkukka /kˈehækˌukːa/ (n)
malmequer
  asterikasveihin kuuluvan kehäkukkien () suvun kasvi

keidas /kˈeidas/ (n)
oásis
  aavikolla oleva hedelmällinen paikka t. alue, jossa pohjavesi on lähellä maanpintaa

keihäs /kˈeihæs/ (n)
lança
  (ase) metsästyksessä ja sodankäynnissä käytetty historiallinen heitto- tai pistoase

keihäänheitto /kˈeihæːnhˌeitːo/ (n)
lançamento de dardo
  yleisurheilulaji, jossa pyritään heittämään teräväkärkinen keihäs mahdollisimman pitkälle

keikarilintuhaukka /kˈeikarɪlˌintuhˌaukːa/ (n)
açor-de-dorso-preto
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keikka /kˈeikːa/ (n)
apresentação
  esittävän taiteilijan esiintyminen
  tilapäinen työ, etenkin jonnekin tehtävä; työsuoritus, johon liittyy matkustaminen

keilailu /kˈeilailu/ (n)
boliche
  urheilulaji, jossa pyritään keilapalloa heittämällä kaatamaan jokaisella heitolla mahdollisimman paljon keiloja

keinosiemennys /kˈeinosˌiemennys/ (n)
inseminação artificial
  siemennesteen keinotekoista viemistä hedelmöitystarkoituksessa naaraan sukupuolielimiin

keinotekoisesti /kˈeinotekˌoisestɪ/ (adv)
artificialmente
  keinotekoisella tavalla tehden, vastakohtana luonnollisesti syntyvälle

keinu /kˈeinu/ (n)
balanço
  edestakaisin heilahteleva huvitteluun tarkoitettu laite, jossa yläpuolelta riippuu aisojen, narujen, köysien tai ketjujen varassa lava tai istuin

keinuhevonen /kˈeinuhˌevonen/ (n)
cavalo de pau
  kaarevajalaksinen leikkihevonen

keinulauta /kˈeinulˌauta/ (n)
balancé
  lauta, jonka kumpikin pää keinuu vuoroin ylös ja alas keskellä laudan alapintaa olevan jalustan varassa

keisari /kˈeisarɪ/ (n)
imperador
  Rooman valtakunnasta lähtöisin oleva korkein monarkin arvonimi

keisariamatsoni /kˈeisarˌiamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-imperial
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keisarikotka /kˈeisarɪkˌotka/ (n)
águia-imperial
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keisarikunta /kˈeisarɪkˌunta/ (n)
império
  valtakunta, jonka valtionpäämies on keisari

keisarileikkaus /kˈeisarɪlˌeikːaus/ (n)
cesárea
  lapsen poistaminen kohdusta avaamalla vatsan seinämä ja kohtu

keisarillinen /kˈeisarˌillɪnen/ (n)
imperial
  keisarin perheeseen tai perheelle kuuluva

keisarinna /kˈeisarˌinna/ (n)
imperatriz
  keisarikunnan naispuolinen hallitsija

keisaripingviini /kˈeisarɪpˌiŋvɪːnɪ/ (n)
pinguim imperador
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keittiö /kˈeitːɪø/ (n)
cozinha
  kotona, ravintolassa yms. paikka, jossa valmistetaan ruokaa. Keittiössä huolehditaan myös ruoanlaittoon ja kattaukseen liittyvistä astioista, työkaluista ja välineistä.
  jonkin maan tai alueen ruokakulttuurin mukainen tapa valmistaa ruokaa; etninen ruokakulttuuri

keitto /kˈeitːo/ (n)
sopa
  liemiruoka, joka yleensä keitetään ennen syömistä ja joka useimmiten nautitaan lämpimänä

keittokirja /kˈeitːokˌirja/ (n)
livro de receitas
  kirja, joka sisältää kokoelman ruokareseptejä

keittotaito /kˈeitːotˌaito/ (n)
arte culinária
  gastronominen kyky hallita laajasti ruoanlaittoon liittyviä niksejä ja osaamista, ruoanlaittotaito

keittää /kˈeitːæː/ (v)
cozinhar
  kuumentaa nestettä kiehumispisteen yli; valmistaa tai käsitellä keittoastiassa nestettä sellaisenaan tai lisätyssä nesteessä; myös uuttaa kiehuvalla tai kuumennetulla vedellä

kekseliäisyys /kˈekselɪˌæisyːs/ (n)
inventividade
  taipumus ja kyvykkyys keksimiseen

keksi /kˈeksɪ/ (n)
biscoito, bolacha
  tavallisesti tehdasmaisesti viljasta valmistettu ohut kuivaksi paistettu makea tai suolainen leivonnainen

keksijä /kˈeksɪjæ/ (n)
inventor
  henkilö, joka tekee uusia keksintöjä

keksintö /kˈeksɪntø/ (n)
invenção, invento
  ihmisen keksimä uusi laite, menetelmä tai teoria

keksiä /kˈeksɪæ/ (v)
inventar
  tehdä jokin uusi keksintö

kela /kˈela/ (n)
sarilho
  ympyrälieriö, jonka päällä on kierrettynä lankaa, siimaa, johdinta, vaijeria, filmiä tms.
bobina
  käämi, kuristin, elektroniikan induktiivinen komponentti

keliakia /kˈelɪˌakɪa/ (n)
doença celíaca
  sairaus, jossa ohutsuolen limakalvo ei siedä rukiin, vehnän ja ohran sisältämää gluteenia

kelkka /kˈelkːa/ (n)
trenó
  talvella lumella tai jäällä jalasten varassa liikkuva laite

kellari /kˈellarɪ/ (n)
porão
  rakennuksen asuintilojen alla oleva varasto- ja säilytystila

kellarikerros /kˈellarɪkˌerros/ (n)
porão
  rakennuksen maanalainen kerros

kello /kˈello/ (n)
relógio
  ajan mittaamiseen ja näyttämiseen tarkoitettu laite
campainha, sino
  ontosta avonaisesta metallikuoresta muodostuva soitin, jota soitetaan lyömällä sitä

kellokortti /kˈellokˌortːɪ/ (n)
cartão de ponto
  työajanseurantaan käytetty kortti, joka asetetaan erityiseen leimauslaitteeseen tai lukijaan töihin saavuttaessa ja sieltä lähdettäessä

kellonaika /kˈellonˌaika/ (n)
hora
  kellon näyttämä tai muuten ilmoittama aika

kelloradio /kˈellorˌadɪo/ (n)
rádio-relógio
  yöpöydälle tarkoitettu radio, jossa on myös kello ja herätystoiminto

kelloseppä /kˈellosˌepːæ/ (n)
relojoeiro
  ammattilainen, joka valmistaa kelloja

kellotapuli /kˈellotˌapulɪ/ (n)
torre sineira
  erityisesti kirkon läheisyydessä oleva tornimainen rakennelma, johon soittokellot ripustetaan niiden kuuluvuuden lisäämiseksi

kellotaulu /kˈellotˌaulu/ (n)
mostrador
  kellon pinta, jolle numerot on asetettu ja jonka alalla osoittimet kulkevat

kellua /kˈellua/ (v)
boiar
  pysyä veden pinnalla nosteen ansiosta

keltahemppo /kˈeltahˌempːo/ (n)
chamariz
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltainen /kˈeltainen/ (adj)
amarelo
  sellainen, minkä väri on keltainen, väriltään keltainen (eikä punainen tai sininen pääväreistä)

keltainen /kˈeltainen/ (n)
amarelo
  keltainen väri

keltajuova-aratti /kˈeltajˌuovaˈaratːɪ/ (n)
periquito-de-encontro-amarelo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakurkkurosella /kˈeltakˌurkːurosella/ (n)
rosela-do-leste
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakuume /kˈeltakˌuːme/ (n)
febre amarela
  tartuntatauti, jonka aiheuttaa flavivirusten ryhmään kuuluva virus

keltaniska-amatsoni /kˈeltanˌiskaˈamatsˌonɪ/ (n)
papagaio-de-nuca-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltapääamatsoni /kˈeltapˌæːamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-cabeça-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltapääluri /kˈeltapˌæːlurɪ/ (n)
lóris-de-cabeça-amarilla
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltarintaluri /kˈeltarˌintalˌurɪ/ (n)
lóris-de-timor
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltasiipiaratti /kˈeltasˌiːpɪarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-asa-amarelada
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kelttiläinen /kˈeltːɪlˌæinen/ (adj)
celta
  keltteihin liittyvä

keltuainen /kˈeltuˌainen/ (n)
gema
  munan keltainen osa, joka toimii kehittyvän alkion ravintona

kelvin /kˈelvɪn/ (n)
kelvin
  lämpötilan SI-järjestelmän mukainen yksikkö tieteellisessä käytössä (tunnus K)

kelvoton /kˈelvoton/ (adj)
inútil
  huono tai epärehellinen ihminen

kemia /kˈemɪa/ (n)
química
  tieteenala, joka tutkii aineiden ominaisuuksia ja koostumuksia sekä niiden valmistusta ja muuttamista

kemiallinen /kˈemɪˌallɪnen/ (adj)
químico
  kemiaan liittyvä

kemiallinen reaktio /kˈemɪˌallɪnen rˈeaktˌio/ (n)
reação química
  prosessi, jossa aineet muuttuvat toisiksi aineiksi: atomien ja molekyylien elektronijakaumat muuttuvat, ja yleensä sidoksia syntyy tai katkeaa; reaktiossa atomi voi muuttua ioniksi, molekyylit voivat yhdistyä tai hajota tai molekyylien atomit voivat järjestyä uudestaan

kemiallinen yhdiste /kˈemɪˌallɪnen ˈyhdɪste/ (n)
composto químico
  aine, joka koostuu kahdesta tai useammasta keskenään reagoineesta alkuaineesta

kemikaali /kˈemɪkˌaːlɪ/ (n)
produto químico
  Kemiallisista aineista ja yhdisteistä käytettävä yhteisnimitys.

kemisti /kˈemɪstɪ/ (n)
químico
  kemian tutkija tai kemian soveltaja

kemoterapia /kˈemotˌerapˌia/ (n)
quimioterapia
  sairauden, erityisesti syövän hoito kemiallisin menetelmin valmistetuin lääkeainein

kengittää /kˈeŋŋɪtːæː/ (v)
ferrar
  varustaa hevonen kengillä

kenguru /kˈeŋŋuru/ (n)
canguru
  pussieläin, joita esiintyy vain Australiassa (-heimo)

kenialainen /kˈenɪalˌainen/ (adj)
queniano
  Keniasta peräisin oleva tai Keniaan liittyvä

kenkä /kˈeŋkæ/ (n)
sapato, calçado
  jalkaa suojaava tavallisesti ulkona käytettävä asuste; jalkine, jossa on kova pohja

kenno /kˈenno/ (n)
célula
  mehiläisten vahasta rakentama toukkien kasvatukseen tai ravinnon varastoitiin tarkoitettu kuusikulmainen lokero, näiden lokeroiden muodostama yhtenäinen kokonaisuus tai näistä lokeroista koostuva levy, joka on ihmisen rakentamassa mehiläispesässä
  sähköpari

kenotsooinen /kˈenotsˌoːɪnen/ (adj)
cenozoico
  kenotsooinen maailmakausi, 65,5 miljoonaa vuotta sitten alkanut maailmankausi; siihen liittyvä

kenoviiva /kˈenovˌiːva/ (n)
barra inversa
  laskeva vinoviiva, jota käytetään lähinnä tietotekniikan merkinnöissä. Vastaava symboli on \.

kenraali /kˈenraːlɪ/ (n)
general
  maavoimien korkein sotilasarvo, vastaa merivoimien amiraalia

kenraalibasso /kˈenraːlɪbˌasso/ (n)
baixo cifrado
  erityisesti 1600–1750-luvuilla käytössä ollut nuottien merkintätapa, jossa nuoteilla merkittiin ainoastaan matalin sävelkulku ja yläpuoliset sävelet ilmaistiin numeroilla suhteessa tähän

kentauri /kˈentaurɪ/ (n)
centauro
  kreikkalaisen mytologian olento, jolla on ihmisen torso ja hevosen ruumis

kenties /kˈenties/ (adv)
talvez
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

kenttä /kˈentːæ/ (n)
campo
  avoin tasainen alue luonnossa; välittömän konkreettisen toiminnan alue
  kenttävoimakkuutena ilmaistava luonnonilmiöihin liittyvä vektorisuure

kenttäpullo /kˈentːæpˌullo/ (n)
cantil, cantimplora
  sotilas- ja retkikäyttöön tarkoitettu suljettu astia juomaveden kuljetusta varten

kenttäsairaala /kˈentːæsˌairaːla/ (n)
hospital de campo
  sota- tai katastrofialueella pystytetty siirrettävä sairaala

keppi /kˈepːɪ/ (n)
cacete
  yleensä puinen pitkänmuotoinen esine

keraaminen /kˈeraːmɪnen/ (adj)
cerâmico
  saviteollisuuden tuottamaan keramiikkaan kuuluva t. sitä koskeva, savi-

keralankaija /kˈeralˌaŋkaija/ (n)
periquito-de-malabar
  eräs kaijojen sukuun kuuluva papukaijalaji () tai sen yksilö

keramiikka /kˈeramˌiːkːa/ (n)
cerâmica
  astioiksi tai muiksi esineiksi muotoiltua ja poltettua savea

keratiini /kˈeratˌiːnɪ/ (n)
queratina
  skleroproteiineihin kuuluva valkuaisaine

keripukki /kˈerɪpˌukːɪ/ (n)
escorbuto
  C-vitamiinin puutoksen aiheuttama tauti

keritä /kˈerɪtæ/ (v)
tosar
  leikata tai ajella villa lampaalta, vuohelta tms.

kerjäläinen /kˈerjælˌæinen/ (n)
mendigo
  kerjäämällä elantonsa hankkiva henkilö

kerjätä /kˈerjætæ/ (v)
pedir esmolas
  pyytää rahaa, ruokaa tms.

kerjääminen /kˈerjæːmɪnen/ (n)
mendicidade
  kerjätä-verbistä muodostettu teonnimi; pyyteleminen, almujen aneleminen, kerjuulla olo

kerma /kˈerma/ (n)
creme, nata
  maidon rasvainen osa, joka voidaan kuoria seisoneen raakamaidon pinnalta; eräs maitotuote

kermavaahto /kˈermavˌaːhto/ (n)
chantili
  vaahdoksi vatkattu kerma

kerosiini /kˈerosˌiːnɪ/ (n)
querosene
  ominaisuuksiltaan poltto- ja dieselöljyä muistuttava polttoaine, joka ei sisällä dieselmoottorien jakajapumpuille välttämätöntä voiteluainetta; käytetään suihkumoottoreissa ja kaasuturbiineissa; raskaampaa kuin bensiini, mutta kevyempää kuin kevyt polttoöljy

kerronta /kˈerronta/ (n)
narração
  kertominen, kertomuksen tapahtumien kuvailu

kerros /kˈerros/ (n)
andar
  rakennuksessa olevien huonetilojen taso

kerrosvoileipä /kˈerrosvˌoileipæ/ (n)
sanduíche
  kahdesta tai useammasta vastakkain asetetusta leipäviipaleesta, joiden välissä on täytteitä, pinottu voileipä

kersantti /kˈersantːɪ/ (n)
sargento
  aliupseerin arvo armeijassa; sen haltija

kerskua /kˈerskua/ (v)
fanfarrear
  mahtailla, ylpeillä liiallisesti kovaan ääneen

kerta /kˈerta/ (n)
vez
  yksittäinen tapahtuma, joka voi olla tapahtumasarjan osana tai saattaa toistua sattumalta

kertaa /kˈertaː/ (n)
vezes
  kertolaskufunktion operaattori

kertoa /kˈertoa/ (v)
contar, narrar, dizer
  esittää kertomus tai selostaa toiselle jokin asia
multiplicar
  tehdä kertolaskutoimitus

kertoja /kˈertoja/ (n)
narrador
  (kirjallisuustiede) se, jonka näkökulmasta tarina kerrotaan; se, joka kertoo tarinan

kertolasku /kˈertolˌasku/ (n)
multiplicação
  laskutoimitus, jossa luku lasketaan itsensä kanssa yhteen toisen luvun arvon verran

kertoma /kˈertoma/ (n)
fatorial
  fakulteetti, n:n kokonaisluvun kaikkien lukujen tulo

kertomus /kˈertomus/ (n)
conto
  satu, tarina

kertosäe /kˈertosˌæe/ (n)
refrão
  laulussa useita kertoja toistettava osuus

kertotaulu /kˈertotˌaulu/ (n)
tabuada
  aritmeettinen taulukko, jossa on yksinumeroisten lukujen kaikkien tulojen arvot

kerubi /kˈerubɪ/ (n)
querubim
  Raamatussa mainittuja enkeliolentoja

keräilyerä /kˈeræilˌyeræ/ (n)
repescagem
  joissakin urheilulajeissa (kuten miekkailussa, soudussa ja judossa) kilpailun vaihe, jossa edellisessä vaiheessa hävinneistä kilpailijoista parhaat karsivat keskenään jäljellä olevista jatkopaikoista

kerätä /kˈerætæ/ (v)
amontoar, colher
  koota yhteen

kesanto /kˈesanto/ (n)
barbeito
  vuodeksi viljelemättömäksi jätetty pelto tai sen osa

keskeinen /kˈeskeinen/ (adj)
central
  tärkeä, olennainen

keskenmeno /kˈeskenmˌeno/ (n)
aborto espontâneo
  ihmisillä raskauden itsestään tapahtuva keskeytyminen ja alkion tai sikiön poistumiminen kohdusta joko itsestään tai lääkärin avustamana

keskeyttää /kˈeskeytːæː/ (v)
abortar
  lopettaa jokin, ennen kuin se on valmis

keskiaika /kˈeskɪˌaika/ (n)
Idade Média
  ajanjakso Rooman valtakunnan tuhosta 400-luvulla aina uuden ajan ja renessanssin alkuun 1500 jaa.; Suomessa noin 1100-luvulta alkaen

keskiaikainen /kˈeskɪˌaikainen/ (adj)
medieval
  keskiaikaan kuuluva tai siltä peräisin oleva

keskiaivot /kˈeskɪˌaivot/ (n)
mesencéfalo
  aivojen keskimmäinen osa väliaivojen takana, aivorungon yläosassa

keskiarvo /kˈeskɪˌarvo/ (n)
média
  aritmeettinen keskiarvo; havaintojen summa jaettuna havaintojen lukumäärällä

keskihajonta /kˈeskɪhajˌonta/ (n)
desvio padrão
  hajontaluku välimatka- tai suhdeasteikon muuttujille, mikä kuvaa keskimääräistä poikkeamaa odotusarvosta; varianssin neliöjuuri

keskihollanti /kˈeskɪhˌollantɪ/ (n)
holandês médio
  yhteisnimitys muinaishollannin jälkeen, vuosina 1150–1500 nykyisen hollannin kielen levinneisyysalueella puhutuille länsigermaanisille murteille, joilla ei ollut yhteistä kirjakieltä, mutta joiden kaikkien keskinäinen ymmärrettävyys oli erittäin suuri (kielitunnus:dum)

keskikenttäpelaaja /kˈeskɪkˌentːæpelˌaːja/ (n)
meia
  keskikentällä pelaava pelaaja

keskikoulu /kˈeskɪkˌoulu/ (n)
ensino médio
  viisivuotinen koulu, jonne mentiin kansakoulun neljän luokan jälkeen, voi toimia oppikoulun osana tai omana koulunaan

keskiluokka /kˈeskɪlˌuokːa/ (n)
classe média
  yhteiskunnassa sosiaalisen hierarkian keskivaiheilla oleva väestönosa

keskinkertainen /kˈeskɪŋkˌertainen/ (adj)
medíocre
  ei hyvä eikä huono

keskipäivä /kˈeskɪpˌæivæ/ (n)
meio-dia
  noin kello 12 päivällä

keskiranska /kˈeskɪrˌanska/ (n)
francês médio
  muinaisranskan jälkeinen, nykyranskaa edeltänyt kielimuoto, jota käytettiin noin vuosina 1340–1610 , kun ranskasta tuli Ranskan virallinen kieli

keskisormi /kˈeskɪsˌormɪ/ (n)
dedo médio
  sormi ihmisen kädessä etusormen ja nimettömän välissä

keskitin /kˈeskɪtɪn/ (n)
hub
  tietoliikenneverkoissa käytetty komponentti, joka yhdistää verkkoja fyysisellä tasolla (OSI 1); ei käsittele dataa, kuten reititin tai kytkin, vaan ainoastaan lähettää sen eteenpäin.

keskittyminen /kˈeskɪtːˌymɪnen/ (n)
concentração
  ajatusten ja mielenkiinnon keskittäminen

keskittyä /kˈeskɪtːˌyæ/ (v)
concentrar-se
  kasaantua/kasautua yhteen paikkaan tai kohtaan
  keskittää huomionsa jhk

keskitysleiri /kˈeskɪtˌysleirɪ/ (n)
campo de concentração
  leiri, jonne kootaan siviilejä liikkuvuuden tai kontaktien rajoittamiseksi

keskiviikko /kˈeskɪvˌiːkːo/ (n)
quarta-feira
  viikon kolmas päivä, päivä tiistain ja torstain välissä

keskiyläsaksa /kˈeskiylæsˌaksa/ (n)
alto-alemão médio
  ajallisesti muinaisyläsaksan ja nykykielen väliin sijoittunut yläsaksan kielen kehitysvaihe, joka oli käytössä 1050–1350 -luvuilla (kielitunnus: gmh)

keskiyö /kˈeskiyø/ (n)
meia-noite
  noin kello 24:n aika yöllä

keskushermosto /kˈeskushˌermosto/ (n)
sistema nervoso central
  selkäytimestä ja aivoista koostuva hermoston keskeinen osa, joka käsittelee sisä- ja ulkopuolilta saapuvaa informaatiota

keskuslämmitys /kˈeskuslˌæmmɪtys/ (n)
calefação
  järjestelmä, joka hoitaa yhden tai useamman rakennuksen tilojen lämmityksen keskitetysti yhdestä pisteestä käsin

keskusta /kˈeskusta/ (n)
centro
  kaupungin keskeisin tai tärkein osa

keskustella /kˈeskustella/ (v)
discutir
  puhua jonkun kanssa jostakin tietystä aiheesta

keskustelu /kˈeskustˌelu/ (n)
conversa, discussão
  ihmisten välinen suullinen ajatustenvaihto

kesto /kˈesto/ (n)
duração
  kyky säilyä (alkuperäisessä tilassa, ehjänä, tavallisessa kunnossa)

kestävä /kˈestævæ/ (adj)
duradouro
  vahva tai luja

kestää /kˈestæː/ (v)
aguentar
  olla kestävä, kannattaa, kyetä kestämään
  jaksaa, sietää

kesy /kˈesy/ (adj)
domesticado
  ihmisen läheisyydessä viihtyvä, monesti ihmiseen leimautunut

kesyttää /kˈesytːæː/ (v)
domar
  tehdä eläin kesyksi
  muuttaa villi eläinlaji jalostamalla kotieläimeksi

kesyyntyä /kˈesyːntˌyæ/ (v)
domar
  tulla kesyksi (kesyttämällä tai itsekseen)

kesä /kˈesæ/ (n)
verão
  Keskileveysasteiden vuodenaika kevään ja syksyn välissä, jolloin saadaan eniten auringonsäteilyä. Pohjoisella pallonpuoliskolla kesäkuusta elokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla joulukuusta helmikuuhun.

kesäaika /kˈesæˌaika/ (n)
horário de verão
  aikajärjestely, jossa kelloja siirretään valoisaksi vuodenajaksi tunnilla eteenpäin

kesäkurpitsa /kˈesækˌurpɪtsa/ (n)
abobrinha
  kurkkukasveihin kuuluva vihanneshedelmä, (, )

kesäkuu /kˈesækuː/ (n)
junho
  vuoden kuudes kuukausi, kuukausi toukokuun ja heinäkuun välissä

kesäloma /kˈesælˌoma/ (n)
férias de verão
  kesäaikaan pidetty pitkähkö tauko työstä tai opinnoista

kesäpäivänseisaus /kˈesæpˌæivænsˌeisaus/ (n)
solstício de verão
  pohjoisella pallonpuoliskolla vuoden valoisin ajankohta juhannuksen tienoilla (noin 21. kesäkuuta); kyseisen ajankohdan jälkeen päivät alkavat lyhentyä pohjoispuoliskolla; kyseisenä ajankohtana aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille

ketju /kˈetju/ (n)
cadeia
  yhteen liitetyistä metallilenkeistä rakennettu voimansiirtoon tai kiinnitykseen käytetty väline

ketjureaktio /kˈetjureˌaktɪo/ (n)
reação em cadeia
  tapahtumien sarja, jossa kaikki paitsi ensimmäinen tapahtuma ovat seurausta yhdestä tai useammasta muusta sarjan tapahtumasta

ketoni /kˈetonɪ/ (n)
cetona
  orgaaninen yhdiste, jossa on funktionaalinen ryhmä C=O

ketsuppi /kˈetsupːɪ/ (n)
catchupe
  sokerilla, suolalla ja etikalla maustettu tomaattikastike

ketteryys /kˈetːeryːs/ (n)
agilidade
  se, että on ketterä

ketterä /kˈetːeræ/ (adj)
ágil
  kevyt, nopealiikkeinen

kettu /kˈetːu/ (n)
raposa
  (eläintiede) punakettu, koko Suomessa esiintyvä, tavallisesti väriltään punaruskea, koiraeläinten heimon laji (Vulpes vulpes).

ketunleipä /kˈetunlˌeipæ/ (n)
acetosela, azedinha
  eräs käenkaalien sukuun kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji () tai sen yksilö

ketšua /kˈetʃua/ (n)
quíchua
  Andeilla, eli Perussa, Ecuadorissa, Boliviassa ja Argentiinassa puhuttu intiaanikieli (kielitunnus: qu)

keuhko /kˈeuhko/ (n)
pulmão
  elin, jolla kaikki nelijalkaiset selkärankaiset hengittävät; ihmisellä on kaksi keuhkoa, joten sana esiintyy useimmin monikossa

keuhkokala /kˈeuhkokˌala/ (n)
dipnoico
  (yleisesti) mikä tahansa keuhkokalojen alaluokkaan () kuuluva varsieväisten laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) mikä tahansa edellisiin kuuluvan keuhkokalojen lahkon () laji tai sellaisen yksilö

keuhkokuume /kˈeuhkokˌuːme/ (n)
pneumonia
  bakteerin tai viruksen aiheuttama keuhkotulehdus, johon liittyy usein yskää, kipua hengitysteissä ja korkea kuume

keuhkoputki /kˈeuhkopˌutkɪ/ (n)
brônquio
  henkitorvesta keuhkoon johtava hengitysteiden osa

keulakuva /kˈeulakˌuva/ (n)
figura de proa
  laivan, varsinkin purjelaivan, keulaan kiinnitetty veistos

kevyt /kˈevyt/ (adj)
leve
  keveä, pieni massaltaan

kevytmaito /kˈevytmˌaito/ (n)
leite meio-gordo
  maito jonka rasvapitoisuutta on vähennetty noin 1,5 prosenttiin

kevät /kˈevæt/ (n)
primavera
  talven jälkeinen ja ennen kesää oleva vuodenaika. Pohjoisella pallonpuoliskolla maaliskuusta toukokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla syyskuusta marraskuuhun.

kevätkääryle /kˈevætkˌæːryle/ (n)
rolinho primavera
  valmistustavaltaan aasialaisperäinen suolainen välipala, jossa on riisijauhosta valmistetun taikinan sisään paistettuja pilkottuja vihanneksia

kevätpäiväntasaus /kˈevætpˌæivæntasaus/ (n)
equinócio de primavera
  keväällä (nykyisin pohjoispuoliskolla noin 21. maaliskuuta ja eteläpuoliskolla noin 22. syyskuuta) ajankohta, jolloin päivä ja yö ovat samanpituiset eli 12 h/12 h; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin syyspäiväntasauksena

keynesiläinen /kˈeynesɪlˌæinen/ (adj)
keynesiano
  taloustieteilijä John Maynard Keynesin ajatusten mukaista talouspolitiikkaa kannattava; elvyttävää finanssipolitiikkaa kannattava

kibbutsi /kˈibːutsɪ/ (n)
kibutz
  israelilaistyyppinen yhteisöllisyyteen, suoraan demokratiaan ja yleensä maanviljelykseen pohjautuva kollektiivitila

kide /kˈide/ (n)
cristal
  säännöllisen muotoinen, tasopintojen rajoittama kappale, joka syntyy spontaanisti kiteytymällä

kidus /kˈidus/ (n)
brânquia
  useiden vesieläinten hengityselin, veden huuhteleman ulkopinnan tai suolen limakalvon ohutepiteelisiä lisäkkeitä tai poimuja

kiduskansi /kˈiduskˌansɪ/ (n)
opérculo
  luukaloilla esiintyvä kiduksia suojaava joustava läppämäinen anatominen rakenne

kiduttaa /kˈidutːaː/ (v)
torturar
  aiheuttaa toiselle fyysistä tai psyykkistä tuskaa esimerkiksi tietojen saamiseksi

kiduttaja /kˈidutːˌaja/ (n)
torturador
  henkilö, joka kiduttaa

kidutus /kˈidutus/ (n)
tortura
  kiduttaminen

kiehua /kˈiehua/ (v)
ferver
  tulla niin kuumaksi, että pintaan nousee kuplia ja syntyy höyryä

kiehumispiste /kˈiehumˌispɪste/ (n)
ponto de ebulição
  (termodynamiikka) lämpötila, jossa nesteen höyrynpaine on yhtä suuri kuin nestettä ympäröivän ympäristön paine, kiehumisen käynnistymisen ja jatkumisen alin lämpötila

kiekko /kˈiekːo/ (n)
disco
  pyöreä levy tai muu ohut kappale

kiekonheitto /kˈiekonhˌeitːo/ (n)
arremesso de disco
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on heittää kiekkoa mahdollisimman pitkälle

kiekua /kˈiekua/ (v)
cantar
  (kukosta) laulaa, päästää kiekaisu

kieli /kˈielɪ/ (n)
língua, linguagem
  suussa oleva puheen tuottamisen, nielemiseen ja lämmönsäätelyyn käytettävä lihas
língua, linguagem, idioma
  kommunikointijärjestelmä (esim. suomen kieli)
corda
  kielisoitinten ääntä tuottava pingotettu lanka tai jänne

kielikunta /kˈielɪkˌunta/ (n)
família linguística
  oletetun ja yleensä myös tieteellisesti todistetun sukulaisuuden perusteella tehdyn jaon mukaisesti yhteen kuuluvien kielten ryhmä, kieliperhe

kielikuva /kˈielɪkˌuva/ (n)
figura de linguagem
  (retoriikka) kuvaannollinen, kuvallinen ilmaus

kieliluu /kˈielɪluː/ (n)
hioide
  kielen lihaksia tukeva luu ()

kielimuuri /kˈielɪmˌuːrɪ/ (n)
barreira linguística
  se ettei ymmärrä tois(t)en puhumaa kieltä

kieliopillinen /kˈielɪopˌillɪnen/ (n)
gramatical
  kielioppiin kuuluva tai liittyvä

kielioppi /kˈielɪˌopːɪ/ (n)
gramática
  oppi kielen rakenteesta ja ominaispiirteistä valitun tarkastelukulman mukaisesti

kielisoitin /kˈielɪsˌoitɪn/ (n)
instrumento de corda
  soitin, jonka ääni syntyy kielen värähtelystä, näppäilyn, jouhen hankauksen, vasaran lyönnin tms. seurauksena

kielitiede /kˈielɪtˌiede/ (n)
linguística
  lingvistiikka, luonnollista kieltä tutkiva tiede

kielitieteellinen /kˈielɪtˌieteːllɪnen/ (adj)
linguístico
  kielitieteeseen liittyvä, kielitieteelle ominainen

kielletty /kˈielletːy/ (adj)
proibido
  sellainen, jota ei ole sallittu, jota ei saa tehdä

kielo /kˈielo/ (n)
lírio-do-vale
  (Convallaria majalis) voimakastuoksuinen metsäkukka, joka kukkii loppukeväästä

kieltolaki /kˈieltolˌakɪ/ (n)
proibição
  alkoholin myynnin kielto; retorisesti myös eräiden muiden päihteiden kielto

kieltäytyä /kˈieltæytˌyæ/ (v)
declinar
  olla suostumatta johonkin asiaan

kieltää /kˈieltæː/ (v)
proibir
  pyytää tai pakottaa olemaan tekemättä jotakin tai olemaan käyttämättä jtk

kierros /kˈierros/ (n)
etapa
  sellainen umpinainen reitti, usein ympyrä, jonka kiertäminen yhteen suuntaan kulkien tuo takaisin lähtökohtaan

kierrättää /kˈierrætːæː/ (v)
reciclar
  laittaa kiertoon tai kiertämään

kierrätys /kˈierrætys/ (n)
reciclagem
  materiaalin, esineen tai muun kulttuurillisen asian hyödyksi käyttö uudessa yhteydessä

kiertää /kˈiertæː/ (v)
circular
  kulkea jonkin esteen tms. ympäri tai ohi
  kulkea suljetussa järjestelmässä
orbitar
  kulkea ellipsistä tai pyöreää rataa jonkin ympäri

kihara /kˈihara/ (n)
caracol
  luonnostaan tai kampaajan toimenpitein loivasti tai voimakkaasti taipunut hiusten muoto

kihlasormus /kˈihlasˌormus/ (n)
anel de noivado
  kihlauksen merkkinä vasemman käden nimettömässä pidettävä sormus

kihokki /kˈihokːɪ/ (n)
drósera
  eräitä lihansyöjäkasveja (-suku)

kihomato /kˈihomˌato/ (n)
oxiúro
  ihmisen kihomato on tartunnan saaneen paksusuolessa loisiva sukkulamato

kihti /kˈihtɪ/ (n)
gota
  sairaus, jossa virtsahappoa kertyy liikaa elimistöön aiheuttaen nivelkipua

kihu /kˈihu/ (n)
estercorário
  Stercorarius-suvun rantalintuja

kiihdyttää /kˈiːhdytːæː/ (v)
acelerar
  lisätä jonkin nopeutta

kiihottaa /kˈiːhotːaː/ (v)
excitar
  herättää seksuaalista halua

kiihtyvyys /kˈiːhtyvyːs/ (n)
aceleração
  nopeuden kasvaminen

kiikari /kˈiːkarɪ/ (n)
binóculo
  laite jossa on yhdistetty kaksi pienikokoista ja yksinkertaista kaukoputkea

kiikaritähtäin /kˈiːkarɪtˌæhtæin/ (n)
mira
  kiväärikaliiperiseen aseeseen liitettävä optinen tähtäin

kiila /kˈiːla/ (n)
cunha
  loivasti oheneva kappale, joka rakoon työnnettäessä aiheuttaa työntösuuntaan nähden kohtisuoran voiman raon reunoihin

kiilata /kˈiːlata/ (v)
atochar
  käyttää kiilaa

kiilloton /kˈiːlloton/ (adj)
baço
  sellainen, josta puuttuu kiilto, jossa ei ole kiiltoa; himmeä, matta

kiiltokakadu /kˈiːltokˌakadu/ (n)
cacatua-preto-brilhante
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kiiltomato /kˈiːltomˌato/ (n)
vaga-lume
  (Lampyris noctiluca) kovakuoriainen, jonka siivetön toukkamainen naaras loistaa pimeässä houkutellen koiraita elimistössään kemiallisessa reaktiossa syntyvän valon avulla

kiiltonahka /kˈiːltonˌahka/ (n)
charāo
  kiillotettu nahka

kiiltävä /kˈiːltævæ/ (adj)
reluzente
  sellainen, joka kiiltää

kiina /kˈiːna/ (n)
chinês
  Kiinan valtion kielenä käytettävä mandariinikiina, joka on myös Kiinan kirjakieli

kiinalainen /kˈiːnalˌainen/ (adj)
chinês, chinesa
  Kiinasta peräisin oleva tai Kiinaan liittyvä

kiinalainen /kˈiːnalˌainen/ (n)
chinês, chinesa
  pysyvästi Kiinassa asuva henkilö; Kiinan kansalainen; syntyperältään kiinalainen

kiinanjujuba /kˈiːnanjˌujuba/ (n)
jujubeira, jujuba#Portugali
  eräs jujubien sukuun kuuluva paatsamakasvien laji ( ) tai sen yksilö
jujuba#Portugali
  edellisen hedelmä

kiinapuu /kˈiːnapuː/ (n)
quina
  (yleisesti) -suvun matarakasvi, joita kasvaa luonnonvaraisena Andien rinteillä ja viljeillään monissa trooppisissa maissa ja joista saadaan kiinankuorta

kiinnittää /kˈiːnnɪtːæː/ (v)
atar
  sitoa, liimata, ommella, naulata tai muulla tavoin yhdistää kiinni johonkin toiseen kappaleeseen
hipotecar
  asettaa erityinen oikeus jonkun omaisuuteen, yleensä lainaa vastaan

kiinnostaa /kˈiːnnostaː/ (v)
interessar
  herättää mielenkiintoa

kiinnostava /kˈiːnnostˌava/ (adj)
interessante
  mielenkiintoa herättävä, mielenkiintoinen, kiintoisa

kiinnostunut /kˈiːnnostunut/ (adj)
interessado
  halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinteistö /kˈiːnteistø/ (n)
imóvel
  kiinteä omaisuus, esimerkiksi maa, metsä tai rakennus

kiinteistönvälittäjä /kˈiːnteistˌønvælˌitːæjæ/ (n)
corretor
  henkilö, joka välittää kiinteistöjä ja tontteja toimien linkkinä myyjän ja ostajan välillä

kiinteä /kˈiːnteæ/ (adj)
sólido
  kiintonainen, paikallaan pysyvä

kiintiö /kˈiːntɪø/ (n)
cota
  vahvistettu, sovittu määrä

kiintolevy /kˈiːntolˌevy/ (n)
disco rígido
  tietokoneen massamuisti, josta tieto voidaan lukea uudelleenkäynnistyksen jälkeen

kiintymys /kˈiːntymys/ (n)
afeição
  voimakas henkisen läheisyyden tunne jotakin kohtaan

kiirastorstai /kˈiːrastˌorstai/ (n)
Quinta-Feira Santa
  Pääsiäistä edeltavä torstai, kristillinen juhlapäivä.

kiireellinen /kˈiːreːllɪnen/ (adj)
urgente
  sellainen, joka pitää hoitaa viivyttelemättä

kiistelty /kˈiːstelty/ (adj)
controverso, polémico
  sellainen mistä on vallalla erilaisia näkemyksiä tai mistä ei ole päästy sopuun

kiistämätön /kˈiːstæmætøn/ (n)
inegável
  sellainen mikä ei ole kiistettävissä

kiistää /kˈiːstæː/ (v)
negar
  sanoa, että jokin ei ole totta, osoittaa paikkansapitämättömäksi

kiitollinen /kˈiːtollɪnen/ (adj)
grato
  kiitosta osakseen kohdistuneesta teosta tms. osoittava

kiitollisuus /kˈiːtollɪsuːs/ (n)
gratidão
  kiitolliseen mieleen liittyvä myönteinen tunne; se, että on kiitollinen

kiitos /kˈiːtos/ (n)
obrigada
  kiitollisuudentunteen sanallinen ilmaisu

kiittää /kˈiːtːæː/ (v)
agradecer
  ilmaista jonkun tekemän asian olleen hyödyllinen tai arvostavansa sitä, yl. sanomalla kiitos: osoittaa arvostusta jotakin kohtaan

kiivi /kˈiːvɪ/ (n)
quivi
  Uudesta-Seelannista peräisin olevien lentokyvyttömien lintujen (Apterygidae) yleisnimitys
  laikkuköynnösten sukuun kuuluva puuvartinen, alun perin kiinalainen köynnöskasvi , kiiviköynnös (Actinidia deliciosa), sen hedelmä

kikherne /kˈikherne/ (n)
grão-de-bico
  eräs syötävä palkokasvi (Cicer arietinum)

kilistä /kˈilɪstæ/ (v)
tinir
  pitää korkeaa, kilisevää ääntä, tyypillisesti metallin tai lasin aiheuttamaa

kilogramma /kˈiloɡrˌamma/ (n)
quilograma
  massan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tuhat grammaa; tunnus kg

kilometri /kˈilomˌetrɪ/ (n)
quilômetro
  pituusmitta, joka vastaa tuhatta metriä, tunnus km

kilowattitunti /kˈilovˌatːɪtˌuntɪ/ (n)
quilowatt-hora
  energian yksikkö, joka vastaa tuhatta wattituntia; SI-järjestelmässä 3,6 miljoonaa joulea eli 3,6 megajoulea

kilpa-ajaja /kˈilpaˈajaja/ (n)
corredor
  henkilö, joka työkseen ajaa moottoriurheilua

kilpailija /kˈilpailˌija/ (n)
rival
  joka osallistuu kilpailuun tai kilpailee muiden kanssa

kilpailla /kˈilpailla/ (v)
competir
  yrittää saada jotakin, jota myös muut haluavat

kilpailu /kˈilpailu/ (n)
competição
  talousyksiköiden, kulutustalouksien ja yritysten tavaroiden ja palvelujen vaihtoon liittyvä kamppailu markkinoista ja saavutettavasta taloudellisesta tuloksesta; hinnanmuodostuksen tekijä
  peli tai muu sellainen tapahtuma, jossa kilpaillaan voitosta tai palkinnosta

kilpailukyky /kˈilpailˌukyky/ (n)
competitividade
  yrityksen tai laajemmin kansakunnan kyky pärjätä markkinaehtoisessa kilpailussa

kilpavarustelu /kˈilpavarˌustelu/ (n)
corrida armamentista
  toisilleen vihamielissä väleissä olevien osapuolten varustautuminen vihollisen kanssa käytävää konfliktia silmälläpitäen

kilpi /kˈilpɪ/ (n)
escudo
  taistelussa käytettävä kädessä pidettävä metallinen tai puinen suojus

kilpikonna /kˈilpɪkˌonna/ (n)
tartaruga
  kilvellinen matelija

kilpipyrstökäärme /kˈilpɪpˌyrstøkˌæːrme/ (n)
Uropeltidae
  Pienikokoisten ja kaivautuvien, Intiassa ja Sri Lankassa elävien käärmeiden joukko. Nimensä ne ovat saaneet useimmilla lajeilla olevasta, pyrstön kärkeä ympäröivästä piikikkäästä kilvestä.

kilpirauhanen /kˈilpɪrˌauhanen/ (n)
tiroide
  selkärankaisen kaulassa lähellä kurkunpäätä sijaitseva umpieritteinen rauhanen

kiltti /kˈiltːɪ/ (n)
kilt
  perinteinen skotlantilainen miesten ruutukankainen hame

kimalainen /kˈimalˌainen/ (n)
mamangaba, abelhão
  rakenteeltaan kömpelön oloinen yhteiskunnissa elävä mesipistiäinen, josta on useita lajeja (Bombus)

kimmota /kˈimmota/ (v)
rebater
  osua johonkin, johon osuessa kulkurata taittuu

kimono /kˈimono/ (n)
quimono
  perinteinen japanilainen kansallispuku

kineettinen /kˈineːtːɪnen/ (adj)
cinético
  liikettä koskeva, liike-

kinematiikka /kˈinematˌiːkːa/ (n)
cinemática
  kappaleiden liikkeitä, puuttumatta liikkeitä aiheuttaviin voimiin, käsittelevä osa mekaniikkaa, dynamiikan osa

kinesiologia /kˈinesˌiolˌoɡɪa/ (n)
cinesiologia
  tieteenala, joka tutkii ihmisen liikettä urheilun ja terveydenhoidon tarpeita varten

kinetiikka /kˈinetˌiːkːa/ (n)
cinética
  liikettä tutkiva tieteenala

kiniini /kˈinɪːnɪ/ (n)
quinina
  kiinapuiden kuoressa esiintyvä kitkerä alkaloidi, jota käytetään malarialääkkeenä ja tonic-veden ainesosana

kinkku /kˈiŋkːu/ (n)
presunto, fiambre
  sian reisi, lonkka- ja kinnernivelen välinen osa

kioski /kˈioskɪ/ (n)
quiosque
  pieni kauppa

kipa /kˈipa/ (n)
quipá
  juutalaisten miesten rukoillessa käyttämä pieni päähine

kipinä /kˈipɪnæ/ (n)
faísca
  palamisessa tai hankauksessa (ilmaan) vapautuva pieni hehkuva kappale

kipsi /kˈipsɪ/ (n)
gipsita
  vaalea kalsiumsulfaattimineraali, joka esiintyy luonnossa rakeisena, levymäisenä tai kuituisena kerrostuneiden kalkkikivien ja suolakerrostumien yhteydessä.
  kalsiumsulfaatin kidevedellinen muoto (CaSO₄ · 2H₂0)
gesso
  (puhekieli) raajaan tehty tukiside, kipsaus, johon käytetään kipsiä tai lasikuitua

kipsilevy /kˈipsɪlˌevy/ (n)
placa de gesso
  kipsitäytteinen rakennuslevy, joka muodostuu kahdesta kartonkisesta ulkopinnasta ja niiden välisestä tasapaksusta jonkin verran ilmaa sisältävästä levynmuotoisesta kipsivaloksesta

kipu /kˈipu/ (n)
pena
  fyysisen tai henkisen tuskan tuntemus

kipulääke /kˈipulˌæːke/ (n)
analgésico
  kipua lievittävä lääke, analgeetti

kiraalinen /kˈiraːlɪnen/ (adj)
quiral
  esineestä, joka on toisen peilikuva

kirahvi /kˈirahvɪ/ (n)
girafa
  märehtijöihin kuuluva Afrikan savannien ja arojen eläin (Giraffa camelopardalis), pitkän kaulansa ansiosta maailman korkeimmaksi tunnettu maanisäkäs

kirgiisi /kˈirɡɪːsɪ/ (n)
quirguiz
  kirgiisin kieli (kielilyhenne: ky), kirkiisien puhuma turkkilainen kieli, yksi Kirgisian virallisista kielistä.

kirgisialainen /kˈirɡɪsˌialˌainen/ (adj)
quirguiz
  Kirgisiasta peräisin oleva tai Kirgisiaan liittyvä

kirgisialainen /kˈirɡɪsˌialˌainen/ (n)
quirguiz
  pysyvästi Kirgisiassa asuva henkilö

kiristysside /kˈirɪstˌyssɪde/ (n)
torniquete
  raajan ympärille sidottu side, joka estää sen verenkierron kokonaan

kiristää /kˈirɪstæː/ (v)
chantagear
  muuttaa sääntöjä tai määräyksiä ankarammiksi, koventaa vauhtia

kirja /kˈirja/ (n)
livro
  paperiarkeista koottu sidos tai nidos, johon on painettu tekstiä ja mahdollisesti kuvia

kirjahylly /kˈirjahˌylly/ (n)
estante
  huonekalu, seinän viereen tuleva hylly jossa pidetään kirjoja ja usein muita esineitä

kirjailija /kˈirjailˌija/ (n)
escritor
  henkilö, joka kirjoittaa kirjoja ammatikseen tai harrastuspohjalta, ja jonka teoksia on julkaistu

kirjain /kˈirjain/ (n)
letra
  äänteisiin perustuvan kirjoitusjärjestelmän merkki

kirjainsana /kˈirjainsˌana/ (n)
acrograma
  akronyymi, lyhennesana, joka lausutaan kirjainten yhdessä muodostamien äänteiden perusteella eikä kirjaimen itsenäisen ääntämisasun perusteella

kirjakauppa /kˈirjakˌaupːa/ (n)
livraria
  pääasiassa kirjoja myyvä liike

kirjallinen /kˈirjallɪnen/ (adj)
literário
  sellainen, joka liittyy kirjallisuuteen, kirjallisuuteen liittyvä

kirjallisuus /kˈirjallɪsuːs/ (n)
literatura
  kirjoitettu kieli eri muodoissa, kaikkien kirjoitettujen, painettujen ja perimätietona siirtyneiden kielellisten tuotteiden kokonaisuus; kirjallisuus kuuluu taidemuotoihin

kirjanorja /kˈirjanˌorja/ (n)
bokmal
  Norjan kahdesta virallisesta norjan kielen muodosta suurempi, joka rakentuu tanskan kieliopille (kielitunnus: nb)

kirjanpito /kˈirjampˌito/ (n)
escrituração
  yrityksen tai muun yhteisön taloudellisen toiminnan ja tilan kirjaaminen yksittäisen liiketapahtuman tarkkuudella; voidaan ajatella taloushallinnon tuottamana palveluna, mutta yrittäjä voi tehdä sen itse

kirjapainotaito /kˈirjapˌainotˌaito/ (n)
impressão
  taito valmistaa kiintolaatta- tai leimasinmenetelmää kehittyneemmällä tavalla painotuotteita

kirjasto /kˈirjasto/ (n)
biblioteca
  valtion tai kunnan hallinnoima laitos, josta voi lainata muun muassa kirjoja ja CD-levyjä; lainakirjasto, lainasto
  kirjoista tai musiikista muodostuva kokoelma, jonkun omistamat kirjat
  ohjelman suorituksen aikana käytettävien aliohjelmien kokoelma

kirjastonhoitaja /kˈirjastˌonhoitˌaja/ (n)
bibliotecário
  kirjastoa vastuullisena hoitava henkilö, jolla on kirjastolain mukainen kelpoisuus kirjastonhoitajana toimimiseen

kirjava /kˈirjava/ (adj)
variegado
  jossa on useita värejä, monivärinen

kirje /kˈirje/ (n)
carta
  vastaanottajalle osoitettu kirjoitettu tiedonanto, jonka muoto vaihtelee

kirjekuori /kˈirjekˌuorɪ/ (n)
envelope
  paperista taiteltu kuori, päällys, johon kirje laitetaan postitusta varten. Kirjekuori voidaan sulkea kostuttamalla liimapinta.

kirjelaatikko /kˈirjelˌaːtɪkːo/ (n)
caixa de correio
  laatikko, johon jätetään lähetettävät kirjeet ja kortit.

kirjo /kˈirjo/ (n)
espectro
  spektri

kirjoittaa /kˈirjoitːaː/ (v)
escrever
  yhdistelemällä kirjoitusmerkkejä tuottaa tekstiä, esim. kynällä paperille tai tietokoneen näppäimistöllä tai muulla syöttölaitteella

kirjoittaja /kˈirjoitːˌaja/ (n)
escritor
  henkilö, joka kirjoittaa tai on kirjoittanut

kirjoittaminen /kˈirjoitːˌamɪnen/ (n)
escrita
  sanojen tai tekstin tuottaminen kirjoitusmerkkejä käyttäen

kirjoitus /kˈirjoitus/ (n)
escrita
  taito kirjoittaa, merkitä muistiin kirjainmerkeillä
  kirjoittamisen tuotos, kirjoitusmerkkejä peräkkäin
  kirjoittamalla laadittu tuotos, teksti

kirjoituskone /kˈirjoitˌuskone/ (n)
máquina de escrever
  mekaaninen laite, jolla voi näppäimiä painellen kirjoittaa tekstiä paperille

kirjoituspöytä /kˈirjoitˌuspøytæ/ (n)
escrivaninha
  pöytä, jonka päällä kirjoitetaan

kirjoitusvirhe /kˈirjoitˌusvɪrhe/ (n)
erro ortográfico
  kirjoituksessa tapahtunut virhe, kirjaimet väärässä järjestyksessä tai puuttuvia tai ylimääräisiä kirjaimia sanassa

kirjomesikko /kˈirjomesˌikːo/ (n)
melífago-regente
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjotöyhtöhaukka /kˈirjotˌøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza-preta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjuriaratti /kˈirjurˌiarˌatːɪ/ (n)
papagaio-de-bochechas-douradas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirkas /kˈirkas/ (adj)
alegre
  valoisa, kiiltävä

kirkkaus /kˈirkːaus/ (n)
brilho
  se, että on kirkas

kirkko /kˈirkːo/ (n)
igreja, templo
  (kristinusko) kirkkorakennus; rakennus, jossa pidetään jumalanpalveluksia

kirkkovuosi /kˈirkːovˌuosɪ/ (n)
ano eclesiástico
  kirkon adventista alkava ja pyhäinpäivään päättyvä ajanjakso

kirkonkello /kˈirkoŋkˌello/ (n)
sino
  kirkon torniin tai erilliseen tapuliin sijoitettu suuri metallinen soittokello, jota soitetaan mm. ennen jumalanpalveluksen alkua ja hautajaisten yhteydessä

kirnu /kˈirnu/ (n)
batedeira
  maatalousyhteiskunnassa käytetty manuaalisesti toimiva laite, jolla valmistettiin maidosta voita kirnuamalla

kirnupiimä /kˈirnupˌiːmæ/ (n)
leitelho
  voita kirnuttaessa sivutuotteena syntyvä hapan tai imelä ruokajuoma

kirnuta /kˈirnuta/ (v)
agitar
  tehdä maidosta voita, tavanomaisesti edestakaisella liikkeellä kirnussa

kiroilla /kˈiroilla/ (v)
praguejar
  käyttää kirosanoja puheessaan

kirosana /kˈirosˌana/ (n)
palavrão
  vihan purkamiseen tai jonkin asian korostamiseen käytettävä, yleensä sopimattomana pidettävä sana; voimasana

kirota /kˈirota/ (v)
amaldiçoar
  langettaa kirous jonkun ylle

kirppu /kˈirpːu/ (n)
pulga
  jokin Siphonaptera-lahkon pieni, siivetön, sivuilta litistynyt hyönteinen, joka hyppii voimakkailla takajaloilla ja elää loisena lämminveristen karvapeitteessä imien verta

kirpputori /kˈirpːutˌorɪ/ (n)
mercado das pulgas
  paikka jossa voi ostaa ja myydä käytettyjä tavaroita

kirsikka /kˈirsɪkːa/ (n)
cerejeira, cereja
  kirsikkapuu tai pensas
cereja
  sen hedelmä, syötävä luumarja

kirsikkapuu /kˈirsɪkːapuː/ (n)
cerejeira
  lehtipuu, jossa kasvaa kirsikoita

kirurgi /kˈirurɡɪ/ (n)
cirurgião
  leikkauksia suorittava lääkäri, kirurgian harjoittaja

kirurgia /kˈirurɡˌia/ (n)
cirurgia
  leikkausten avulla hoitava lääketieteen haara

kirurginen /kˈirurɡɪnen/ (adj)
cirúrgico
  kirurgiaan liittyvä

kirva /kˈirva/ (n)
afídeo
  mikä tahansa kirvojen heimoon () kuuluva hyönteinen tai sellaisen yksilö

kirveli /kˈirvelɪ/ (n)
cerefolho
  mikä tahansa kirvelien sukuun () kuuluva sarjakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

kirvelit /kˈirvelɪt/ (n)
cerefolhos
  yksi sarjakukkaiskasvien heimon suvuista ()

kirves /kˈirves/ (n)
machado
  työkalu tai ase, jossa kiilamainen terä on kiinnitettynä poikittain varteen

kirvesmies /kˈirvesmies/ (n)
marceneiro
  rakennusalan ammattilainen, joka hoitaa työmailla erityisesti kaikki puurakentamiseen liittyvät työt

kiskoa /kˈiskoa/ (v)
tirar
  vetää tai repiä kovalla voimalla

kissa /kˈissa/ (n)
gato, gata
  kissaeläinlaji (), jossa on useita rotuja; tarkoitetaan tavallisesti maatilojen hyötyeläimenä ja lemmikkinä pidettyä puolikesyä kotieläintä ()

kissanpentu /kˈissampˌentu/ (n)
gatinha, gatinho
  kissan jälkeläinen tai nuori kissa aina 6–10 kuukauden ikään asti

kisu /kˈisu/ (n)
gatinho
  (lapsekasta kieltä) kissa

kitakieleke /kˈitakˌieleke/ (n)
úvula
  kitapurjeeseen kiinnittynyt ja kurkun yllä riippuva lihaskudoksesta muodostunut pieni kielimäinen uloke, pikkukieli

kitaluu /kˈitaluː/ (n)
esfenoide
  poskiluun yläpuolella ja silmän takana oleva kallon osa ()

kitara /kˈitara/ (n)
violão, guitarra
  luutusta kehittynyt sormilaudallinen tasapohjainen, tavallisesti 6-kielinen kielisoitin

kitaristi /kˈitarˌistɪ/ (n)
guitarrista
  kitaran soittaja

kitiini /kˈitɪːnɪ/ (n)
quitina
  polysakkaridi, jota esiintyy mm. sienten soluseinissä, hyönteisten tukirangoissa ja äyriäisten kuorissa

kitka /kˈitka/ (n)
atrito
  kahden toisiaan koskettavan pinnan välillä ilmenevä liukumista vastustava voima

kitkeryys /kˈitkeryːs/ (n)
amargura
  se, että on kitkerä

kitkerä /kˈitkeræ/ (adj)
amargo
  karvas, katkera, kirveltävä

kiuru /kˈiuru/ (n)
laverca
  , kesäisin korkealla avoimen viljelysmaan yllä lentelevä laululintu

kiusallinen /kˈiusallɪnen/ (adj)
penoso
  nolo, epämukava

kiusata /kˈiusata/ (v)
aterrorizar
  olla ilkeä toiselle, esim. nimitellä tai satuttaa fyysisesti

kiusaus /kˈiusaus/ (n)
tentação
  mielihalu yleensä jotakin kiellettyä tai sopimatonta kohtaan

kiusoitella /kˈiusoitella/ (v)
contrariar
  tehdä varsinkin puhumalla pientä tahallista kiusaa

kivenhakkaaja /kˈivenhˌakːaːja/ (n)
canteiro
  henkilö, joka työstää, muotoilee ja asettelee, yleensä luonnosta louhittua kiveä eri käyttökohteisiin

kivennäisvesi /kˈivennˌæisvesɪ/ (n)
água mineral
  virvoitusjuomana myytävä vesi, joka on peräisin luonnollisesta lähteestä tai johon on lisätty erilaisia suoloja, usein myös hiilihappoa

kives /kˈives/ (n)
testículo
  urospuolisten nisäkkäiden sukupuolielimiin kuuluva, kivespussissa sijaitseva, siittiöitä tuottava rauhanen

kivespussi /kˈivespˌussɪ/ (n)
escroto
  miehen sukupuolielin, jossa kivekset sijaitsevat

kivi /kˈivɪ/ (n)
pedra
  kalliolohkare, kallioperästä irronnut kiinteä kappale
  mineraaliyhdisteet kiinteänä materiaalina

kivihiili /kˈivɪhˌiːlɪ/ (n)
carvão
  kiinteä ja hauras, väriltään musta tai mustanruskea rasvankiiltoinen tai himmeäpintainen, hiilen, vedyn, hapen, typen ja rikin yhdisteitä sekä rautaa, magnesiumia, kalsiumia, kaliumia, piitä, klooria ym. alkuaineita sisältävä hiilikivilaji

kivikkopyy /kˈivɪkːopyː/ (n)
perdiz-das-rochas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kivittää /kˈivɪtːæː/ (v)
apedrejar
  teloittaa heittämällä kiviä

kivuton /kˈivuton/ (adj)
indolor
  sellainen, joka ei satu ollenkaan; sellainen, jota ei koske

kivääri /kˈivæːrɪ/ (n)
fuzil, espingarda
  pitkällä rihlatulla piipulla varustettu tuliase, jolla ammutaan metallihylsyisiä ammuksia

klaani /klˈaːnɪ/ (n)
clã
  tietystä yhteisestä esivanhemmasta periytyvä sosiaalinen yhteisö

klaava /klˈaːva/ (n)
coroa
  metallirahan arvopuoli, vastakohta kruuna

klamydia /klˈamydˌia/ (n)
clamídia
  Chlamydia trachomatis -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

klarinetisti /klˈarɪnetˌistɪ/ (n)
clarinetista
  klarinetin soittaja

klarinetti /klˈarɪnˌetːɪ/ (n)
clarinete
  puupuhaltimiin kuuluva puhallinsoitin

klarinettikonsertto /klˈarɪnˌetːɪkˌonsertːo/ (n)
concerto clarineta
  konsertto klarinetille

klassinen /klˈassɪnen/ (adj)
clássico
  muinaisen Kreikan ja Rooman sivistykseen kuuluva, sille ominainen tai sitä koskeva

klassismi /klˈassɪsmɪ/ (n)
classicismo
  taiteessa erityisesti 1700- ja 1800-luvuilla vaikuttanut tyylisuunta

klaustrofobia /klˈaustrofˌobɪa/ (n)
claustrofobia
  kammo suljettuja tiloja kohtaan, ahtaanpaikankammo

klavikordi /klˈavɪkˌordɪ/ (n)
clavicórdio
  Euroopassa 1300-luvulla keksitty kosketinsoitin, jonka piano myöhemmin syrjäytti

klikkiotsikko /klˈikːɪˌotsɪkːo/ (n)
caça-clique
  internetissä ilmestyvässä mediassa tahallisen harhaanjohtava otsikko, joka on suunniteltu houkuttelemaan lukija klikkaamaan uutiseen johtavaa linkkiä (ja siten yleensä tuomaan mainostuloja)

klingon /klˈiŋŋon/ (n)
klingon
  klingonin kieli, kuvitteellisten Qo'noS-planeetalta kotoisin olevien Star Trek -universumin humanoidien, klingonien puhuma kieli

klinkkeri /klˈiŋkːerɪ/ (n)
clinker
  erityisen kovaksi poltettu tiili tai keraamilaatta

klisee /klˈiseː/ (n)
clichê
  kulunut idea tai sanonta, joka on jo menettänyt ilmaisuvoimansa

klitoris /klˈitorɪs/ (n)
clitóris
  (anatomia) naisen sukupuolielinten herkin osa

kloonata /klˈoːnata/ (v)
clonar
  monistaa suvuttomasti, tehdä klooneja

kloonaus /klˈoːnaus/ (n)
clonagem
  yhden tai useamman geneettisesti samanlaisen elollisen yksilön tuottamista siten, että lopputuloksena syntyvä uusi yksilö (klooni) on geneettisesti eli perinnöllisesti täysin identtinen alkuperäisen yksilön kanssa

klooni /klˈoːnɪ/ (n)
clone
  suvuttomasti monistettu elollinen yksilö, joka on geneettisesti identtinen alkuperäisen yksilön kanssa

kloori /klˈoːrɪ/ (n)
cloro
  halogeeneihin kuuluva alkuaine

kloraatti /klˈoraːtːɪ/ (n)
clorato
  kloriitti-ioni, kloorin ja hapen muodostama anioni, ClO₃−

kloridi /klˈorɪdɪ/ (n)
cloreto
  kloridi-ioni, kloorista muodostunut anioni, Cl-

kloroformi /klˈorofˌormɪ/ (n)
clorofórmio
  kemiallinen yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, makean tuoksuinen, voimakkaasti haihtuva neste, joka ei ole syttyvää kaasumaisenakaan

klovni /klˈovnɪ/ (n)
palhaço
  perinteinen sirkuksen hahmo, tietyllä tavalla maskeerattu ja puettu ilveilijä

klusiili /klˈusɪːlɪ/ (n)
oclusiva
  umpiäänne; äänne, joka syntyy kun ilmavirta ensin katkaistaan ääntöväylässä ja annetaan sitten purkautua

knalli /knˈallɪ/ (n)
chapéu coco
  tukeva, pyöreäkupuinen huopahattu: knallihattu

koala /kˈoala/ (n)
coala
  Australiassa asuva pyöreäkuonoinen ja hännätön pussieläinlaji () tai sen yksilö

koboltti /kˈoboltːɪ/ (n)
cobalto
  eräs alkuaine, kova ferromagneettinen hopeanvalkoinen metalli, jota käytetään metalliseoksissa, kemiallinen merkki Co

kobolttiaratti /kˈoboltːˌiarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-asa-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kobolttipeippo /kˈoboltːɪpˌeipːo/ (n)
granadeiro-púrpura
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kodeiini /kˈodeˌiːnɪ/ (n)
codeína
  eräs heikko opioidi, jota käytetään lievänä kipu- ja yskänlääkkeenä

kodikas /kˈodɪkas/ (adj)
acolhedor, hospitaleiro
  sellainen, joka on kodinomainen, kotoinen; viihtyisä

koe /kˈoe/ (n)
esforço
  tilanne jossa jonkin asian, teorian tms. toimivuutta testataan; kokeilu, koestus

koekaniini /kˈoekanˌiːnɪ/ (n)
cobaia
  kaniini, jolle tehdään tieteellinen koe

koetinkivi /kˈoetˌiŋkɪvɪ/ (n)
pedra de toque
  kivi, jota käytetään kulta- ja hopeapitoisuuden määrittämisessä

koettelemus /kˈoetːˌelemus/ (n)
calvário
  vastoinkäyminen

kofeiini /kˈofeˌiːnɪ/ (n)
cafeína
  piristävä alkaloidi 1,3,7-trimetyyliksantiini, jota on useissa kasveissa, mm. kahvissa ja teessä

kognitiivinen /kˈoɡnɪtˌiːvɪnen/ (adj)
cognitivo
  kognitioon, aivoissa tapahtuvaan tiedon käsittelyyn, liittyvä

kognitio /kˈoɡnɪtˌio/ (n)
cognição
  mielessä tapahtuva tiedon käsittely; ajattelu tai korkeammat henkiset toiminnot

kognitiotiede /kˈoɡnɪtˌiotˌiede/ (n)
ciência cognitiva
  tietoilmiöitä tutkiva monitieteellinen tieteenala

kohdata /kˈohdata/ (v)
deparar
  nähdä, tavata sattumalta, osua toisiinsa, törmätä

kohdistaa /kˈohdɪstaː/ (v)
focalizar
  suunnata jokin johonkin

kohdunkaula /kˈohduŋkˌaula/ (n)
cérvice
  (elimistö) emättimen ja kohdunrungon välinen kohdun osa, cervix uteri

koheesio /kˈoheːsˌio/ (n)
coesão
  yhteenkuuluvuus, keskinäinen yhteenkuuluvuus

kohina /kˈohɪna/ (n)
ruído
  kohiseva ääni

kohortti /kˈohortːɪ/ (n)
coorte
  Roomalaisen legioonan yksikkö, jossa oli noin 500 miestä

kohta /kˈohta/ (adv)
logo
  hetken päästä, pian, tovin kuluttua

kohtalo /kˈohtalo/ (n)
destino
  asioiden kulku tai yleensä huono lopputulos ikään kuin se olisi ennalta määrätty

kohtaus /kˈohtaus/ (n)
cena
  näytelmän, elokuvan, romaanin tai novellin osa

kohteliaisuus /kˈohtelɪˌaisuːs/ (n)
cortesia
  se, että on kohtelias; hyvät tavat

kohtelias /kˈohtelɪas/ (adj)
polido, cortês
  sellainen, joka on ystävällinen ja huomaavainen

kohtu /kˈohtu/ (n)
útero
  (elimistö) naaraspuolisilla nisäkkäillä oleva lihaksikas elin, jonka sisällä sikiö kasvaa ja kehittyy

kohtuullinen /kˈohtuːllɪnen/ (adj)
em conta
  kohtuuden rajoissa oleva

kohu /kˈohu/ (n)
bafafá
  häly, julkinen huomio

koi /kˈoi/ (n)
traça
  jokin noin 3000-lajisen aitokoiden eli varsinaisten koiperhosten heimon () hyönteinen

koillinen /kˈoillɪnen/ (n)
nordeste
  väli-ilmansuunta pohjoisen ja idän välissä

koira /kˈoira/ (n)
cão, cachorro
  Canidae-heimon suden sukuinen kotieläimeksi kesyyntynyt eläin ()

koirankoppi /kˈoiraŋkˌopːɪ/ (n)
canil, casota
  yleensä asuintalon tontilla sijaitseva, koiraa varten tehty rakennelma

koiranruoka /kˈoiranrˌuoka/ (n)
comida/ração para cachorros/cães
  koirien ravinnoksi valmistettu ja tarjottava ruoka

koiras /kˈoiras/ (n)
planta-pai
  uros, sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, joka hedelmöittää naaraan munasolut

koivu /kˈoivu/ (n)
bétula, vidoeiro
  puukasvisuku (), jonka lehtipuulajeja Suomessa kasvaa kolme: hieskoivu, rauduskoivu ja vaivaiskoivu. Koivu on tuulensuosija, jonka kukinto on kerrottu norkko. Koivun hedelmä on pähkylä.

kojelauta /kˈojelˌauta/ (n)
painel
  moottoriajoneuvon ohjaamon paneeli, jossa sijaitsee mittaristo ja monissa tapauksissa myös osa hallintalaitteistosta. Mittaristoon kuuluu yleensä nopeus-, kierrosluku-, moottorinlämpö- ja polttoainemittari.

kokaiini /kˈokaˌiːnɪ/ (n)
cocaína
  kokapensaista saatava alkaloidi, joka stimuloi keskushermostoa estämällä dopamiinin, noradrenaliinin ja serotoniinin takaisinottoa hermosoluun; käytetään päihteenä valkoisen jauheen muodossa yleensä nuuskaamalla nenään

kokapensas /kˈokapˌensas/ (n)
coca
  trooppisessa ilmastossa ja vuoriston rautapitoisessa mullassa viihtyvä pensas, josta saadaan kokaiinia

kokardi /kˈokardɪ/ (n)
cocarda
  tunnuksena kannettava hattumerkki

kokea /kˈokea/ (v)
experienciar
  havainnoida tapahtumia; käydä läpi jokin tuntemus; tehdä joitain tekoja, jotka voivat muuttaa tietomäärää, mielipiteitä tai kykyjä

kokeellinen /kˈokeːllɪnen/ (adj)
experimental
  sellainen, jossa kokeillaan; uutta kokeileva, koeluontoinen

kokeilla /kˈokeilla/ (v)
experimentar
  selvittää käytännössä toimiiko jokin toimintatapa; suorittaa koe tai kokeita
  tunnustella

kokematon /kˈokematon/ (adj)
inexperiente
  jolla ei ole paljon tai lainkaan kokemusta

kokemus /kˈokemus/ (n)
experiência
  kokeneisuus, harjaantuneisuus johonkin
  elämys

kokemusperäinen /kˈokemˌusperˌæinen/ (adj)
empírico
  kokemuksesta johtuva; kokemukseen perustuva

kokki /kˈokːɪ/ (n)
cozinheiro
  johtava ruoanlaittaja, usein keittiömestari; ravintolakokki

kokko /kˈokːo/ (n)
fogueira
  suuri kasa puuta, joka on kerätty polttamista varten; iso nuotio

koko /kˈoko/ (adj)
inteiro, todo
  kaikki, täysi

koko /kˈoko/ (n)
tamanho
  Kertoo absoluuttisista tai suhteellisista fyysisistä mitoista, sen kuinka suuri tai pieni joku tai jokin on. Koko voidaan ilmaista numeroin tai kirjainsymbolein. Esimerkiksi pituus, leveys, syvyys; pinta-ala; tilavuus.

kokoelma /kˈokoˌelma/ (n)
coleção
  kerätty valikoima jonkin mallin mukaisesti järjestettynä

kokonaisluku /kˈokonˌaisluku/ (n)
inteiro
  positiivinen tai negatiivinen jakamaton ja desimaaliton luku, lukujoukon ℤ luku

kokonaisuus /kˈokonˌaisuːs/ (n)
totalidade
  yhteenkuuluvien osatekijöiden muodostama yhdessä toimiva yhdistelmä tai järjestelmä

kokonuotti /kˈokonˌuotːɪ/ (n)
semibreve
  ¹/₁-nuotti, neljä ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa koko tahdin pituinen nuotti

kokoonpanolinja /kˈokoːmpˌanolˌinja/ (n)
linha de montagem
  tehtaan tuotantoprosessin osa, jossa tuote kootaan vähitellen osista niitä keskeneräiseen tuotteeseen kiinnittämällä, tyypillisesti liukuhihnalla tai keskeneräistä tuotetta siltanosturilla eteenpäin nostaen

kokoontua /kˈokoːntˌua/ (v)
juntar-se
  kerääntyä yhteen

kokous /kˈokous/ (n)
assembléia
  tilaisuus, johon useita ihmisiä tulee koolle

koksi /kˈoksɪ/ (n)
coque
  kuivatisle, joka syntyy kaasulaitoksen sivutuotteena tai vartavasten koksittamalla; nimetään lähtöaineen tai käyttötarkoituksen mukaan; käytetään polttoon, kemianteollisuuden tarpeisiin ja masuuneissa.

kolera /kˈolera/ (n)
cólera
  koleravibrion () aiheuttama vaarallinen tartuntatauti, joka saadaan saastuneen juomaveden tai ruoan mukana

kolesteroli /kˈolestˌerolɪ/ (n)
colesterol
  ihmisen ja eläinten kaikkiin kudoksiin välttämättömänä kuuluva tyydyttymätön, rengasrakenteinen, veteenliukenematon kiteinen steroideihin kuuluva alkoholi, jota maksa tuottaa ja jota saadaan myös ravinnosta

kolhoosi /kˈolhoːsɪ/ (n)
kolkhoz
  osuustoiminnallinen maatila Neuvostoliitossa

kolibri /kˈolɪbrɪ/ (n)
beija-flor
  mikä tahansa kolibrien heimoon () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

kolikko /kˈolɪkːo/ (n)
moeda
  metallista lyöty raha, usein pieniarvoinen metalliraha

kolja /kˈolja/ (n)
arinca, hadoque
  Pohjois-Atlantilla esiintyvä turskakala ()

kollaasi /kˈollaːsɪ/ (n)
colagem
  useista kuvista tai kohtauksista liittämällä tehty teos

kollageeni /kˈollaɡˌeːnɪ/ (n)
colágeno
  tukikudoksen yleisin säiemäinen proteiini

kollega /kˈolleɡa/ (n)
colega
  virkatoveri, työtoveri

kollektiivisana /kˈollektˌiːvɪsˌana/ (n)
substantivo coletivo
  kieliopilliselta luvultaan yksiköllinen substantiivi, joka tarkoittaa useista olioista koostuvaa ryhmää tai muuta kokonaisuutta

kollektivismi /kˈollektɪvˌismɪ/ (n)
coletivismo
  yhteisöllisyyttä, yhteisöllisyyslähtöisyyttä ja yhteisön korostamista; myös yhteisomistusta

kollektivisointi /kˈollektˌivɪsˌointɪ/ (n)
coletivização
  se, että kollektivisoidaan; kollektiiviseksi muuttaminen

kolloidi /kˈolloidɪ/ (n)
coloide
  (kemia) ympäröivään väliaineeseen sekoittunut aine, joka muodostuu häviävän pienistä hiukkasista. Väliaineena saattaa toimia vesi, alkoholi, ilma, rasva tms.

kollokaatio /kˈollokˌaːtɪo/ (n)
colocação
  samassa lausekkeessa usein esiintyvät sanat

kolmas pyörä /kˈolmas pˈyøræ/ (n)
vela
  (idiomaattinen) ylimääräinen henkilö, jonka läsnäolo häiritsee kahta muuta

kolmijalka /kˈolmɪjˌalka/ (n)
tripé
  kolmijalkainen teline tai alunen
  kameran jalusta

kolmiloikka /kˈolmɪlˌoikːa/ (n)
salto triplo
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on edetä kolmella loikalla mahdollisimman pitkälle

kolminkertainen /kˈolmɪŋkˌertainen/ (adj)
triplo
  määrältään kolme kertaa suurempi kuin jokin muu

kolmio /kˈolmɪo/ (n)
triângulo
  monikulmio, jossa on kolme sivua ja kolme kulmaa

kolmipyörä /kˈolmɪpˌyøræ/ (n)
triciclo
  kolmella pyörällä varustettu polkupyörä

kolmisoutu /kˈolmɪsˌoutu/ (n)
trirreme
  kaleeri, jossa on kolme päällekkäistä riviä airoja

kolmiulotteinen /kˈolmiulˌotːeinen/ (adj)
tridimensional
  sellainen, jolla on kolme ulottuvuutta

kolmonen /kˈolmonen/ (n)
três
  kolmen numero, numero 3; numerolla kolme merkitty tai järjestetty

kolonialismi /kˈolonˌialˌismɪ/ (n)
colonialismo
  siirtomaapolitiikka; erityisesti eurooppalaisten valtojen 1800-luvun lopusta 1900-luvun puoliväliin harjoittama

kolonisaatio /kˈolonɪsˌaːtɪo/ (n)
colonização
  siirtokunnan perustus ja asutus

kolonna /kˈolonna/ (n)
coluna
  sotilasajoneuvojen rivistö, saattue

kolonnadi /kˈolonnˌadɪ/ (n)
colunata
  pylväsrivi, pylväikkö

koloradonkuoriainen /kˈoloradˌoŋkuorɪˌainen/ (n)
besouro do Colorado
  raidallinen perunan tuhohyönteinen ()

kolumbialainen /kˈolumbˌialˌainen/ (n)
colombiano
  pysyvästi Kolumbiassa asuva henkilö

kolumbianaranen /kˈolumbˌianˌaranen/ (n)
tuim-da-colômbia
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kombinatoriikka /kˈombɪnˌatorˌiːkːa/ (n)
combinatória
  matematiikan osa-alue, joka tutkii tietyt ominaisuudet toteuttavien joukkojen lukumääriä

komedia /kˈomedˌia/ (n)
comédia
  huvinäytelmä; yksi draaman lajeista

komeetta /kˈomeːtːa/ (n)
cometa
  pääasiassa jäästä koostuva aurinkokunnan kappale, jonka ympärillä on Auringon säteilyn irrottama koma ja kaasu- tai pölypyrstö

komentaja /kˈomentˌaja/ (n)
comandante
  henkilö, joka komentaa; jonka komennossa muut ovat
  yksi merivoimien sotilasarvoista, vastaa Suomessa maa- ja ilmavoimien everstiluutnanttia

komentorivi /kˈomentˌorɪvɪ/ (n)
linha de comando
  käyttöjärjestelmän tekstipohjainen käyttöliittymä, jossa tietokoneelle annetaan tekstikomentoja, ja se useimmiten vastaa niihin tekstipohjaisesti

komentosilta /kˈomentosˌilta/ (n)
passadiço
  konealuksen yläkannella oleva tila ohjaamoineen, josta kapteeni, perämies ja laivaan tullut luotsi valvoo, usein myös ohjaa, laivan kulkua

komissio /kˈomɪssˌio/ (n)
comissão
  ryhmä tiettyyn toimeen nimettyjä henkilöitä, komitea, toimikunta, valtuuskunta

kommari /kˈommarɪ/ (n)
comuna
  kommunisti

kommentoida /kˈommentˌoida/ (v)
comentar
  antaa lausunto jostakin asiasta

kommentti /kˈommentːɪ/ (n)
comentário
  jotain kommentoiva ilmaus; mielipiteen ilmaus, selitys, huomautus
  ihmislukijalle tarkoitettu koodin toiminnan selite

kommunismi /kˈommunˌismɪ/ (n)
comunismo
  Karl Marxin kapitalismin kritiikin ja yhteiskunnallisen kehityskulun tarkastelun yhteydessä hahmottama ekstrapolaatio ja Marxin ajatuksille perustuva ideologia yhteiskunnallisen kehityskulun huipentumasta, joka saavutetaan Marxin mielestä välttämättömän sosialismin välivaiheen kautta, kun yhteiskunta on kehittynyt korkealle tasolle; vallitsee yhteiskuntaluokaton yhteiskunnallinen utopia, jossa toteutuu tuotantovälineiden yhteisomistus ja raha ja valtio ovat poistuneet tarpeettomina
  pääasiassa Vladimir Leninin ajatuksille perustuva poliittinen aate, joka pyrkii käytännöllisesti syrjäyttämään porvariluokan ja porvarien hallitseman valtion väkivaltaisen vallankumouksen kautta ilman Marxin teoretisoimaa sosialismin välivaihetta, ja johtoporukalla on pyrkimys kehittää maata valtiojohtoisesti sosialismiin ja etenevästi kohti Marxin utopiaa; yksityisomaisuus valtiollistetaan tai kollektivisoidaan; oikeammin marxismi-leninismi; käytetty myös sanaa bolševismi
  1900-luvulla eri maissa kokeiltu nimellisesti sellaiseksi kutsuttu ja marxismi-leninismillä perusteltu, mutta Marxin alkuperäisistä ja Leninin käytännöllisistä ajatuksista suurestikin poikkeava yhteiskuntamalli, jossa ainakin nimellisesti kommunistisen puolueen johtama totalitaarinen valtio omisti pääosan tuotantovälineistä ja toteutti keskusjohtoista suunnitelmataloutta; kutsuttu myös valtiokapitalismiksi, valtiososialismiksi tai reaalisosialismiksi; tunnetuimpia harjoittajia Josif Stalin (stalinismi) ja Mao Zedong (maolaisuus)

kommunisti /kˈommunˌistɪ/ (n)
comunista
  kommunistisen puolueen jäsen; entisissä reaalisosialistisissa maissa usein yhteiskuntaa ohjanneen ja hallinneen puoluekoneiston työntekijä
  kommunismin kannattaja; usein henkilö joka kiinnittää huomiota omaisuuden epätasaiseen jakautumiseen
  kuka tahansa hyvin vasemmistolaiseksi tunnustautuva tai puhujan sellaisena pitämä henkilö

komparatiivi /kˈomparatˌiːvɪ/ (n)
comparativo
  voittoaste, on vertailuaste, joka ilmaisee komparaatiossa keskimmäisen asteen

kompassi /kˈompassɪ/ (n)
bússola
  suunnan määritykseen tarkoitettu laite, jonka neula näyttää pohjoinen–etelä-suunnan

kompassiruusu /kˈompassɪrˌuːsu/ (n)
rosa dos ventos
  kompasseissa, kartoissa, merikartoissa ja joskus myös koristeena käytettävä kuvio, joka osoittaa ilmansuunnat

kompensoida /kˈompensˌoida/ (v)
compensar
  hyvittää, tasata, korvata, antaa kompensaatiota

kompleksi /kˈompleksɪ/ (n)
complexo
  kokonaisuus, jossa on erillisiä itsenäisiä osia

kompleksiluku /kˈompleksˌiluku/ (n)
número complexo
  luku, joka koostuu reaaliluvusta ja imaginaariyksiköstä

komplementti /kˈomplemˌentːɪ/ (n)
ângulo complementar
  täydennys, lisäys

komponentti /kˈomponˌentːɪ/ (n)
componente
  (elektroniikka, sähkö) elektronisen laitteen rakenneosa

kompostoida /kˈompostˌoida/ (v)
compostar
  maaduttaa käyttämällä kompostia

kompotti /kˈompotːɪ/ (n)
compota
  ruoan lisukkeena tai jälkiruokana käytetty hedelmistä valmistettu hilloke, jossa hedelmät ovat kokonaisina tai lohkoina

kondensaattori /kˈondensˌaːtːorɪ/ (n)
condensador, capacitor
  elektroniikan ja sähkötekniikan komponentti, joka kykenee varastoimaan energiaa

kondiittori /kˈondɪːtːˌorɪ/ (n)
confeitero
  sokerileipuri, konditoriatuotteiden valmistaja

konditionaali /kˈondɪtˌionˌaːlɪ/ (n)
condicional
  tapaluokka, joka ilmaisee epävarmuutta tai ehdollisuutta. Konditionaalin pääte suomen kielessä on -isi.

konditoria /kˈondɪtˌorɪa/ (n)
pastelaria
  makeita leivonnaisia valmistava sokerileipomo, jonka yhteydessä on monesti kahvila

kondomi /kˈondomɪ/ (n)
camisa-de-vênus
  siittimen päälle yhdynnän ajaksi laitettava ehkäisyväline, jolla pyritään estämään raskaus ja sukupuolitautien leviäminen

kondori /kˈondorɪ/ (n)
condor
  kondorien heimon päiväpetolintu

kondriitti /kˈondrɪːtːɪ/ (n)
condrito
  kondreja sisältävä meteori

konduktööri /kˈonduktˌøːrɪ/ (n)
cobrador
  junan matkustamon tai raitiovaunun valvoja, joka tarkastaa tai myy matkalippuja

kone /kˈone/ (n)
máquina
  mekaaninen tai sähköinen laite, joka välittää tai muuttaa energiaa suorittamaan tai avustamaan jotakin tehtävää

konekieli /kˈonekˌielɪ/ (n)
código de máquina
  prosessorin suoraan ymmärtämä kieli

konekirjoittaja /kˈonekˌirjoitːˌaja/ (n)
dactilógrafo
  konekirjoitusta työkseen tekevä

konekirjoitus /kˈonekˌirjoitus/ (n)
digitação
  kirjoituskoneella tai tietokoneen näppäimistöllä kirjoittaminen

konekivääri /kˈonekɪvˌæːrɪ/ (n)
metralhadora
  raskas alle 20 mm kaliiperin sarjatuliase, joka on suunniteltu pitkiin tulisarjoihin

koneoppiminen /kˈoneˌopːɪmɪnen/ (n)
aprendizado de máquina
  tekoälyn osa-alue, jonka tarkoituksena on saada ohjelmisto toimimaan entistä paremmin pohjatiedon ja mahdollisen käyttäjän toiminnan perusteella

konepelti /kˈonepˌeltɪ/ (n)
capô
  auton moottoritilan peittävä avattava kansi

konepistooli /kˈonepˌistoːlɪ/ (n)
submetralhadora
  pistoolipatruunaa ampuva kevyt konetuliase

konfetti /kˈonfetːɪ/ (n)
confete
  konserttien ja joidenkin muiden tapahtumien jälkeen ilmaan ammuttava "paperisilppu" tai serpentiini

konfirmaatio /kˈonfɪrmˌaːtɪo/ (n)
confirmação
  rippikoulun käyneiden vahvistus seurakunnan täysivaltaisiksi jäseniksi

konflikti /kˈonflɪktɪ/ (n)
conflito
  syvä ristiriita, etujen tai näkemysten yhteentörmäys, selkkaus

konformismi /kˈonformˌismɪ/ (n)
conformismo
  yhdenmukaisuuspyrkimys, yksilön mukautuminen enemmistön mielipiteeseen, arvoihin tai käyttäytymiseen

kongonkaija /kˈoŋŋoŋkˌaija/ (n)
papagaio-de-jardine
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kongressi /kˈoŋressɪ/ (n)
congresso
  eräiden valtioiden kansanedustuslaitos, parlamentti

konjakki /kˈonjakːɪ/ (n)
conhaque
  Ranskassa Cognacin maakunnassa valmistettava, tammitynnyreissä vanhennettava viinitisle, vahva alkoholijuoma

konjugaatio /kˈonjuɡˌaːtɪo/ (n)
conjugação
  vastinkromosomien rinnanasettuminen meioosin alkuvaiheessa

konjunktiivi /kˈonjuŋktˌiːvɪ/ (n)
conjuntivo
  indo-eurooppalaisissa kielissä esiintyvä verbin tapaluokka, joka tunnetaan latinaan pohjautuvissa romaanisissa kielissä sekä myös englannissa subjunktiivin nimellä ja jota ei ole suomessa, käännetään suomessa joko indikatiivilla tai konditionaalilla:

konjunktio /kˈonjuŋktˌio/ (n)
conjunção
  sidesana, sanaluokka sanoja ja lauseita yhdistäville sanoille. Konjunktiot jakautuvat rinnastuskonjunktioihin ja alistuskonjunktioihin

konkani /kˈoŋkanɪ/ (n)
concani
  Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: kok)

konkreettinen /kˈoŋkreːtːɪnen/ (adj)
concreto
  fyysisesti ja aistein havaittavaa

konkurssi /kˈoŋkurssɪ/ (n)
bancarrota
  vararikko; kyvyttömyys maksaa velkojalle (eli takaisin rahan lainaajalle)

konnektiivi /kˈonnektˌiːvɪ/ (n)
conectivo
  virkkeen tms. osia yhdistävä partikkeli, jolla on kytkevä tehtävä mutta ei kiinteää paikkaa lauseessa

konnotaatio /kˈonnotˌaːtɪo/ (n)
conotação
  oheismerkitys, ilmaisun herättämä mielleyhtymä; sanan sisältöä täydentävä vivahde, sivumerkitys, joka voi vaihdella yksilöittäin tai puhujaryhmittäin

konsentraatio /kˈonsentrˌaːtɪo/ (n)
concentração
  liuoksessa liuenneena olevan ainemäärän pitoisuuden (hiukkasten lukumäärää) liuoksen tilavuusyksikköä kohti ilmaiseva suure, jonka yksikkö on (mol/dm³) tai (mol/l)

konsepti /kˈonseptɪ/ (n)
conceito
  luonnos, luonnostelma, uudisratkaisu, raakavedos

konsertti /kˈonsertːɪ/ (n)
concerto
  tilaisuus, jossa esitetään musiikkia; musiikkiesitys

konsertto /kˈonsertːo/ (n)
concerto
  soitinsolistille ja orkesterille sävellettyä musiikkia

konservatiivi /kˈonservatˌiːvɪ/ (n)
conservador
  poliittisesti konservatiivinen henkilö, joka pyrkii säilyttämään vanhaa ja on haluton äkillisiin muutoksiin

konservatiivinen /kˈonservatˌiːvɪnen/ (adj)
conservador
  sellainen, joka kannattaa olemassa olevan tilanteen säilyttämistä tai vanhaan palaamista, vanhoillinen

konsonantti /kˈonsonˌantːɪ/ (n)
consoante
  äänne, jota äännettäessä ilmavirta ei pääse etenemään esteettä suun keskilinjalla

konsortio /kˈonsortˌio/ (n)
associação
  organisaatioiden yhteenliittymä, usein väliaikainen, yhteistoimintaelin, jonka tarkoituksena on yhteisen edun ajaminen

konstruktio /kˈonstruktˌio/ (n)
obra
  rakennelma

konsulaatti /kˈonsulˌaːtːɪ/ (n)
consulado
  ulkomaanedustukseen kuuluva lähetetyn tai kunniakonsulin johtama konsulinvirasto

konsuli /kˈonsulɪ/ (n)
cônsul
  virkamies, joka kuuluu ulkomaanedustukseen ja joka mm. valvoo maansa kauppaetuja

konsultti /kˈonsultːɪ/ (n)
consultor
  henkilö, jonka toimenkuva on tarjota asiantuntijapalveluita erityisesti yrityksille

konsumerismi /kˈonsumerˌismɪ/ (n)
consumismo
  oppi, jonka mukaan markkinoiden tulee muotoutua kuluttajien halujen pohjalta ja jossa kulutus on keskiössä

kontiainen /kˈontɪˌainen/ (n)
toupeira
  eurooppalainen maamyyrä , maahan kaivamissaan käytävissä elävä hyönteissyöjälaji

kontrabasso /kˈontrabˌasso/ (n)
contrabaixo
  suurin ja matalaäänisin perinteisessä sinfoniaorkesterissa käytettävistä jousisoittimista

kontrafagotti /kˈontrafaɡˌotːɪ/ (n)
contrafagote
  puupuhallinsoitin, joka eroaa fagotista pääasiassa matalammalla äänellään

kontrasti /kˈontrastɪ/ (n)
contraste
  Vastakohta, jyrkkä erilaisuus asioiden välillä.

kontratenori /kˈontratˌenorɪ/ (n)
contratenor
  oopperassa miesten tenoria korkeampi ääniala, joka vastaa vähintään kontra-alttoa; kastroimaton mies, joka laulaa huomattavan korkeita rooleja; miesten korkein ääniala
  kuorossa falsettitekniikalla alton tai sopraanon osuuksia laulava mies; tyypillisesti pohjimmiltaan baritoni, joka laulaa kuorossa tai oopperassa korkeampia osuuksia falsetilla
  yleisesti tenoria korkeampi mieslaulaja, jonka äänihuulten pituus on noin 17 millimetriä; vastaa vähintään kontra-alttoa

konvergenssi /kˈonverɡˌenssɪ/ (n)
convergência
  yhteenkääntyminen, yhtyminen, lähestyminen

kooda /kˈoːda/ (n)
coda
  kappaleen tai muun kokonaisuuden päätöselementti

koodi /kˈoːdɪ/ (n)
código
  jollain muulla tavoin kuin tavanomaisesti kielellisesti ilmaistu asia; käytetään yleensä jos kielellinen ilmaisu on esim. teknisesti mahdotonta, tehotonta tai halutaan estää ulkopuolisia ymmärtämästä asiaa.

kookosmaito /kˈoːkosmˌaito/ (n)
leite de coco
  kookospähkinän mallosta tehty vaalea, maitomainen neste

kookospalmu /kˈoːkospˌalmu/ (n)
coqueiro
  sulkapalmuihin lukeutuva puu Cocos nucifera, jonka hedelmä kookospähkinäksi kutsuttu on kookas luumarja

kookospähkinä /kˈoːkospˌæhkɪnæ/ (n)
coco
  kookospalmun hedelmä, kookas luumarja, jota kutsutaan arkikielessä pähkinäksi

kookosvesi /kˈoːkosvˌesɪ/ (n)
água de coco
  kirkasta nestettä, jota saadaan nuorten vihreiden kookospähkinöiden sisältä; lähes puhdasta vettä

koomikko /kˈoːmɪkːo/ (n)
comediante
  komedian esittäjä

koordinaatti /kˈoːrdɪnˌaːtːɪ/ (n)
coordenada
  luku, joka yksin tai yhdessä toisten lukujen kanssa ilmaisee geometrisen kuvion, tav. pisteen, aseman avaruudessa, pinnalla tai viivalla

koostua /kˈoːstua/ (v)
consistir
  muodostua joistakin osista

koota /kˈoːta/ (v)
juntar
  panna kokoon osista
  kerätä

kopio /kˈopɪo/ (n)
cópia
  alkuperäisen (esineen tai asian) jäljennös

kopioida /kˈopɪˌoida/ (v)
copiar
  jäljentää samanlaisena, tehdä kopio käsin, kopiokoneella tai tietokoneella

kopiokone /kˈopɪˌokone/ (n)
copiadora
  laite jolla otetaan paperidokumenteista kopioita

koppisiemeninen /kˈopːɪsˌiemenɪnen/ (adj)
angiosperma
  (kasvista) sellainen, jolla on emilehdessä siementä suojaava umpinainen tyviosa

koppisiemeninen /kˈopːɪsˌiemenɪnen/ (n)
angiosperma
  koppisiemeninen kasvi, kukkakasvi

kopra /kˈopra/ (n)
copra
  kuivattu kookospähkinän siemenvalkuainen

koptilainen /kˈoptɪlˌainen/ (adj)
copta
  Egyptin koptilaiseen kirkkoon,sen jäseniin, kopteihin, tai koptin kieleen liittyvä

kopula /kˈopula/ (n)
cópula
  subjektin ja predikatiivin lauseessa yhdistävä sana

koputus /kˈoputus/ (n)
batida
  koputtamisen toteutus ja siitä syntyvä ääni

koralli /kˈorallɪ/ (n)
coral
  eräiden korallieläinten (Anthozoa) muodostama runkokunta ja sen kalkkinen kivettymä; nämä kivettymät etenkin kaupallisesti esim. koruissa hyödynnettynä

korallinen /kˈorallɪnen/ (adj)
coralino
  koralliaineinen, korallista valmistettu tai muodostunut

koralliriutta /kˈorallɪrˌiutːa/ (n)
recife/arrecife de coral/corais
  meressä oleva runkokunnittain elävien korallieläinten jäänteistä muodostunut kasautuma. Koralliriuttoja on lämpimissä merissä, erityisesti Korallimeressä.

korea /kˈorea/ (n)
coreano
  korean kieli (kielitunnus: ko), Korean niemimaalla puhuttu kieli

korealainen /kˈorealˌainen/ (adj)
coreano
  Korean niemimaalta, Etelä- tai Pohjois-Koreasta peräisin oleva

korealainen /kˈorealˌainen/ (n)
coreana
  Korean niemimaan asukas, eteläkorealainen tai pohjoiskorealainen

koreografia /kˈoreˌoɡrafˌia/ (n)
coreografia
  tanssin liikkeiden suunnittelu ja ohjaus sekä näiden lopputulos

kori /kˈorɪ/ (n)
cesta, cesto
  usein vitsoista tai päreistä punottu tai muovinen, päältä avoin kuljetusastia

korianteri /kˈorɪˌanterɪ/ (n)
coentro
  eräs vanhimpia tunnettuja viljelykasveja (Coriandrum sativum), jonka lehtiä ja hedelmiä käytetään mausteena
  sen hedelmä, jota myös virheellisesti siemeneksi kutsutaan

koripaju /kˈorɪpˌaju/ (n)
vime
  Suomenkin luonnossa esiintyvä pajujen sukuun kuuluva kasvi , jota käytetään raaka-aineena punonnassa

koripallo /kˈorɪpˌallo/ (n)
basquetebol
  pallopeli, jossa kerätään pisteitä heittämällä pallo korkealla sijaitsevaan vastustajan koriin

koriste /kˈorɪste/ (n)
decoração
  koristamiseen käytetty pienehkö koristava esine tai sellaisen osa, usein koru

koristekasvi /kˈorɪstekˌasvɪ/ (n)
planta ornamental
  kasvi, jota viljellään lähinnä sen ulkonäön esteettisten arvojen vuoksi koristeeksi

koristelu /kˈorɪstˌelu/ (n)
decoração
  koristeleminen

korjaaja /kˈorjaːja/ (n)
artesão
  henkilö joka korjaa, erityisesti teknisiä laitteita

korjata /kˈorjata/ (v)
reparar
  saattaa ehyeksi, toimivaksi
retificar
  oikaista virheellisyys, korvata virheellinen tai huono oikealla tai paremmalla
colher
  kerätä tai ottaa talteen

korkea /kˈorkea/ (adj)
alto
  jonkin mitattavalta suureen suuri arvo

korkeapaine /kˈorkeapˌaine/ (n)
anticiclone
  antisykloni, ilmakehän virtausjärjestelmän ilmiö; korkeapaineen alueella vallitseva ympäröivällä alueella vallisevaan paineeseen verrattuna korkeampi ilmanpaine

korkein oikeus /kˈorkein ˈoikeus/ (n)
supremo tribunal
  riita- ja rikosasioissa ylin oikeusaste, jonka päätökset ohjaavat oikeudenkäyttöä alemmissa oikeusasteissa

korkeus /kˈorkeus/ (n)
altura
  (geometria) pystysuuntainen mitta kohteen tyvestä tai juuresta ylimpään kohtaan
altitude
  asema tai sijainti vertailutasoon nähden korkealla, vertailutason yläpuolella

korkeushyppy /kˈorkeushˌypːy/ (n)
salto em altura
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli ilman apuvälineitä

korkki /kˈorkːɪ/ (n)
cortiça
  korkkitammesta saatava materiaali

korkkiruuvi /kˈorkːɪrˌuːvɪ/ (n)
saca-rolhas
  korkkisen pullonkorkin avaamiseen suunniteltu vähintään kahvasta ja metallisesta spiraaliruuvista koostuva työkalu

korkkitammi /kˈorkːɪtˌammɪ/ (n)
sobreiro
  Välimeren maiden länsiosissa kasvava aina vihanta tammi (), jonka vahvasta kuorikerroksesta kerätään korkkia

korko /kˈorko/ (n)
tacão
  kengän pohjassa kantapään kohdalla oleva paksumpi osa
juros
  lainasta maksettava prosentuaalinen hinta

kornetti /kˈornetːɪ/ (n)
corneta
  ranskalaisesta metsästystorvesta kehittynyt ulkonäöltään trumpettia muistuttava vaskipuhallin

korni /kˈornɪ/ (n)
córnico
  Cornwallissa puhuttu kelttiläinen kieli, joka sammui 1700-luvulla (kielitunnus: cor)

korniisi /kˈornɪːsɪ/ (n)
cornija
  klassisessa arkkitehtuurissa päätykolmion vaakasuora alaosa, pylväiden kannatteleman palkiston ylin, ulkoneva osa

koroke /kˈoroke/ (n)
pódio
  rakennettu tasanne, joka on ympäristöään korkeammalla

koronaali /kˈoronˌaːlɪ/ (n)
coronal
  äänne, joka ääntyy kitalaella

koronaalinen /kˈoronˌaːlɪnen/ (adj)
coronal
  kielen etuosan avulla äännettävä

koronavirus /kˈoronˌavɪrus/ (n)
coronavírus
  ihmisellä ja eläimillä tavattavia viruksia, jotka aiheuttavat yleensä lievän hengitysinfektion

koronkiskonta /kˈoroŋkˌiskonta/ (n)
usura
  lainaaja vaatii lainaamastaan rahasta ylenmääräistä korkoa

koronkiskuri /kˈoroŋkˌiskurɪ/ (n)
agiota
  lainaaja, joka vaatii lainaamastaan rahasta ylenmääräistä korkoa

korostaa /kˈorostaː/ (v)
acentuar
  tuoda erityisen hyvin esille jokin asia, painottaa, tähdentää, alleviivata
  puhua tietyllä aksentilla, puhua vieraalla korostuksella

korostus /kˈorostus/ (n)
acento
  aksentti
  tapa lausua kieltä, us. poikkeavalla tavalla

korotusmerkki /kˈorotˌusmerkːɪ/ (n)
sustenido
  symboli ♯, joka ilmaisee puolen sävelaskeleen korotusta

korppi /kˈorpːɪ/ (n)
corvo
  suuri täysin musta variksen sukuinen lintu (), Suomessa yleisimpänä itäisessä Pohjois-Suomessa, pesii puussa tai kallionkielekkeellä

korppikotka /kˈorpːɪkˌotka/ (n)
abutre
  haukkalintuihin kuuluva haaskansyöjä, joka käyttää ravintonaan luonnollisesti kuolleiden tai petoeläinten tappamien eläinten raatoja

korppu /kˈorpːu/ (n)
torrada
  kuivattu vehnäleipä- tai pullaviipale, jonka päällä on usein sokeria

korpus /kˈorpus/ (n)
corpus
  koottu joukko kirjoitetun kielen tekstejä tai puhutun kielen nauhoitteita, jotka on poimittu aidoista teksteistä ja tilanteista

korruptio /kˈorruptˌio/ (n)
corrupção
  se, että tekee päätöksiä epätasapuolisesti omaa tai läheistensä etua ajatellen

korsetti /kˈorsetːɪ/ (n)
espartilho
  yleensä naisten tukiliivi, sukkanauhaliivi, kureliivi

korsika /kˈorsɪka/ (n)
corso
  Korsikan saarella puhuttava kieli (kielitunnus: co)

korte /kˈorte/ (n)
cavalinha
  ontto- ja nivelikäsvartisia sanikkaiskasveja (Equisetum)

kortteli /kˈortːelɪ/ (n)
quadra
  kaupungin vierekkäisten risteävien katujen välinen alue

kortti /kˈortːɪ/ (n)
cartão
  ohut, yleensä neliskulmainen pala kartonkia tai muovia

korttipeli /kˈortːɪpˌelɪ/ (n)
jogo de cartas
  pelikorteilla pelattava ajanvietepeli tai uhkapeli

korttitalo /kˈortːɪtˌalo/ (n)
castelo de cartas
  pysty- ja vaakasuoraan pinotuista pelikorteista tehty rakennelma

koru /kˈoru/ (n)
joia
  vartalolla oleva, usein vaatteisiin kiinnitetty, taide-esine, jonka merkitys on esteettinen, sosiaalista tai yhteiskunnallista asemaa ilmaiseva tai uskonnollinen

korundi /kˈorundɪ/ (n)
corindo
  mineraali, joka on alumiinioksidin (Al₂O₃) kiteinen muoto

korva /kˈorva/ (n)
orelha, ouvido
  nisäkkäillä kolmesta rakenteellisesta ja toiminnallisesta osasta muodostuva elin, joka aistii ääniä ja toimii tasapainoelimenä ja liikeaistimena

korvakoru /kˈorvakˌoru/ (n)
brinco
  koru, joka kiinnitetään korvalehteen siihen tehtyyn lävistysreikään tai klipillä

korvata /kˈorvata/ (v)
substituir
  täyttää jollain jonkin toisen paikka tai tarkoitus

korvaus /kˈorvaus/ (n)
reparação
  kompensaatio, aiheutetusta vahingosta maksettu hyvitys

korvetti /kˈorvetːɪ/ (n)
corveta
  toisesta maailmansodasta lähtien fregattia pienempi partio- ja saattoalus, jotka yleensä käsitetään 600-3000 tonnin massaisiksi

kosia /kˈosɪa/ (v)
pedir a mão
  pyytää jkta kanssaan avioliittoon

kosini /kˈosɪnɪ/ (n)
co-seno
  suorakulmaisen kolmion terävän kulman viereisen kateetin suhde sen hypotenuusaan; vastaava funktio

koska /kˈoska/ (adv)
porque, já que
  (interrogatiivinen) aikaa kysyvä adverbi, milloin

koskettaa /kˈosketːaː/ (v)
tocar
  koskea johonkin
  liikuttaa (emotionaalisesti)

koskettimisto /kˈosketːɪmˌisto/ (n)
teclado
  soittimen osa, koskettimien muodostama kokonaisuus

kosketus /kˈosketus/ (n)
contacto
  koskettamisen tapahtuma, koskettaminen

kosketuslevy /kˈosketˌuslevy/ (n)
painel tátil
  kannettavissa tietokoneissa yleensä näppäimistön alapuolelle integroitu ulkoisen hiiren korvaava osoitinlaite

kosketusnäyttö /kˈosketˌusnæytːø/ (n)
ecrã tátil
  näyttö, jolla graafista käyttöliittymää hallitaan koskettelemalla näytön pintaa

koski /kˈoskɪ/ (n)
rápido
  suhteellisen nopeasti virtaava joki tai sen yleensä kivikkoinen osa, jossa veteen syntyy kuohuja

kosmetiikka /kˈosmetˌiːkːa/ (n)
cosmética
  meikit ja muut kauneudenhoitoaineet

kosmetologi /kˈosmetˌoloɡɪ/ (n)
cosmetologista
  kosmetologian, kauneudenhoidon ammattilainen; ehostavat asiakkaita, hoitavat näiden ihoa, myyvät kosmetiikkatuotteita ja opastavat kauneudenhoitoasioissa

kosminen /kˈosmɪnen/ (adj)
cósmico
  kosmokseen liittyvä

kosmogonia /kˈosmoɡˌonɪa/ (n)
cosmogonia
  maailmankaikkeuden synnyn selitysoppi

kosmologia /kˈosmolˌoɡɪa/ (n)
cosmologia
  maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa käsittelevä tiede

kosmonautti /kˈosmonˌautːɪ/ (n)
cosmonauta
  venäläinen tai Neuvostoliiton aluksilla lentänyt avaruuslentäjä

kostaja /kˈostaja/ (n)
vingador
  henkilö, joka kostaa jotakin

kostea /kˈostea/ (adj)
húmido
  jossain määrin nestepitoinen, märkää kuivempi

kosteikko /kˈosteikːo/ (n)
brejo
  kovanmaan ja avoveden välille sijoittuva luontotyyppi

kosteus /kˈosteus/ (n)
umidade
  kaasun, nesteen tai kiinteän aineen sisältämä vesi

kosto /kˈosto/ (n)
vingança
  vastaisku vihamielisyyksiin

kostuttaa /kˈostutːaː/ (v)
humedecer
  lisätä jotain nestettä johonkin tai jollekin

kotelo /kˈotelo/ (n)
pupa
  hyönteisen täydellisen muodonmuutoksen aikuis- ja toukka-asteen välisessä lepoasteessa oleva yksilö

koti /kˈotɪ/ (n)
casa, lar
  asunto, talo tai muu asumus, jossa joku itse asuu

kotiaresti /kˈotɪarˌestɪ/ (n)
prisão domiciliar
  rangaistuksena määrättävä kielto poistua kotinsa ulkopuolelle

kotihiiri /kˈotɪhˌiːrɪ/ (n)
camundongo
  mikä tahansa kotihiirten sukuun () kuuluva varsinaisten rottain ja hiirten alaheimon laji tai sellaisen yksilö

kotiin /kˈotɪːn/ (adv)
para casa
  omaan asuinpaikkaansa, kotiinsa; lapsuudenkotiin

kotikissa /kˈotɪkˌissa/ (n)
gato doméstico
  kotieläimenä pidettävä kissa (Felis silvestris domesticus)

kotilo /kˈotɪlo/ (n)
caracol
  kotiloiden (Gastropoda) luokkaan kuuluvien nilviäisten luokan edustaja, joilla yl. on kalsiumkarbonaatista muodostunut kuori

kotimaa /kˈotɪmaː/ (n)
país natal, país de residência
  valtio, jossa henkilö on syntynyt, synnyinmaa; valtio, johon henkilö on muuttanut ja kotiutunut

kotisivu /kˈotɪsˌivu/ (n)
home page
  verkkosivu, jossa on perustiedot henkilöstä, yrityksestä, järjestöstä tms.

kotitalous /kˈotɪtalous/ (n)
economia doméstica
  koulun oppiaine kodin arkiaskareista, kuten ruoanlaitosta ja siivoamisesta

kotka /kˈotka/ (n)
águia
  suurikokoisia päiväpetolintuja suvuissa kotkat (), merikotkat (), pikkukotkat ja jalokotkat. Kotkiksi nimitetään myös useita muita haukkojen () heimoon kuuluvien sukujen lintuja.

kotkottaa /kˈotkotːaː/ (v)
cacarejar
  kanan ääntelystä

kotkotus /kˈotkotus/ (n)
cacarejo
  kotkottamisen ääni, kanan ääntely

koto /kˈoto/ (n)
coto
  perinteinen japanilainen kielisoitin

kotona /kˈotona/ (adv)
em casa
  omassa asuinpaikassaan, kodissaan

kottarainen /kˈotːarˌainen/ (n)
estorninho
  kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu ()

kottero /kˈotːero/ (n)
calhambeque
  huonokuntoinen auto (tai rakennus)

koukku /kˈoukːu/ (n)
gancho
  vaatenaula, ripustuskoukku

koulu /kˈoulu/ (n)
escola, colégio
  paikka, jossa annetaan suunnitelman mukaista yleisopetusta tai opetetaan jotakin erityistä

koulubussi /kˈoulubˌussɪ/ (n)
ônibus escolar
  koululaisten kuljettamiseen käytettävä bussi

koulukunta /kˈoulukˌunta/ (n)
doutrina
  jotakin erityistä käsitteellistä näkemystä tai oppisuuntaa edustava ryhmittymä ihmisiä

koululainen /kˈoululˌainen/ (n)
aluno
  tavallisesti peruskoulua käyvä oppilas; usein mielletään eri asiaksi kuin opiskelija

koulupuku /kˈoulupˌuku/ (n)
uniforme escolar
  joissain maissa kouluissa opiskelijoiden käyttämä työasu, yleensä pakollinen

kouluttaa /kˈoulutːaː/ (v)
educar
  antaa koulutusta, opettaa

koulutus /kˈoulutus/ (n)
educação
  abstrakti käsite, joka tarkoittaa muodollista, organisoitua ja institutionalisoitua opetusta ja opiskelua

kourallinen /kˈourallɪnen/ (n)
mancheia
  kouraan mahtuva määrä

kova /kˈova/ (adj)
duro
  sellainen, joka tai mikä ei jousta tai anna muutoin myöten; kiinteä, luja; vaikea kestää

kovaa /kˈovaː/ (adv)
alto
  äänekkäästi

kovakalvo /kˈovakˌalvo/ (n)
dura-máter
  uloin aivokalvo

kovakuoriainen /kˈovakˌuorɪˌainen/ (n)
besouro, escaravelho
  kuoriainen, koppakuoriainen; sellainen hyönteislajin edustaja, jonka etusiivet kehittyvät täysikasvuisilla yksilöillä koviksi tai nahkamaisiksi kitiinipeitinsiiviksi ()

kovalenttinen sidos /kˈovalˌentːɪnen sˈidos/ (n)
ligação covalente
  kemiallinen sidos, jossa atomit jakavat elektroneja keskenään tasaisesti

kovaääninen /kˈovaˌæːnɪnen/ (n)
alto-falante
  tekninen laite, jossa sähköiseen muotoon saatettu äänisignaali muunnetaan akustiseksi ääneksi, kaiutin

kovettua /kˈovetːˌua/ (v)
endurecer
  tulla, muuttua kovaksi

košer /kˈoʃer/ (adj)
kosher
  juutalaisten säädösten mukaan valmistettu ja tarjottu ruoka

kraatteri /krˈaːtːerɪ/ (n)
cratera
  törmäyskraatteri, maljamainen syvennys, joka on syntynyt meteoriitin, asteroidin tai komeetan iskussa

kranaatti /krˈanaːtːɪ/ (n)
obus, granada
  käsin heitettävä sirpaloituvakuorinen ase, käsikranaatti

krapula /krˈapula/ (n)
ressaca
  alkoholinkäytöstä johtuva epämukava jälkitila

kreikka /krˈeikːa/ (n)
grego
  kreikan kieli, Kreikassa pääkielenä puhuttava indoeurooppalainen kieli

kreikkalainen /krˈeikːalˌainen/ (adj)
grego
  Kreikasta peräisin oleva tai Kreikkaan liittyvä

kreikkalainen /krˈeikːalˌainen/ (n)
grego
  pysyvästi Kreikassa asuva henkilö

kreivi /krˈeivɪ/ (n)
conde
  saksalaisperäinen aatelisarvo

kreivikunta /krˈeivɪkˌunta/ (n)
condado
  paikallishallinnon yksikkö Englannissa, Walesissa, Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa

krematorio /krˈematˌorɪo/ (n)
crematório
  rakennus polttohautausta varten

kreoli /krˈeolɪ/ (n)
crioulo
  kreolikieli: pidginkielestä eri kieliä puhuvien keskinäisen kommunikaation tarpeisiin kehittynyt kieli, joka on pidginiä monipuolisempi kieliopiltaan ja sanastoltaan

kriikuna /krˈiːkuna/ (n)
abrunho
  eräs luumupuun alalaji () tai tämän yksilö tai hedelmä

kriisi /krˈiːsɪ/ (n)
crise
  käänteentekevä muutos, taitekohta

krilli /krˈillɪ/ (n)
krill
  krillien lahkon () pieni äyriäinen, joka on mm. hetulavalaiden pääruokaa

kriminologi /krˈimɪnˌoloɡɪ/ (n)
criminólogo
  kriminologian tutkija

kriminologia /krˈimɪnˌoloɡˌia/ (n)
criminologia
  rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä pääasiassa empiirisin menetelmin tutkiva tieteenhaara

krimintataari /krˈimɪntatˌaːrɪ/ (n)
língua tártara da Criméia
  krimintataarin kieli; turkkilainen kieli, jota Krimin tataarit puhuvat

kristadelfialainen /krˈistadˌelfɪalˌainen/ (adj)
cristadelfiano
  kristadelfialaiseen uskontoon liittyvä

kristadelfialainen /krˈistadˌelfɪalˌainen/ (n)
cristadelfiano
  kristadelfialaista uskoa harjoittava

kristalli /krˈistallɪ/ (n)
cristal
  lyijyoksidia sisältävää pehmeää lasia, jota on helppo muokata

kristallipallo /krˈistallɪpˌallo/ (n)
bola de cristal
  lasikuula, jonka sisällä voidaan erottaa kuvioita; käytetään tulevaisuuden ennustamiseen tai muuhun asioiden katsomiseen

kristallografia /krˈistallˌoɡrafˌia/ (n)
cristalografia
  kidetiede

kristikunta /krˈistɪkˌunta/ (n)
cristandade
  kaikki kristityt, koko kristillinen maailma

kristillinen /krˈistɪllɪnen/ (adj)
cristão
  kristinuskoon liittyvä

kristinusko /krˈistɪnˌusko/ (n)
cristianismo
  monoteistinen eli yksijumalainen uskonto, johon kuuluu usko kolminaisuusoppiin eli yhden Jumalan kolmeen persoonaan, jotka ovat Isä, Poika ja Pyhä Henki, ja jonka alkuperä on Raamatun ja sen Uuden testamentin Jeesuksen opetuksissa

kristitty /krˈistɪtːy/ (adj)
cristã, cristão
  kristinuskoa tunnustava, kristinuskon mukainen, kristillinen

kristitty /krˈistɪtːy/ (n)
cristão, cristã
  kristinuskoa tunnustava henkilö

kriteeri /krˈiteːrɪ/ (n)
critério
  arvosteluperuste, valintaperuste

kritiikki /krˈitɪːkːɪ/ (n)
crítica
  arvostelu, jonka tarkoitus on antaa kohteelle selkeä ja perusteltu viesti siitä, että jotain olisi hyvä korjata taikka muuttaa

kroatia /krˈoatˌia/ (n)
croata
  Kroatiassa puhuttava slaavilainen kieli (kielitunnus: hr)

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (adj)
croata
  Kroatiasta peräisin oleva tai Kroatiaan liittyvä

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (n)
croata
  pysyvästi Kroatiassa asuva henkilö

krokotiili /krˈokotˌiːlɪ/ (n)
crocodilo
  järvissä ja joissa, joskus merissäkin, elävä kaloja ja muita vesieläimiä syövä, krokotiilien heimoon (Crocodylidae) kuuluva, yleensä suurikokoinen matelija

krokotiilieläin /krˈokotˌiːlielæin/ (n)
crocodiliano
  mikä tahansa matelijoiden Crocodylia-lahkoon kuuluva eläin; krokotiili, alligaattori tai gaviaali

kromaatti /krˈomaːtːɪ/ (n)
cromato
  kromaatti-ioni, CrO₄2−

kromatografia /krˈomatˌoɡrafˌia/ (n)
cromatografia
  kemian ja biokemian menetelmä kemiallisten yhdisteiden eristämiseksi, puhdistamiseksi ja määrittämiseksi

kromi /krˈomɪ/ (n)
crómio, cromo, crômio
  metalleihin kuuluva, harmahtava, kova ja kiiltävä alkuaine

kromosomi /krˈomosˌomɪ/ (n)
cromossoma, cromossomo
  DNA:sta muodostunut rihma, joka sisältää eliön genomin; eukarioottien lineaariset kromosomit on pakattu solun tumaan kromatiiniksi

kronikka /krˈonɪkːa/ (n)
crônica
  aikajärjestyksessä oleva historiankirjoitus, aikakirja

kronologia /krˈonolˌoɡɪa/ (n)
cronologia
  ajan mittaamista ja ajanlaskua koskeva tutkimus, etenkin päivämäärien määritys, ja sen sovellukset

kronologinen /krˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
cronológico
  aikaan tai aikajärjestykseen liittyvä; todellisen aikajärjestyksen mukainen

kronometri /krˈonomˌetrɪ/ (n)
cronómetro
  hyvin tarkkakäyntiseksi rakennettu kello

krookus /krˈoːkus/ (n)
croco
  -kasvisuvun kasveja

krusifiksi /krˈusɪfˌiksɪ/ (n)
crucifixo
  koristeellinen veistos, jossa on kuvattu kristinuskon vapahtaja Jeesus ristiinnaulittuna puuristiin

krutonki /krˈutoŋkɪ/ (n)
croûton
  ruskistettu tai paahdettu kuiva leipäkuutio, jota käytetään lisukkeena monissa ruokalajeissa

kruuna /krˈuːna/ (n)
cara
  metallirahan kuvapuoli, vastakohta klaava

kruunajaiset /krˈuːnajˌaiset/ (n)
coroação
  tilaisuus, jossa kruunataan

kruunata /krˈuːnata/ (v)
coroar
  julistaa kuningas tai kuningatar, tyypillisesti asettamalla kruunu päähän korkein juhlamenoin

kruunu /krˈuːnu/ (n)
coroa
  hallitsijoiden käyttämä, arvoasemaa ilmentävä koristeellinen, tavallisesti kultainen, päähine
  hallitsija; valtio (erityisesti kun se on monarkia)
galhada, chifre, corno cervídeo
  kruuna, kolikon kuvapuoli

kruunuviherkaija /krˈuːnuvɪhˌerkaija/ (n)
kakariki-fronte-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

krypta /krˈypta/ (n)
cripta
  kivinen kammio tai holvi, joka useimmiten sijaitsee kirkon lattian alla, ja toimii merkittävien henkilöiden hautapaikkana

kryptografia /krˈyptoɡrˌafɪa/ (n)
criptografia
  oppi salakirjoituksesta

krypton /krˈypton/ (n)
krípton, crípton
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 36 ja kemiallinen merkki Kr

kryptoniitti /krˈyptonˌiːtːɪ/ (n)
kryptonita
  Teräsmies-sarjakuvalehdissä esiintyvä kuvitteellinen mineraali, joka on Teräsmiehen heikkous ja vie hänen voimat

kryptovaluutta /krˈyptovalˌuːtːa/ (n)
criptodivisa
  hajautettuun laskentaan ja kryptografiaan perustuva valuutta

krysanteemi /krˈysantˌeːmɪ/ (n)
crisântemo
  (yleisesti) mikä tahansa krysanteemien suvun () kasvi

krysoberylli /krˈysoberˌyllɪ/ (n)
crisoberilo
  eräs mineraali, jonka väri vaihtelee keltaisesta kellanvihreään ja jonka kovuus Mohsin asteikolla on 8,5

krysopraasi /krˈysoprˌaːsɪ/ (n)
crisopraso
  nikkeliä sisältävä vihreä kalsedoni

ksenofobia /ksˈenofˌobɪa/ (n)
xenofobia
  muukalaiskammo, ulkomaalaisten pelko

ksenoliitti /ksˈenolˌiːtːɪ/ (n)
xenólito
  yhdestä kivilajista koostuvan kiviaineksen joukossa oleva pienehkö määrä jotakin muuta kivilajia
  magmakiven seassa oleva muu kivilaji

ksenon /ksˈenon/ (n)
xénon, xenônio
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe

ksii /ksˈiː/ (n)
csi
  Kreikkalaisten aakkosten 14. kirjain. Vastaava symboli Ξ tai ξ.

ksyleeni /ksˈyleːnɪ/ (n)
xileno
  eräitä hiilivety, joita on mm. kivihiilessä

ksylitoli /ksˈylɪtˌolɪ/ (n)
xilitol
  eräs alkoholi, jota saadaan koivusta ja käytetään makeutusaineena

ksylofoni /ksˈylofˌonɪ/ (n)
xilofone
  eri pituisista puukapuloista rakentuva, yleensä kromaattisesti viritetty lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä lyömäkapuloilla.

ktooninen /ktˈoːnɪnen/ (adj)
ctónico
  maanalainen tai maassa asuva

kubismi /kˈubɪsmɪ/ (n)
cubismo
  taidesuuntaus, jossa objekti hajotetaan ja kootaan ja analysoidaan ja kuvataan uudelleen pelkistyneessä muodossa, mahdollisesti samanaikaisesti monesta kuvakulmasta. 1900-uvulla alkanut ja 1914 loppunut.

kubitti /kˈubɪtːɪ/ (n)
qubit
  kvanttitietokoneen bitti

kude /kˈude/ (n)
trama
  kankaan kudonnassa loimea vastaan oleva, kankaan poikkisuuntaan kulkeva lanka; myös samoin käytetty kangassuikale tai vastaava matossa

kudos /kˈudos/ (n)
tecido
  (tekstiili) kutomalla tehty kutomatuote

kuherruskuukausi /kˈuherrˌuskuːkˌausɪ/ (n)
lua de mel
  ensimmäiset viikot avioliiton solmimisen jälkeen

kuhnuri /kˈuhnurɪ/ (n)
zangão
  (eläintiede) koiraspuolinen mehiläinen

kuin /kwˈin/ (adv)
que
  kuinka

kuinka /kwˈiŋka/ (adv)
como
  (kysyvä adverbi) millä tavalla, miten

kuiskata /kwˈiskata/ (v)
cochichar, sussurrar
  puhua hyvin hiljaa

kuitenkin /kwˈiteŋkɪn/ (adv)
de qualquer forma
  siitä huolimatta
  joka tapauksessa

kuitti /kwˈitːɪ/ (n)
recibo
  maksetuista ostoksista saatava paperinen tosite, josta näkee ostosten hinnan

kuitu /kwˈitu/ (n)
fibra
  pitkäsyinen luonnon tai keinoaineinen materiaali, mm. tekstiilien raaka-aine

kuiva /kwˈiva/ (adj)
seco
  nesteetön
  alkoholipitoisista juomista, kuten viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, vähemmän makea kuin puolikuiva; laimentamaton

kuivapesu /kwˈivapˌesu/ (n)
lavagem a seco
  kemiallisilla liuottimilla tehty pesu

kuivua /kwˈivua/ (v)
secar
  tulla kuivaksi

kuivuus /kwˈivuːs/ (n)
aridez
  se, että on kuiva

kuja /kˈuja/ (n)
beco
  pieni, yleensä talojen tai puuston reunustama tie tai polku
  kapea, rakennusten reunustama katu

kujertaa /kˈujertaː/ (v)
arrulhar
  (kyyhkystä) esittää soidinlaulua

kukinto /kˈukɪnto/ (n)
inflorescência
  kukkien ryhmä kasvissa

kukka /kˈukːa/ (n)
flor
  (kasvianatomia) suvulliseen lisääntymiseen erilaistunut kasvinosa

kukkakaali /kˈukːakˌaːlɪ/ (n)
couve-flor
  kaalilajike (Brassica oleracea var. botrytis), jolla on valkoiset kukinnot ja jota käytetään ruoanlaitossa

kukkakauppa /kˈukːakˌaupːa/ (n)
floricultura
  kukkia myyvä liike

kukkakauppias /kˈukːakˌaupːɪas/ (n)
floreiro, florista
  kukkakaupan pitäjä, kukkien myyjä

kukkakimppu /kˈukːakˌimpːu/ (n)
buquê
  nippu kukkia, monesti maljakkoon tai vastaavaan asetettava

kukkapenkki /kˈukːapˌeŋkːɪ/ (n)
aréola
  koristekasveille tarkoitettu kasvupaikka esimerkiksi pihalla tai puistossa

kukkaro /kˈukːaro/ (n)
porta-moedas
  pieni, tavallisesti nahkainen pussi tai laukku, jossa pidetään mukana pieniä tarve-esineitä tai tarvikkeita kuten pikkurahaa tai tupakkaa

kukkaruukku /kˈukːarˌuːkːu/ (n)
vaso de flores
  ruukkukasvin kasvatusastia, jonka pohjassa on perinteisesti reikä ylimääräisen veden valumista varten

kukkia /kˈukːɪa/ (v)
florescer
  synnyttää kukkia

kukko /kˈukːo/ (n)
galo
  koiraspuolinen kanalintu

kukkotappelu /kˈukːotˌapːelu/ (n)
rinha de galo
  kahden kukon välinen kamppailu, jossa ne kamppailevat terä toiseen jalkaansa kiinnitettynä kuolemaan asti

kukoistaa /kˈukoistaː/ (v)
florescer
  tuottaa runsaasti hyviä tuloksia, olla hyvin elinvoimainen

kulho /kˈulho/ (n)
tigela, malga
  lautasta tai vatia syvempi maljamainen, varsinkin ruokataloudessa käytettävä astia

kuljettaa /kˈuljetːaː/ (v)
transportar
  viedä mukanaan

kuljettaja /kˈuljetːˌaja/ (n)
motorista
  henkilö, joka kuljettaa eli ajaa jotakin kulkuneuvoa tilapäisesti tai ammatikseen

kuljetus /kˈuljetus/ (n)
transporte
  kuljettamisen toteutus

kulkue /kˈulkue/ (n)
cortejo
  järjestäytynyt joukko yl. jonossa kulkevia ihmisiä tai kulkuvälineitä

kulkuri /kˈulkurɪ/ (n)
vagabundo
  ilman vakinaista asuinpaikkaa oleva ihminen, joka kulkee seudulta toiselle, kiertolainen

kulkusirkka /kˈulkusˌirkːa/ (n)
gafanhoto
  vaeltavista heinäsirkkalajeista käytettävä nimitys

kulkutauti /kˈulkutˌautɪ/ (n)
epidemia
  nopeasti leviävä tartuntatauti, epidemia

kullata /kˈullata/ (v)
dourar
  päällystää kullalla

kulli /kˈullɪ/ (n)
pau, caralho, pinto
  siitin

kulma /kˈulma/ (n)
ângulo
  kahden sellaisen puolisuoran eli säteen muodostama kuvio, joilla on yhteinen päätepiste, kulman kärki, sekä näiden säteiden, eli kylkien, välinen tason osa

kulmahammas /kˈulmahˌammas/ (n)
canino
  suippokärkiset hampaat poskihampaiden edessä ja etuhampaiden takana ihmisellä (hammaslääkäriterminä kolmoset) ja muilla imettäväisillä

kulmakarva /kˈulmakˌarva/ (n)
sobrancelha
  silmäkuopan yläpuolella kasvava karva

kulmakerroin /kˈulmakˌerroin/ (n)
declive
  kaksiulotteisessa koordinaatistossa y-koordinaatin muutoksen (Δy) ja sitä vastaavan x-koordinaatin muutoksen (Δx) suhde, jonka tarkoitus on kuvata suoran tai janan kaltevuutta

kulmanopeus /kˈulmanopeus/ (n)
velocidade angular
  jonkin esineen tai olion kiertymiskulman muutos aikayksikköä kohden, tunnus ω, SI-yksikkö rad/s (radiaania sekunnissa)

kulmapotku /kˈulmapˌotku/ (n)
escanteio
  jalkapallossa puolustavan joukkueen pelaajasta päätyrajan ylittäneestä pallosta hyökkääjän pelaajalle kentän kulmasta tehtäväksi annettu pelinaloitus

kulta /kˈulta/ (n)
ouro
  Metallinen alkuaine, vaalean keltainen taipuisa metalli, jonka kemiallinen merkki on Au. Kuuluu jalometalleihin.

kulta-aika /kˈultaˈaika/ (n)
era dourada
  jonkin kukoistuksen aika

kulta-aratti /kˈultaˈaratːɪ/ (n)
ararajuba
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultainen /kˈultainen/ (adj)
dourado, ouro
  sellainen, joka on kullasta tehty; myös kullalta näyttävä, kullan värinen

kultainen leikkaus /kˈultainen lˈeikːaus/ (n)
proporção áurea
  eräs matemaattinen vakio: irrationaaliluku, joka saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko janaan

kultakanta /kˈultakˌanta/ (n)
estalão-ouro
  kullan arvoon perustuva rahajärjestelmä

kultakruunumesikko /kˈultakrˌuːnumesˌikːo/ (n)
melifagideo-de-capacete
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaloistokaija /kˈultalˌoistokˌaija/ (n)
periquito-regente
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultamitali /kˈultamˌitalɪ/ (n)
medalha de ouro
  urheilu- ym. kilpailuissa ensimmäiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

kultanaama-amatsoni /kˈultanˌaːmaˈamatsˌonɪ/ (n)
papagaio-de-cabeça-branca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaparatiisikaija /kˈultapˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
periquito-de-asas-douradas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaposkiamatsoni /kˈultapˌoskɪamˌatsonɪ/ (n)
aiurucatinga
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaposkiaratti /kˈultapˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
curica-de-bochecha-laranja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaseppä /kˈultasˌepːæ/ (n)
ourives
  koruja jalometallista valmistava käsityöläinen

kultatöyhtökakadu /kˈultatˌøyhtøkˌakadu/ (n)
cacatua-de-crista-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultti /kˈultːɪ/ (n)
culto
  uskonnon palvontamenot

kulttuuri /kˈultːuːrɪ/ (n)
cultura
  tietylle kansalle tai ihmisryhmälle ominaiset tavat, perinnetavat

kulttuurinen /kˈultːuːrɪnen/ (adj)
cultural
  kulttuuriin liittyvä, rinnakkaismuoto kulttuurillinen

kulttuurisesti /kˈultːuːrɪsˌestɪ/ (adv)
culturalmente
  kulttuurin kannalta, kulttuuria ajatellen

kulttuurišokki /kˈultːuːrɪʃˌokːɪ/ (n)
choque cultural
  vieraan kulttuurin voimakkaan vaikutuksen aiheuttama hämmennys, vaikeutta sopeutua vieraaseen kulttuuriin

kuluttaa /kˈulutːaː/ (v)
consumir
  käyttää jotain hyödykettä

kuluttaja /kˈulutːˌaja/ (n)
consumidor
  yksityishenkilö, joka kuluttaa tuotettuja hyödykkeitä

kulutus /kˈulutus/ (n)
consumo
  jonkin hyödykkeen, tuotteen tai palvelun, käyttäminen

kumi /kˈumɪ/ (n)
borracha, camisinha
  joustava ja venyvä polymeeri; luonnonkumi

kumina /kˈumɪna/ (n)
alcaravia
  koiranputkea muistuttava kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi (), jota kasvaa luonnonkasvina lähes koko Suomessa ja on otettu viljelyskasviksi, jonka hedelmiä ja jossain määrin myös myös lehtiä käytetään mausteena

kumissi /kˈumɪssɪ/ (n)
kumis
  hevosen tai kamelin maidosta käyttämällä valmistettu mieto alkoholijuoma

kumkvatti /kˈumkvatːɪ/ (n)
kumquat
  (yleisesti) kumkvattien () risteymäsuvun sitruskasveja ja niiden hedelmä

kummallinen /kˈummallɪnen/ (adj)
estranho
  usein ihmetystä aiheuttava, tavallisesta poikkeava, outo

kummisetä /kˈummɪsˌetæ/ (n)
padrinho
  miespuolinen kummi

kummituseläin /kˈummɪtˌuselæin/ (n)
társio
  Kaakkois-Aasiassa eläviä -heimon kädellisiä. Kummituseläimet ovat yleensä yöaktiivisia ja niillä on huomattavan suuret silmät

kummitustalo /kˈummɪtˌustalo/ (n)
casa assombrada
  talo, jossa kummituksia ilmestyvät ja kummittelevat

kummitäti /kˈummɪtˌætɪ/ (n)
madrinha
  naispuolinen kummi

kumota /kˈumota/ (v)
revogar
  saattaa pois voimasta, tehdä pätemättömäksi (voimaansaatettu asia)

kumppanuus /kˈumpːanuːs/ (n)
parceria
  kumppanina oleminen

kumpu /kˈumpu/ (n)
morro
  vähäinen mäki tai maankohouma

kuningas /kˈunɪŋŋas/ (n)
rei
  kuningaskunnan miespuolinen hallitsija
  shakkipelin nappula: ♔ tai ♚, joka voi liikkua yhden ruudun ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin edellyttäen, että ruutu johon se siirtyy ei ole oman nappulan miehittämä eikä vastustajan nappulan uhkaama. Ruudussa oleva vastustajan nappula voi joutua kuninkaan lyömäksi. Kuningas on pelin arvokkain nappula ja sen kohtalo ratkaisee pelin lopputuloksen. Jos kuninkaaseen kohdistuvaa uhkausta eli shakkia ei voi torjua, häviää heti pelin.
  korkea-arvoisin tai toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, numero 13

kuningaskalastaja /kˈunɪŋŋˌaskalˌastaja/ (n)
martim-pescador, pica-peixe
  koskien läheisyydessä viihtyvä lintu ()

kuningaskobra /kˈunɪŋŋˌaskobra/ (n)
cobra-real
  Kaakkois-Aasiassa elävä kookas myrkkykäärme

kuningaskunta /kˈunɪŋŋˌaskunta/ (n)
reino
  valtakunta, jota johtaa kuningas tai kuningatar

kuningasperhe /kˈunɪŋŋˌasperhe/ (n)
família real
  kuningas perheineen

kuningasvesi /kˈunɪŋŋˌasvesɪ/ (n)
água régia
  suolahapon ja typpihapon seos

kuningasvärisuora /kˈunɪŋŋˌasværɪsˌuora/ (n)
royal flush
  pokerissa pelikäsi, joka on korkea-arvoisimmista korteista koostuva värisuora kympistä ässään: 10♥ J♥ Q♥ K♥ A♥

kuningatar /kˈunɪŋŋatar/ (n)
rainha
  kuningaskunnan naispuolinen hallitsija
  kuninkaan puoliso, kuningatarpuoliso
  eräiden hyönteisyhteisöjen ainoa lisääntymiskykyinen naaras
rainha, dama
  shakkipelin nappula, tunnus D, symboli ♛ tai ♕, joka voi liikkua ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin niin paljon kuin haluaa kuitenkaan ylittämättä muita nappuloita.
  toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, tunnus Q

kuninkaallinen /kˈunɪŋkˌaːllɪnen/ (adj)
real
  kuninkaaseen tai kuningattareen liittyvä

kuninkaallinen /kˈunɪŋkˌaːllɪnen/ (n)
real
  henkilö joka on kuninkaallista syntyperää

kuninkaiden kirjat /kˈunɪŋkˌaideŋ kˈirjat/ (n)
Reis
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

kunnia /kˈunnɪa/ (n)
honra
  jostakin teosta aiheutuva myönteinen maine tai julkisuus

kunniamurha /kˈunnɪamˌurha/ (n)
assassinato de honra
  kulttuurillisista syistä tehty murha, jossa yhteisö (usein suku tai perhe) murhaa jäsenensä tai hyväksyy tämän murhaamisen säilyttääkseen kunniansa

kunnioitettava /kˈunnɪˌoitetːˌava/ (adj)
respeitável
  kunnioitustaherättävä, sellainen, jota voi kunnioittaa tai ei voi olla kunnioittamatta

kunnioittaa /kˈunnɪˌoitːaː/ (v)
honrar, respeitar
  pitää (suuressa) arvossa

kunnioitus /kˈunnɪˌoitus/ (n)
respeito
  arvossa pitäminen, arvostus, arvonanto

kunnossapito /kˈunnossˌapɪto/ (n)
manutenção
  ne toimenpiteet, jotka ylläpitävät ja palauttavat kohteen tilaan, jossa se pystyy suorittamaan vaaditun toiminnon

kunta /kˈunta/ (n)
município
  paikallistasolla toimiva julkishallinnon yksikkö, jolla on oma rajattu alueensa ja väestönsä
reino
  eliöiden jaottelun karkea taso, esimerkiksi eläimiin ja kasveihin, eläinkunta, kasvikunta

kunto /kˈunto/ (n)
condição, forma
  terveydentila
ordem
  normaalia elämää tai toimimista varten tarpeellinen asiaintila; järjestys

kuntopyörä /kˈuntopˌyøræ/ (n)
bicicleta ergométrica
  polkupyörän tavoin poljettava kuntolaite

kuohuviini /kˈuohuvˌiːnɪ/ (n)
espumante, vinho espumante
  yleensä viinirypäleistä kaksinkertaisella käymisellä valmistettu hiilihappopitoinen alkoholijuoma

kuokka /kˈuokːa/ (n)
enxada
  maan kaivamiseen ja möyhentämiseen käytettävä työkalu, jossa terä on suorassa kulmassa varteen nähden

kuokkavieras /kˈuokːavˌieras/ (n)
penetra
  kutsumaton vieras

kuokkia /kˈuokːɪa/ (v)
enxadar
  pehmentää maata kuokalla
invadir
  tulla kutsumatta vieraaksi tilaisuuteen

kuola /kˈuola/ (n)
baba
  sylkirauhasen limainen, suupielistä valuva erite

kuolain /kˈuolain/ (n)
bocado
  (hevosala) suitsiin yhdistettävä suukappale, jolla ohjataan hevosta ajettaessa tai ratsastettaessa

kuolema /kˈuolema/ (n)
morte
  ihmisen, eläimen tai muun eliön elämän päättyminen

kuolemanpartio /kˈuolemˌampartˌio/ (n)
esquadrão da morte
  puolisotilaallinen joukko, joka pyrkii lain ulkopuolella tappamaan hallituksen poliittisia vastustajia

kuolemanrangaistus /kˈuolemˌanraŋŋˌaistus/ (n)
pena de morte
  joidenkin maiden lainsäädännössä määrätyistä teoista langetettava sanktio, joka toteutetaan teloittamalla siihen tuomittu

kuolemansyyntutkija /kˈuolemˌansyːntˌutkɪja/ (n)
legista
  virkamies, jonka tarkoituksena on tutkia kuoleman syy, kun kuoleman uskotaan olevan epäluonnollisista syistä johtuva; tutkimuskohteina erityisesti väkivaltaiset ja äkilliset kuolemantapaukset, tapot ja murhat (ruumiinavauksen tekee kuitenkin oikeuslääkäri ko. virkamiehen pyynnöstä)

kuolematon /kˈuolematon/ (adj)
imortal
  sellainen, joka elää ikuisesti, kuolematta koskaan

kuolemattomuus /kˈuolemˌatːomuːs/ (n)
imortalidade
  se että joku tai jokin ei luonnollisesti kuole

kuolettaa /kˈuoletːaː/ (v)
amortizar
  maksaa velkaa vähin erin; tehdä poisto kirjanpidossa

kuolinilmoitus /kˈuolɪnˌilmoitus/ (n)
obituário
  esim. sanomalehdessä julkaistava ilmoitus jonkun ihmisen kuolemasta

kuolla /kˈuolla/ (v)
morrer, falecer
  lakata elämästä

kuollut /kˈuollut/ (adj)
morto
  (ihmisestä tai muusta eliöstä) sellainen, jonka elämä on päättynyt, joka on vainaja

kuolonkankeus /kˈuoloŋkˌaŋkeus/ (n)
rigor mortis
  eläimillä kuoleman jälkeen ilmenevä ruumiin kankeus (rigor mortis)

kuonokoppa /kˈuonokˌopːa/ (n)
focinheira
  eläimen, tavallisesti koiran kuonon ympärille laitettava yleensä nahkasta valmistettu korimainen laite, joka estää eläintä puremasta

kuoppa /kˈuopːa/ (n)
buraco (na estrada)
  tien kantavaan kerrokseen syntynyt reikä

kuori /kˈuorɪ/ (n)
casca, crosta
  ympäröivä yhtenäinen kerros

kuoria /kˈuorɪa/ (v)
pelar, descascar
  poistaa kuori tai pintakerros

kuoriutua /kˈuoriutˌua/ (v)
eclodir
  rikkoa munan kuori sisäpuolelta ja jatkaa kasvuaan ulkona, syntyä munasta

kuorma-auto /kˈuormaˈauto/ (n)
caminhão
  tavaran kuljetukseen tarkoitettu auto, joka on tyypillisesti pakettiautoa ja lava-autoa raskaampi; Suomessa tavaran kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo, jonka kokonaismassa on suurempi kuin 3,5 tonnia

kuoro /kˈuoro/ (n)
coro
  laulajista koostuva lauluyhtye tai yhdessä esiintyvien lausujainryhmä

kuorruttaa /kˈuorrutːaː/ (v)
cobrir
  peittää kuorrutuksella

kuorsaus /kˈuorsaus/ (n)
ronco
  unitilassa tapahtuvasta äänihuulten värähtelystä syntyvä ääni

kupari /kˈuparɪ/ (n)
cobre
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen tunnus on Cu.

kupera /kˈupera/ (adj)
convexo
  ulospäin kaareva, keskikohtaa kohden paksuneva

kupla /kˈupla/ (n)
bolha
  kaasun täyttämä, usein pyöreähkö, ontelo, jota ympäröi neste tai kiinteä aine
  hintakupla; ilmiö, jossa jonkin hyödykkeen, erityisesti asunnon, tontin tai sijoitushyödykkeen, arvostus on noussut ja hinta sen mukana korkealle ja kestämättömälle tasolle

kuplamuovi /kˈuplamˌuovɪ/ (n)
plástico-bolha
  muovista valmistettu pakkausmateriaali, jossa on ilmatäytteisiä kuplia; käytetään pehmusteena

kupoli /kˈupolɪ/ (n)
cúpula
  pyöreiden, monikulmaisten tai neliömäisten tilojen kupumainen katto

kuppa /kˈupːa/ (n)
sífilis
  Treponema pallidum -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti; iholle haavaumia aiheuttava sukupuolitauti, joka edetessään aiheuttaa myös pahkuroita (gumma) ja mielenterveyden ongelmia (neurosyfilis)

kuppi /kˈupːɪ/ (n)
xícara, chávena
  usein korvallinen juoma-astia, josta juodaan kuumia juomia, kuten kahvia tai teetä

kupu /kˈupu/ (n)
papo
  (anatomia) linnun ruokatorven laajentuma, johon lintu tilapäisesti varastoi ravintoa

kurdi /kˈurdɪ/ (n)
curdo
  kurdien puhuma iranilainen kieli, kielikoodi ku
  kurdikansan jäsen

kuri /kˈurɪ/ (n)
disciplina
  esivallan tai auktoriteetin asettama käyttäytymistä rajoittava järjestys

kuriositeetti /kˈurɪˌosɪtˌeːtːɪ/ (n)
curiosidade
  erikoisuus, kummallisuus

kuristaa /kˈurɪstaː/ (v)
estrangular
  pitää tiukasti kiinni jstk sen kaikilta puolilta puristaen sitä kasaan (yl. kurkkua)

kuriton /kˈurɪton/ (adj)
desobediente
  sellainen, joka ei ole kurinalainen

kurja /kˈurja/ (adj)
miserável
  huono, paha
  ankea, surkea, lohduton

kurjenmiekka /kˈurjenmˌiekːa/ (n)
íris
  kurjenmiekkojen () suvun kasvi

kurjuus /kˈurjuːs/ (n)
miséria
  se, että on kurjaa

kurki /kˈurkɪ/ (n)
grou
  kookas lintulaji (), jolla on harmaa vartalo, mustavalkoinen pää ja pitkä kaula sekä punainen päälaki, ja joka muuttaa auran muotoisissa parvissa

kurkistaa /kˈurkɪstaː/ (v)
dar uma espiada
  katsoa huomaamattomasti, nopeasti esimerkiksi esteen takaa

kurkku /kˈurkːu/ (n)
garganta
  (anatomia) kaulan etupuolinen osa, jossa sijaitsevat kurkunpää ja nielu

kurkkumätä /kˈurkːumˌætæ/ (n)
difteria
  vaarallinen tartuntatauti, jolle tunnusomaista on kurkkuun kehittyvä erittäin sitkeä plakki, joka alkaa taudin edetessä mädäntyä

kurkuma /kˈurkuma/ (n)
açafrão-da-índia, açafrão-das-índias, cúrcuma
  (erityisesti) maustekurkuma () tai sen yksilö
açafrão-da-terra, açafrão-da-índia, cúrcuma
  edellisestä valmistettava mauste, josta myös uutetaan väriaineena käytettävää kurkumiinia

kurkunkansi /kˈurkuŋkˌansɪ/ (n)
epiglote
  (anatomia) rustosta limakalvosta koostuva rakenne kurkunpäässä

kurkunpää /kˈurkumpæː/ (n)
laringe
  (anatomia) keuhkoilla hengittävien selkärankaisten rustoinen elin, jossa olevan aukon kautta hengitysilma pääsee suuontelosta keuhkoihin; myös tärkeä merkitys ääni- ja ääntöeliminä (larynx)

kurnusimppu /kˈurnusˌimpːu/ (n)
cabra
  mikä tahansa kurnusimppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista tai sellaisen yksilö

kurnuttaa /kˈurnutːaː/ (v)
coaxar
  sammakon ääntelystä

kurpitsa /kˈurpɪtsa/ (n)
abóbora
  sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja
abóbora, jerimum, abobra
  (yleisesti) mikä tahansa kurpitsoiden () suvun kasvi

kursiivi /kˈursɪːvɪ/ (n)
itálico
  (typografia) tekstin vinottainen muotoilu

kurssi /kˈurssɪ/ (n)
curso
  oppitunneista muodostuva opintokokonaisuus
  suunta navigoinnissa

kusi /kˈusɪ/ (n)
mijo
  virtsa

kusipää /kˈusɪpæː/ (n)
pentelho
  epämiellyttävä ja/tai itsekeskeinen henkilö

kuskus /kˈuskus/ (n)
cuscuz
  Pohjois-Afrikasta kotoisin oleva ruoka, durumvehnästä pyöritettyjä ryynejä

kustannus /kˈustannus/ (n)
custo
  (usein monikossa) hyödykkeen tekemisestä aiheutunut rahameno taikka vaiva

kustantaa /kˈustantaː/ (v)
publicar
  julkaista kirjallinen teos

kutea /kˈutea/ (v)
desovar
  laskea mätiä; laskea maitia mädin päälle

kuten /kˈuten/ (adv)
como
  samalla tavalla kuin

kutistua /kˈutɪstˌua/ (v)
contrair
  muuttua pienemmäksi

kutittaa /kˈutɪtːaː/ (v)
fazer cócegas
  aiheuttaa kutinaa

kutoa /kˈutoa/ (v)
tecer
  valmistaa kudosta esimerkiksi puikkojen ja langan avulla

kutoja /kˈutoja/ (n)
tecelã
  kutojien heimon () varpuslintu

kutsu /kˈutsu/ (n)
chamada
  käsky- tai kutsuhuuto
convite
  pyyntö saapua johonkin tilaisuuteen

kutsua /kˈutsua/ (v)
convidar
  pyytää, kehottaa tai velvoittaa saapumaan johonkin tilaisuuteen, esimerkiksi juhliin, tai tulemaan kylään
  pyytää luokseen, käskeä käymään

kutteri /kˈutːerɪ/ (n)
cúter
  yksimastoinen pitkittäistakiloitu purjealus, jossa saattaa olla kokkapuu

kuu /kˈuː/ (n)
lua
  planeettaa kiertävä taivaankappale

kuubalainen /kˈuːbalˌainen/ (adj)
cubano
  Kuubasta peräisin oleva tai Kuubaan liittyvä

kuubalainen /kˈuːbalˌainen/ (n)
cubano
  pysyvästi Kuubassa asuva henkilö

kuubanaratti /kˈuːbanarˌatːɪ/ (n)
periquito-cubano
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kuubankutina /kˈuːbaŋkˌutɪna/ (n)
alastrim#Portugali
  isorokon lievempi rinnakkaismuoto: yleisvaarallinen tartuntatauti, jonka aiheuttaa -virus

kuudes aisti /kˈuːdes ˈaistɪ/ (n)
sexto sentido
  ennakkoaavistus

kuudestoistaosanuotti /kˈuːdestˌoistaˌosanˌuotːɪ/ (n)
semicolcheia
  ¹/16-nuotti, puolen kahdeksasosanuotin ja kahden kolmaskymmeneskahdesosanuotin pituinen nuotti

kuukausi /kˈuːkausɪ/ (n)
mês
  kuu, vuoden osa, joka kestää noin yhden kuunkierron (lyh. )

kuukautiskierto /kˈuːkautˌiskierto/ (n)
ciclo menstrual
  kuun kierron mittainen jakso, jonka aikana hedelmällisessä iässä olevan naisen kuukautiset eli menstruaatio tapahtuu kerran

kuukkeli /kˈuːkːelɪ/ (n)
gaio-siberiano
  eräs varislintu ()

kuulakärkikynä /kˈuːlakˌærkɪkˌynæ/ (n)
caneta esferográfica
  mustekynä, jossa kirjoituskärjessä on pyörivä kuula siirtämässä mustetta paperille

kuulalaakeri /kˈuːlalˌaːkerɪ/ (n)
rolamento
  vierintälaakeri, jossa on kahden kehän välissä teräskuulat

kuulantyöntö /kˈuːlantˌyøntø/ (n)
arremesso de peso
  yleisurheilulaji, jossa kilpaillaan kuulan työntämisestä mahdollisimman kauas

kuuleminen /kˈuːlemɪnen/ (n)
audiência
  se, että kuullaan; kansalaisille tai muille asianosaisille annettu tilaisuus kommentoida päätöstä; asiantuntijoiden haastattelu johonkin liittyen

kuulla /kˈuːlla/ (v)
ouvir, escutar
  aistia ääntä korvillaan

kuuloaisti /kˈuːloˌaistɪ/ (n)
audição
  kuulo, kuuloelimen toimintaan perustuva aisti

kuulolaite /kˈuːlolˌaite/ (n)
aparelho auditivo
  korvassa pidettävä laite, joka voimistaa ääniä, jotta henkilö kuulisi paremmin

kuuloluu /kˈuːloluː/ (n)
ossículo
  (anatomia) yksi kolmesta ihmisen välikorvan ontelossa sijaitsevasta kuulemiseen liittyvästä luusta. Kuuloluut ovat saaneet nimensä ulkonäkönsä perusteella niitä muistuttavien esineiden mukaan.

kuulostaa /kˈuːlostaː/ (v)
parecer
  olla jonkin kuuloinen

kuulua /kˈuːlua/ (v)
pertencer
  olla jkn omistuksessa
  liittyä jhk, olla ominaista jllek; olla osa jtak

kuuluisa /kˈuːlwɪsa/ (adj)
famoso
  tunnettu, maineikas; henkilö, josta monet ovat kuulleet ja tietoisia

kuulustella /kˈuːlustella/ (v)
interrogar
  kysyä toistuvasti kysymyksiä tarkoituksena selvittää jokin asia; selvittää tapahtumien kulkua rikostutkinnan osana

kuulustelu /kˈuːlustˌelu/ (n)
interrogatório
  tilaisuus, jossa henkilöä kuulustellaan jostakin asiasta; erityisesti poliisin suorittama

kuuluttaja /kˈuːlutːˌaja/ (n)
anunciador
  henkilö, joka kuuluttaa jotakin

kuuma /kˈuːma/ (adj)
quente
  lämpötilaltaan korkea

kuumailmapallo /kˈuːmailmapˌallo/ (n)
balão
  ilma-alus, ympäristöään lämpimämpää ilmaa sisältävä kevyt, pallomainen pussi, joka lentää ilmavirtausten mukana ja jonka alle on yleensä ripustettu kori matkustajia varten

kuume /kˈuːme/ (n)
febre
  tila, jossa elimistön lämpötila on normaalia korkeampi sairauden vuoksi

kuunari /kˈuːnarɪ/ (n)
escuna
  purjealus, jossa etummainen masto on saman mittainen tai lyhempi kuin taempi tai taemmat, ja jossa on pääasiassa pitkittäistakila, vaikka etummaisessa mastossa voi olla myös raakapurje

kuunnella /kˈuːnnella/ (v)
escutar
  keskittyä siihen mitä kuulee
  ottaa huomioon; totella

kuunnelma /kˈuːnnelma/ (n)
radionovela
  näytelmästä kehittynyt pelkästä äänestä koostuva taidemuoto, jossa näyttelijöiden esittämällä vuoropuhelulla kerrotaan jokin tarina radiossa

kuunsirppi /kˈuːnsɪrpːɪ/ (n)
lua crescente
  Kuusta näkyvä osa hieman ennen ja jälkeen uudenkuun, Kuun sirppi

kuuntelija /kˈuːntelˌija/ (n)
ouvinte
  henkilö, joka kuuntelee jotakuta tai jotakin

kuunvalo /kˈuːnvalo/ (n)
luar
  Kuun Maahan heijastama Auringon valo, kuutamon antama valo

kuura /kˈuːra/ (n)
geada
  erityisesti syksyisin ulkona esiintyvä härmistyneestä vesihöyrystä syntyneiden pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa

kuuro /kˈuːro/ (adj)
surdo
  sellainen, joka ei kuule; täysin kuulematon

kuuro /kˈuːro/ (n)
surdo
  henkilö, jonka kuuloaisti ei toimi

kuurous /kˈuːrous/ (n)
surdez
  se, että on kuuro

kuusi /kˈuːsɪ/ (n)
abeto, pícea
  kuusipuu, kuusten suvun () puu

kuusikulmio /kˈuːsɪkˌulmɪo/ (n)
hexágono
  heksagoni, monikulmio, jossa on kuusi kulmaa, heksagoninen monikulmio.

kuusiokoloavain /kˈuːsɪˌokolˌoavain/ (n)
chave Allen
  tyypillisesti L:n muotoon taivutettu, poikkileikkaukseltaan kuusikulmion muotoinen työkalu, joka on tarkoitettu kuusiokoloruuvien kiristämiseen ja avaamiseen

kuusitiainen /kˈuːsɪtɪˌainen/ (n)
chapim-carvoeiro
  Suomessa pesivistä pienikokoisin tiaislaji ()

kuutamo /kˈuːtamo/ (n)
luar
  kirkas kuunpaiste, kuunloiste

kuutio /kˈuːtɪo/ (n)
cubo
  heksaedri, kuuden yhteneväisen neliön rajaama monitahokas

kuutiojuuri /kˈuːtɪojˌuːrɪ/ (n)
raiz cúbica
  (matematiikka) kolmas juuri, eli juuri jonka indeksi on 3.

kuutiometri /kˈuːtɪomˌetrɪ/ (n)
metro cúbico
  tilavuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m³, tuhat litraa

kuutonen /kˈuːtonen/ (n)
meia
  kuuden numero, numero 6; numerolla kuusi merkitty tai järjestetty

kuva /kˈuva/ (n)
imagem, figura
  jäljennös siitä mitä näemme, yleensä kaksiulotteiselle pinnalle

kuvaannollinen /kˈuvaːnnˌollɪnen/ (adj)
figurativo
  vertauksellinen, symbolinen, vertauskuvallinen

kuvaannollisesti /kˈuvaːnnˌollɪsˌestɪ/ (adv)
figurativamente
  kielikuvin esitettynä; symbolisesti

kuvailla /kˈuvailla/ (v)
descrever
  kertoa jonkin asian yksityiskohdista

kuvake /kˈuvake/ (n)
ícone
  pieni ja pelkistetty kuva, joka symboloi tiedostoa tai toimintoa

kuvakirja /kˈuvakˌirja/ (n)
livro ilustrado
  kirjan muotoinen kuvateos; kirja, jonka sisällön pääosa muodostuu kuvista; runsaasti kuvitettu kirja

kuvalehti /kˈuvalˌehtɪ/ (n)
revista ilustrada
  ajankohtaisiin tapahtumiin liittyvillä kuvilla runsaasti kuvitettu lehti

kuvanveisto /kˈuvanvˌeisto/ (n)
escultura
  kolmiulotteisten taideteosten tekeminen taiteen alana muotoilemalla kappaletta tai yhdistämällä kappaleita

kuvanveistäjä /kˈuvanvˌeistæjæ/ (n)
escultor
  veistoksia tekevä taiteilija

kuvastaa /kˈuvastaː/ (v)
espelhar
  heijastaa peilikuvana

kuvaus /kˈuvaus/ (n)
descrição
  tarkka kirjallinen, suullinen tai kuvallinen selvitys jostakin aiheesta tai tapahtumasta, deskriptiivinen teksti

kuve /kˈuve/ (n)
flanco
  vatsan sivu, kylki
  teuraseläimen kupeesta leikattu luuton liha, luuton sivu, kuveliha
  välitön läheisyys, vieri

kuvernööri /kˈuvernˌøːrɪ/ (n)
governador
  korkeamman tahon virkaansa nimittämä hallintomies

kuvitella /kˈuvɪtella/ (v)
imaginar
  muodostaa mielikuva mielessään, luulla

kuvittaa /kˈuvɪtːaː/ (v)
ilustrar
  piirtää kuvia johonkin, varustaa kuvilla, tehdä kuvitus

kvalitatiivinen /kvˈalɪtatˌiːvɪnen/ (adj)
qualitativo
  laadullinen, laatua koskeva, laatu-

kvantiili /kvˈantɪːlɪ/ (n)
quantil
  mikä tahansa kohdista jotka jakavat aineiston yhtä suuriin osiin; joita on aina yksi vähemmän kuin niiden muodostamia ryhmiä; jota merkitään symbolilla q; useille tällaisille kohdille on omat vakiintuneet nimityksensä

kvantitatiivinen /kvˈantɪtatˌiːvɪnen/ (adj)
quantitativo
  määrällinen, määrää koskeva, määrä-

kvantti /kvˈantːɪ/ (n)
quantum
  kvantittuneen suureen kentän alkio

kvanttimekaniikka /kvˈantːɪmˌekanˌiːkːa/ (n)
mecânica quântica
  fysiikan haara, jossa tarkastellaan fysikaalisia ilmiöitä mikroskooppisella tasolla Planckin vakion mittakaavassa; kvanttiteoriaan perustuva fysiikan osa-alue, jonka avulla voidaan laskea massapisteiden ja niiden muodostamien järjestelmien liikkeitä, esim. atomien ja elektronien liikkeitä ja törmäyksiä

kvarkki /kvˈarkːɪ/ (n)
quark
  ydinfysiikassa jakamaton alkeishiukkanen, josta erotetaan spininsä perusteella eri muotoja

kvartetti /kvˈartetːɪ/ (n)
quarteto
  neljän muusikon muodostama yhtye

kvartiili /kvˈartɪːlɪ/ (n)
quartil
  kvantiili, joka sijaitsee neljänneksen (25 %) kohdalla ja jonka alle 25 % aineistosta jää; merkitään symbolilla Q

kvartsi /kvˈartsɪ/ (n)
quartzo
  kiteinen piidioksidi mineraalina

kvasaari /kvˈasaːrɪ/ (n)
quasar
  epätavallisen kirkas, tähteä muistuttava galaksin ydin

kvassi /kvˈassɪ/ (n)
kvas
  janojuomana käytettävä perinteinen venäläinen, läheisesti kotikaljaa muistuttava juoma, jota tehdään käymismenetelmällä viljasta, yleensä rukiista, tai ruisleivästä

kveekari /kvˈeːkarɪ/ (n)
quacre
  erään 1600-luvulla Englannissa perustetun, sittemmin varsinkin Keniaan ja Yhdysvaltoihin levinneen, kristinuskon suuntauksen jäsen

kvintetti /kvˈintetːɪ/ (n)
quinteto
  viiden muusikon muodostama yhtye

kvintiili /kvˈintɪːlɪ/ (n)
quintil
  kvantiili, joka jakaa otoksen viiteen yhtä suureen osaan, viidennespiste

kvitteni /kvˈitːenɪ/ (n)
marmelo
  sen hedelmä

kybernetiikka /kˈybernetˌiːkːa/ (n)
cibernética
  tutkimusala, jossa käsitellään koneiden ja elävien olentojen säätö- ja viestintäjärjestelmiä ja ihmisen biologisten säätöjärjestelmien korvaamista mekaanisilla tai elektronisilla järjestelmillä

kyborgi /kˈyborɡɪ/ (n)
ciborgue
  olento joka sisältää sekä orgaanisia että mekaanisia osia

kyhmyjoutsen /kˈyhmyjˌoutsen/ (n)
cisne-mudo
  suuri valkoinen sorsalintu (Cygnus olor), jonka nokka on punertava ja siinä on musta kyhmy

kykenevä /kˈykenˌevæ/ (adj)
permitido
  sellainen, joka kykenee tekemään jtk

kyklooppi /kˈykloːpːɪ/ (n)
ciclope
  kreikkalaisessa muinaistarustossa yksisilmäinen jättiläinen

kyky /kˈyky/ (n)
capacidade, habilidade
  luontaisen taipumuksen, oppimisen tai muun kehityksen tuloksena syntynyt ominaisuus, joka auttaa suoriutumisessa, jonkin taidon hallitseminen; aineessa oleva jotakin mahdollistava ominaisuus

kykyjenmetsästäjä /kˈykyjˌenmetsˌæstæjæ/ (n)
caçador de talentos
  henkilö, joka etsii lahjakkaita henkilöitä johonkin tehtävään

kyljys /kˈyljys/ (n)
corte
  eläimen kylki ruokana

kylkiluu /kˈylkɪluː/ (n)
costela
  jokin rintakehän muodostavista kaarevista luista

kyllä /kˈyllæ/ (adv)
sim
  varsinkin repliikeissä ilmaisemassa myönteisyyttä, toisen ajatukseen yhtymistä t. toisaalta tehostamassa väitettä

kylmyys /kˈylmyːs/ (n)
frio, frieza
  lämmön puute, esimerkiksi kylmän ilman, nesteen tai esineen ominaisuus

kylmä /kˈylmæ/ (adj)
frio
  lämpötilaltaan alhainen
  välinpitämätön ihminen

kylmä sota /kˈylmæ sˈota/ (n)
Guerra Fria, guerra fria
  toisen maailmansodan lopussa alkanut Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen vastakkainasettelun aika, jonka katsotaan päättyneen 1990-luvun alussa Neuvostoliiton purkautuessa

kylmästi /kˈylmæstɪ/ (adv)
friamente
  kylmällä tavalla; kylmänä

kylpeä /kˈylpeæ/ (v)
banhar
  mennä puhdistautuakseen nesteellä täytettyyn astiaan; yleensä vettä ja saippuaa

kylpijä /kˈylpɪjæ/ (n)
banhista
  henkilö, joka kylpee

kylpy /kˈylpy/ (n)
banho
  itsensä liottaminen tai liottautuminen kylpyammeessa. Monet saunattomat kutsuvat toimenpidettä kylpemiseksi.

kylpyamme /kˈylpyˌamme/ (n)
banheira
  kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas

kylpyhuone /kˈylpyhˌuone/ (n)
casa de banho
  huone, joka on tarkoitettu peseytymiseen

kylpytakki /kˈylpytˌakːɪ/ (n)
roupão
  monesti froteekankainen pitkä kylvyn jälkeen yllä pidettävä rento takki

kylvää /kˈylvæː/ (v)
semear
  levittää siemeniä viljelytarkoituksessa

kylä /kˈylæ/ (n)
aldeia
  pienehkö taajama kaavoitetulla tai haja-asutusalueella

kyläläinen /kˈylælˌæinen/ (n)
aldeão
  henkilö, joka asuu tietyssä kylässä

kyläpöllönen /kˈylæpˌøllønen/ (n)
mocho-d’orelhas
  Pöllösten suvun pöllölintu, . Aikaisempi nimitys kääpiösarvipöllö

kymmenjärjestelmä /kˈymmenjˌærjestˌelmæ/ (n)
sistema decimal
  lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 10. Numeroina kymmenjärjestelmässä käytetään arabialaisia numeroita (0-9)

kymmenkulmio /kˈymmeŋkˌulmɪo/ (n)
decágono
  monikulmio, jossa on kymmenen kulmaa ja sivua

kymmenottelu /kˈymmenˌotːelu/ (n)
decatlo
  yleisurheilulaji, jossa kilpaillaan kymmenessä eri lajissa, joiden kokonaistulos ratkaisee paremmuusjärjestyksen

kymppi /kˈympːɪ/ (n)
dez
  kymmenen numero, numero 10; numerolla kymmenen merkitty tai järjestetty

kymri /kˈymrɪ/ (n)
galês
  Walesissa puhuttava kelttiläinen kieli. (kielitunnus: cy, cym)

kyniä /kˈynɪæ/ (v)
depenar
  poistaa nyppimällä linnulta sulkia

kynnys /kˈynnys/ (n)
limiar
  eri huoneiden lattioiden välissä oleva korkeampi kohta, jota vasten ovi tyypillisesti sulkeutuu
  edellytyksistä muodostuva raja, jonka ylittyminen johtaisi johonkin toimenpiteeseen

kynnysmatto /kˈynnysmˌatːo/ (n)
capacho
  kynnyksen edessä oleva matto, ovenedusmatto

kynnäs /kˈynnæs/ (n)
ponta
  matala hiekasta kasaantunut niemi

kynsi /kˈynsɪ/ (n)
unha
  kädellisillä sormen ja varpaan, muilla nisäkkäillä ja linnuilla varpaan päässä jatkeena sijaitseva kova osa

kynsilakanpoistoaine /kˈynsɪlakˌampoistoˌaine/ (n)
removedor de esmalte
  aine jolla puhdistetaan lakka kynsistä

kynsilakka /kˈynsɪlˌakːa/ (n)
verniz
  kynsien kaunistamiseen ja vahvistamiseen käytettävä lakka

kynsileikkuri /kˈynsɪlˌeikːurɪ/ (n)
cortador de unha
  pihtimäinen väline kynsien leikkaamista varten

kynsipiikki /kˈynsɪpˌiːkːɪ/ (n)
cutícula
  kynnen sivuun syntynyt lohkeama

kynsiviila /kˈynsɪvˌiːla/ (n)
lixa de unha
  väline, jota käytetään kynsien viilaamiseen

kynttilä /kˈyntːɪlæ/ (n)
vela, círio
  valonlähde, jonka rungon muodostaa kiinteä, us. lieriömäinen, liekin lämmöstä vähitellen sulava polttoainekappale ja sen sisälle sijoitettu lankasydän, jossa polttoaine pitää yllä valaisevaa liekkiä

kynttilänjalka /kˈyntːɪlˌænjalka/ (n)
castiçal
  kynttilöille tarkoitettu pidike

kynä /kˈynæ/ (n)
lápis
  väline, jolla voi piirtää tai kirjoittaa erilaisille pinnoille

kypsyys /kˈypsyːs/ (n)
maturidade
  se, että on täysin kehittynyt, kypsä

kypsä /kˈypsæ/ (adj)
maduro
  täysin kehittynyt

kypärä /kˈypæræ/ (n)
capacete, elmo
  päässä pidettävä yleensä lujarakenteinen suojapäähine

kyrillinen /kˈyrɪllɪnen/ (adj)
cirílico
  kyrilliseen kirjaimistoon liittyvä

kyrpä /kˈyrpæ/ (n)
caralho, pau, pinto
  siitin

kyseenalainen /kˈyseːnalˌainen/ (adj)
contestável
  epävarma

kyseenalaistaa /kˈyseːnalˌaistaː/ (v)
questionar
  pitää jotakin kyseenalaisena, pitää jotakin todeksi väitettyä epävarmana

kyseinen /kˈyseinen/ (adj)
em questão
  joka on kyseessä, jota parhaillaan käsitellään

kysely /kˈysely/ (n)
consulta
  tietokantakysely; tietokantaan tehty haku; verkkopalvelimelle tehty haku

kysta /kˈysta/ (n)
cisto
  nesteen täyttämä rakkula tai ontelo kehossa

kysymys /kˈysymys/ (n)
questão, pergunta
  lause, jolla tiedustellaan jotakin ja johon odotetaan vastausta

kysymysmerkki /kˈysymˌysmerkːɪ/ (n)
ponto de interrogação
  iso välimerkki, joka merkitsee kysymyslausetta. Vastaava symboli [?]

kysyntä /kˈysyntæ/ (n)
demanda
  hyödykkeen määrä, jonka toimijat ovat valmiita ostamaan annetulla hinnalla

kysyä /kˈysyæ/ (v)
perguntar
  esittää kysymys, tiedustella

kytkin /kˈytkɪn/ (n)
embreagem
  moottoriajoneuvon osa, jolla moottori irrotetaan voimansiirrosta ja vaihteistosta vaihteen vaihtamista tai ajoneuvon pysäyttämistä varten
comutador
  sähkövirtapiirin komponentti, jolla kytketään tai katkaistaan virtapiiri
  tietokoneiden lähiverkoissa käytettävä laite, joka yhdistää muita laitteita toisiinsa ja välittää datan oikealle laitteelle. Samalla tavoin käytetty, mutta kehittyneempi laite kuin keskitin

kyvykäs /kˈyvykæs/ (adj)
capaz
  sellainen, jolla on kyky johonkin; jonka on mahdollista tehdä jotakin

kyyhky /kˈyːhky/ (n)
pombo
  jokin laji noin kolmesataalajisesta kyyhkylintujen heimosta, joille on tyypillistä, että naaraat munivat kerralla kaksi munaa ja ruokkivat poikasia pesään aluksi kupunsa maitomaisella eritteellä ja myöhemmin siemenillä. Suomessa varsinaisia kyyhkyjä pesii luonnossa kaksi lajia, sepelkyyhky ja uuttukyyhky; lisäksi ihmisen luomissa olosuhteissa lisääntyy kesykyyhky.

kyykky /kˈyːkːy/ (n)
agachamento
  asento, jossa jalat ovat koukussa siten, että pakarat ovat lähellä kantapäitä

kyynel /kˈyːnel/ (n)
lágrima
  (fysiologia) silmäkulmaan kihoava nestepisara

kyynelkaasu /kˈyːnelkˌaːsu/ (n)
gás lacrimogéneo
  silmiä ja/tai hengitysteitä ärsyttävä kemikaali, jota käytetään esimerkiksi mellakoiden hillitsemisessä ja itsepuolustuksessa

kyynelluu /kˈyːnelluː/ (n)
lacrimal
  silmäkuopann sisäsivulla sijaitseva kallon osa ()

kyyninen /kˈyːnɪnen/ (adj)
cínico
  pilkallinen, asioiden arvosta välinpitämätön

kyynärluu /kˈyːnærluː/ (n)
ulna
  pikkusormen puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

kyynärpää /kˈyːnærpæː/ (n)
cotovelo
  ihmisen kyynärvarren ja olkavarren taitteen terävä ulkoreuna

kyynärvarsi /kˈyːnærvˌarsɪ/ (n)
antebraço
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, kyynärpään ja ranteen välissä

kädellinen /kˈædellɪnen/ (n)
primata
  kädellisten lahkon nisäkäs (Primates)

kädenvääntö /kˈædenvˌæːntø/ (n)
braço de ferro, luta de braço
  kahden henkilön voimakamppailu, jossa pyritään käsiotteessa saattamaan vastustajan nyrkki alustalle

käki /kˈækɪ/ (n)
cuco
  Käkilintuihin kuuluva lintulaji (), jonka urokset kukkuvat.

käly /kˈæly/ (n)
cunhada
  oman aviopuolison sisko

kämmekkä /kˈæmmekːæ/ (n)
orquídea
  jokin kämmekkäkasvien (Orchidaceae) heimoon kuuluva kasvi(laji)

kämmen /kˈæmmen/ (n)
palma mão
  käden sisäpuoli; se puoli jonne sormet taipuvat

kämmentietokone /kˈæmmentˌietokˌone/ (n)
PDA
  kämmenellä pidettävä mobiili tietokone, jossa on yleensä pystysuunnassa oleva näyttö ja jota usein ohjataan muutaman toimintonäppäimen lisäksi styluksella eli osoitinkynällä; korvautuneet suurelta osin älypuhelimilla

kännykkä /kˈænnykːæ/ (n)
telefone celular
  pienikokoinen matkapuhelinlaite

käpy /kˈæpy/ (n)
pinha, estróbilo, cone
  havupuun tai muun paljassiemenisen kasvin kukinto

käpytikka /kˈæpytˌikːa/ (n)
pica-pau malhado grande
  tikkalintuihin kuuluva lintu (Dendrocopos major)

kärhi /kˈærhɪ/ (n)
gavinha
  (kasvitiede) kasvin lankamainen kiipeämis- ja tarttumaelin

kärki /kˈærkɪ/ (n)
ponta
  esineen tai muodostuman uloin, tavallisesti teräväksi suippeneva osa
  sanallisen tai fyysisen hyökkäyksen ensimmäinen, näkyvin tai tärkein osa

kärppä /kˈærpːæ/ (n)
arminho
  näätäeläimiin kuuluva pieni petoeläin (Mustela erminea)

kärpänen /kˈærpænen/ (n)
mosca
  mikä tahansa kaksisiipisten -alalahkoon kuuluva hyönteislaji tai sellaisen yksilö

kärpäslätkä /kˈærpæslˌætkæ/ (n)
matamoscas
  kärpästen tappamiseen käytetty apuväline

kärpässieni /kˈærpæssˌienɪ/ (n)
amanita
  jonkin helttasienten sukuun Amanita kuuluvista myrkkysienistä

kärry /kˈærry/ (n)
carreta
  Ajoneuvon perässä hinattava tai ihmisvoimin työnnettävä, pyörillä liikkuva tavaran tai ihmisten kuljettamiseen tarkoitettu laite. Yksikköä tavallisemmin sanasta käytetään monikollista muotoa kärryt.

kärsivällinen /kˈærsɪvˌællɪnen/ (adj)
paciente
  joka odottaa rauhassa, huolestumatta tai hermostumatta

kärsivällisesti /kˈærsɪvˌællɪsˌestɪ/ (adv)
pacientemente
  kärsivällisellä tavalla

kärsiä /kˈærsɪæ/ (v)
sofrer
  tuntea fyysistä tai henkistä tuskaa

kärsä /kˈærsæ/ (n)
tromba
  norsun elin, joka vastaa nenää ja ylähuulta

käsi /kˈæsɪ/ (n)
mão
  ihmisen tai apinan yläraajan kärkiosa ranteesta sormenpäihin, käsi suppeassa merkityksessä

käsiala /kˈæsɪˌala/ (n)
caligrafia
  ihmisen persoonallinen tapa kirjoittaa käsin tyylinsä mukaisesti

käsikirja /kˈæsɪkˌirja/ (n)
manual
  teos, jossa on esitetty tietyn alan keskeiset käytäntöön liittyvät tiedot ja tavallisesti myös suuri määrä yksityiskohtaisia tietoja lukuarvoina

käsikirjoitus /kˈæsɪkˌirjoitus/ (n)
roteiro
  näytelmän, elokuvan tai muun esityksen toteutussuunnitelma
manuscrito
  kirjan vielä painamaton versio; tieteellinen artikkeli, jota ei ole vielä saatu julkaistua

käsilaukku /kˈæsɪlˌaukːu/ (n)
bolsa, mala
  olalla tai kädessä kannettava laukku

käsin /kˈæsɪn/ (adv)
manualmente
  kättä t. käsiä käyttäen, käsillä, käsin tehtynä

käsipaino /kˈæsɪpˌaino/ (n)
halter
  yhdessä kädessä pidettävä paino, joka koostuu usein kädensijana toimivasta lyhyestä tangosta ja sen päissä olevista painoista

käsipallo /kˈæsɪpˌallo/ (n)
andebol
  kilpaurheilulajina pelattava pallopeli, jossa kaksi seitsemänhenkistä (maalivahti + 6 kenttäpelaajaa) joukkuetta yrittää saada pallon heittämällä vastustajan maaliin
  käsipallopelin pelivälineenä käytettävä pallo

käsiraudat /kˈæsɪrˌaudat/ (n)
algema
  henkilöä rajoittavat, tyypillisesti molempiin ranteisiin asennettavat kettingillinen kahleet; tyypillinen varuste poliisivoimilla

käsisaha /kˈæsɪsˌaha/ (n)
serrote
  käsikäyttöinen käsivoimainen saha, jolla lastuamalla leikataan puuta, metallia tai muita materiaaleja

käsite /kˈæsɪte/ (n)
conceito
  ihmisen mielessä jäsentynyt, selkeästi määriteltävissä oleva idea todellisuudessa esiintyvästä konkreettisesta tai abstraktista asiasta

käsitellä /kˈæsɪtellæ/ (v)
manejar
  koetella käsin

käsittely /kˈæsɪtːˌely/ (n)
manejo
  käsin tehtävä toimenpide tai joukko toimenpiteitä

käsittämätön /kˈæsɪtːˌæmætøn/ (adj)
ininteligível
  sellainen, jota ei voi käsittää

käsittää /kˈæsɪtːæː/ (v)
compreender
  tiedostaa ja ymmärtää jokin asia
  muodostua jostakin, sisältää

käsityökalu /kˈæsɪtˌyøkalu/ (n)
ferramenta manual
  käsikäyttöinen tai käytettäessä kädessä pidettävä työkalu

käsivarsi /kˈæsɪvˌarsɪ/ (n)
braço
  kädellisten yläraajan osa ranteesta olkapäähän, eli kyynärvarsi ja olkavarsi yhdessä

käsky /kˈæsky/ (n)
ordem
  jonkun puheella tai kirjallisesti tai muuten ilmaisema lausuma, jonka mukaan jokin asia tulee viestin vastaanottajan toteuttaa hänen tahdostaan riippumatta

käteinen /kˈæteinen/ (n)
dinheiro vivo
  raha paperirahana ja kolikoina; vastakohtana maksukorteille tai sähköiselle rahalle

kätilö /kˈætɪlø/ (n)
parteira
  terveydenhuollon ammattinimike henkilölle, joka avustaa synnyttävää naista synnytyksessä

kätkeä /kˈætkeæ/ (v)
ocultar
  laittaa kätköön, laittaa salaiseen paikkaan
  pitää omana tietonaan

kätkijä /kˈætkɪjæ/ (n)
ocultador
  henkilö, joka kätkee

kättely /kˈætːely/ (n)
aperto de mão
  kätteleminen

kävellä /kˈævellæ/ (v)
andar, caminhar
  liikkua laittamalla jalkaa toisen eteen

kävelykeppi /kˈævelykˌepːɪ/ (n)
bengala
  kävelemisessä apuna käytettävä keppi, jonka avulla saadaan siirrettyä painoa jaloilta kepin varaan

käydä /kˈæydæ/ (v)
visitar
  mennä ja tulla takaisin; pistäytyä, kyläillä (+ inessiivi, + adessiivi)
andar
  kulkea eteenpäin
  toimia, olla toiminnassa (koneistoista); käyttää polttoaineenaan

käyntikortti /kˈæyntɪkˌortːɪ/ (n)
cartão de visita
  pieni kortti, jossa on henkilön yhteystiedot ja monesti myös yrityksen tietoja

käyrä /kˈæyræ/ (n)
curva
  viiva, joka ei ole kauttaaltaan suora

käyrätorvi /kˈæyrætˌorvɪ/ (n)
trompa
  varhaisista metsästystorvista kehittynyt vaskipuhaltimiin kuuluva torvi, jonka pituus on 3–4 metriä

käytettävyys /kˈæytetːævyːs/ (n)
usabilidade
  helppous käyttää, mahdollisuudet käyttää

käyttäjä /kˈæytːæjæ/ (n)
usuário
  henkilö, joka käyttää jotakin konetta, laitetta tai muuta työvälinettä

käyttäytyminen /kˈæytːæytˌymɪnen/ (n)
comportamento
  tapa, jolla elollinen olento käyttäytyy tai toimii

käyttäytyä /kˈæytːæytˌyæ/ (v)
comportar-se
  toimia jollakin tietyllä tavalla jossakin tilanteessa

käyttää /kˈæytːæː/ (v)
usar, utilizar
  tehdä tai toteuttaa jokin asia jollakin nimenomaisella esineellä, tietokoneohjelmalla tms., pitää jossakin käytössä

käyttö /kˈæytːø/ (n)
utilização
  jonkin välineen hyödyntäminen jonkin asian tekemisessä

käyttöjärjestelmä /kˈæytːøjˌærjestˌelmæ/ (n)
sistema operativo
  tietokoneen keskeinen matalan tason tietokoneohjelmisto, joka tarjoaa perustoiminnot tietokoneen käyttämiseen ja toimii rajapintana fyysisen laitteiston ja tietokoneessa toimivien ohjelmistojen välillä

käyttökelpoinen /kˈæytːøkˌelpoinen/ (adj)
útil
  jota on mahdollista tai hyvä käyttää

käytännössä /kˈæytænnˌøssæ/ (adv)
na prática
  käytännöllisesti ajatellen, todellisuudessa

käytäntö /kˈæytæntø/ (n)
prática
  toimivaksi todettu järjestelmällisyyteen pyrkivä toimintatapa

käytävä /kˈæytævæ/ (n)
corredor
  pääsyn mahdollistava kapeahko, pitkänomainen kulkutie tai kulkuväylä

käytös /kˈæytøs/ (n)
comportamento
  yksilön tai olion ominainen tai poikkeava menettely tai tapa toimia eri tilanteissa ja olosuhteissa

käännynnäinen /kˈæːnnynnˌæinen/ (n)
converso
  uskonnosta toiseen uskontoon kääntynyt henkilö

käännös /kˈæːnnøs/ (n)
tradução, obra traduzida
  (kielitiede) teksti, joka on käännetty kieleltä toiselle

käännöslaina /kˈæːnnøslˌaina/ (n)
decalque
  lainasana, joka on muodostettu kääntämällä vieraan kielen sanan osat suoraan

käänteisluku /kˈæːnteislˌuku/ (n)
recíproca
  luku, jonka lukuarvo on ko. luvun käänteisarvo

kääntyä /kˈæːntyæ/ (v)
virar
  vaihtaa suuntaa; tehdä käännös

kääntäjä /kˈæːntæjæ/ (n)
tradutor, tradutora
  kielenkääntäjä, henkilö, joka kääntää tekstiä kieleltä toiselle, vrt. tulkki

kääntäminen /kˈæːntæmɪnen/ (n)
tradução
  (käännöstiede) tekstin muuntaminen kielestä toiseen ymmärrettävästi

kääntää /kˈæːntæː/ (v)
traduzir
  tulkita teksti kieleltä toiselle

kääntöpiiri /kˈæːntøpˌiːrɪ/ (n)
trópico
  leveyspiiri, joka on pohjoisimmalla tai eteläisimmällä kohdalla, johon aurinko johonkin aikaan vuodesta paistaa kohtisuoraan ylhäältä eli zeniitistä; maapallon kääntöpiirien sijainti on noin 23 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä päiväntasaajan molemmin puolin; sijainti on sama kuin maapallon akselikaltevuus

kääpiö /kˈæːpɪø/ (n)
anão
  kääpiökasvuinen henkilö; muita suhteellisesti huomattavasti lyhyempi henkilö

kääpiögalaksi /kˈæːpɪˌøɡalˌaksɪ/ (n)
galáxia anã
  pienikokoinen galaksi, joka kiertää usein suurempaa galaksia

kääretorttu /kˈæːretˌortːu/ (n)
rocambole
  makea leivonnainen, joka muodostuu täytteellä päällystetystä ja rullalle kääritystä kakkulevystä

käärme /kˈæːrme/ (n)
serpente, cobra
  alalahkoon Serpentes kuuluva jalaton ja vaihtolämpöinen matelija, jonka sanotaan kehittyneen liskoista

köli /kˈølɪ/ (n)
quilha
  laivan tai veneen pohjassa sijaitseva uloke, evä tai palkki, joka vakauttaa pituussuuntaista kulkua erityisesti purjeveneissä ja tuulisissa olosuhteissa

kömpelö /kˈømpelø/ (adj)
desajeitado
  liikkeissään jäykkä, kankea, hidas, joustamaton; taitamaton, avuton

köyhdyttää /kˈøyhdytːæː/ (v)
empobrecer
  tehdä köyhemmäksi; saada köyhtymään

köyhyys /kˈøyhyːs/ (n)
pobreza
  köyhänä oleminen, puutteenalaisuus

köyhä /kˈøyhæ/ (adj)
pobre
  osattomaksi jäänyt, varaton

köysi /kˈøysɪ/ (n)
corda
  muun muassa kiinnittämiseen käytettävä useista kuiduista tai säikeistä palmikoitu tai kierretty paksu naru

köysirata /kˈøysɪrˌata/ (n)
teleférico
  kuljetusväline, jossa voimansiirto on toteutettu kuormaa vetävällä köydellä tai vaijerilla

laadukas /lˈaːdukas/ (adj)
de qualidade
  sellainen, jonka laatu on hyvä, laadultaan korkea; laatuisa, tasokas

laadullinen /lˈaːdullɪnen/ (adj)
qualitativo
  laatuun liittyvä

laahus /lˈaːhus/ (n)
arrasto
  vaatteen helman maata pitkin ulottuva osa

laaja /lˈaːja/ (adj)
extensivo, vasto, abrangente, largo
  suuri alueeltaan tai vaikutukseltaan

laajakaista /lˈaːjakˌaista/ (n)
banda larga
  suuren siirtonopeuden tietoliikenneväylä

laajalti /lˈaːjaltɪ/ (adv)
amplamente
  laajalla alueella

laakamato /lˈaːkamˌato/ (n)
platelminto
  mikä tahansa -pääjaksoon kuuluva matolaji tai sellaisen yksilö

laakeri /lˈaːkerɪ/ (n)
rolamento
  kone-elin, jonka on tarkoitus vähentää kitkaa ja kulumista pyörivien osien välillä

laakerinlehti /lˈaːkerˌinlehtɪ/ (n)
louro
  laakeripuun mausteena käytetty lehti

laakeripuu /lˈaːkerɪpuː/ (n)
loureiro
  Välimeren alueen ainavihanta pieni puu (Laurus nobilis), josta saadaan mausteena käytettävää laakerinlehteä

laakso /lˈaːkso/ (n)
vale
  alue vuorten tai mäkien välissä

laama /lˈaːma/ (n)
lama, lhama
  Etelä-Amerikassa kuljetusjuhdaksi jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (), jonka polkuanturat ovat heikosti kehittyneet

laastari /lˈaːstarɪ/ (n)
penso
  ihoon tarraliimalla kiinnittyvä, yleensä kankaasta, muovista tai kuituaineesta tehty lappu, jonka tehtävä on suojata haavaa; kiinnelaastaria käytetään muiden sidosten kiinnittämiseen

laatikko /lˈaːtɪkːo/ (n)
caixa
  esine, jossa säilytetään muita esineitä

laatta /lˈaːtːa/ (n)
laje
  levy, joka kantaa kuormaa pääasiassa kohtisuorassa tasoaan vastaan

laatu /lˈaːtu/ (n)
qualidade
  kvaliteetti, laadukkuus, tekninen tai taiteellinen korkeatasoisuus, hyvyys

laava /lˈaːva/ (n)
lava
  tulivuorista osittain tai kokonaan sulana purkautuva kiviaines, magma

labialisaatio /lˈabɪˌalɪsˌaːtɪo/ (n)
labialização
  konsonantin ääntäminen pyöreällä huuliaukolla, esimerkiksi latinan sanassa (vrt. )

laboratorio /lˈaborˌatorˌio/ (n)
laboratório
  kokeellisiin (tieteellisiin tai teknisiin) tutkimuksiin käytetty tila, sellaisia tutkimuksia tekevä laitos tai osasto taikka eräiden korkeakoulujen toimintayksikkö

labyrintti /lˈabyrˌintːɪ/ (n)
labirinto
  sokkelo, käytäväverkosto, jossa on lähtöpaikasta määränpäähän johtavan reitin lisäksi monia umpikujia ja harhauttavia lenkkejä

ladata /lˈadata/ (v)
carregar
  liittää johonkin jokin osa tai täyttää käyttöaineella toimintakuntoon saattamiseksi
  täyttää akku sähkövirralla, varata
  asettaa panos tuliaseeseen
  siirtää tiedosto massamuistilta tietokoneen muistiin tai ohjelmaan käsiteltäväksi
  siirtää tiedosto omalta koneelta nettiin, "upata"
descarregar
  siirtää Internetistä jokin tiedosto, esim. ohjelma, omalle tietokoneelle, imuroida

ladino /lˈadɪno/ (n)
ladino
  reconquistan jälkeen Espanjasta paenneitten juutalaisten jälkeläisten puhuma espanjan sukulaiskieli (kielitunnus: lad)

laguuni /lˈaɡuːnɪ/ (n)
laguna
  matalasta merenlahdesta kuroutunut vesiallas

lahja /lˈahja/ (n)
presente
  vapaaehtoisesti jollekulle annettu asia tai esine, jonka tarkoituksena on yleensä ilahduttaa; annetaan merkkipäivänä tai kiitokseksi
talento, dom
  luontainen kyky tai taipumus, kyky tehdä jotakin hyvin luonnostaan

lahjakas /lˈahjakas/ (adj)
talentoso
  sellainen, jolla on lahjoja, luontaisia taipumuksia; etevä ja kyvykäs, luonnostaan taitava, erityisen hyvä jossakin asiassa

lahjoa /lˈahjoa/ (v)
subornar
  tarjota tai antaa lahjus

lahjoittaa /lˈahjoitːaː/ (v)
doar
  antaa lahjaksi; antaa veloituksetta jotakin jonkun toisen käyttöön ja/tai omistukseen

lahjoittaja /lˈahjoitːˌaja/ (n)
doador
  se, joka lahjoittaa

lahjonta /lˈahjonta/ (n)
suborno
  lahjusten antaminen ja vastaanottaminen ilmiönä

lahjus /lˈahjus/ (n)
suborno
  raha tai jokin muu hyötyä tuottava asia, jota käytetään lahjonnassa, kun yritetään vaikuttaa erityisesti poliittisiin päättäjiin omien etujen ajamiseksi

lahko /lˈahko/ (n)
seita
  mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irtaantunut ryhmittymä tai suuntaus, jolla on edeltäjästään poikkeavia opillisia korostuksia (tässä yhteydessä käytettynä sanalla on usein torjuva tai halventava sävy)

lahna /lˈahna/ (n)
brema
  särkikalojen heimon sivuilta litistynyt korkearakenteinen makean veden ja murtoveden kala (). Lahnan selkäevässä on 12 ruotoa ja pitkässä peräevässä 28–31 ruotoa.

lahti /lˈahtɪ/ (n)
baía, golfo
  meren tai järven muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

lahtivalas /lˈahtɪvalas/ (n)
baleia-anã
  hetulavalaisiin kuuluva pienehkö laji, joka elää sekä pohjoisen että eteläisen pallonpuoliskon merialueilla ()

laidun /lˈaidun/ (n)
pasto
  alue, jolla kasveja ravinnokseen käyttävät kotieläimet laiduntavat

laiduntaa /lˈaiduntaː/ (v)
pastar
  olla laitumella, syödä laitumella

laillinen /lˈaillɪnen/ (adj)
legal
  sellainen, joka perustuu voimassa olevaan lakiin, lainmukainen

laillisesti /lˈaillɪsˌestɪ/ (adv)
legalmente
  laillisella tavalla

laillistaa /lˈaillɪstaː/ (v)
legalizar
  tehdä lailliseksi

laillistaminen /lˈaillɪstˌamɪnen/ (n)
legalização
  ammatin laillistaminen on viranomaisen tekemä hallintotoimi, jolla henkilö saa oikeudellisen kelpoisuuden toimia säädöksillä luvanvaraiseksi säännellyssä ammatissa

laillisuus /lˈaillɪsuːs/ (n)
legalidade
  se, että on laillinen

laina /lˈaina/ (n)
empréstimo
  tilapäisesti haltuun otettu esine tai raha, joka aiotaan palauttaa tai maksaa takaisin

lainasana /lˈainasˌana/ (n)
empréstimo
  toisesta kielestä omaksuttu sana

lainata /lˈainata/ (v)
emprestar
  antaa jotakin olettaen, että se palautetaan takaisin

lainausmerkki /lˈainausmˌerkːɪ/ (n)
aspas
  suomen kielen välimerkki, jolla erotetaan tekstistä lainattu osa tai puherepliikki. Vastaava symboli ”

lainelautailija /lˈainelˌautailˌija/ (n)
surfista
  lainelautailun harrastaja

lainelautailu /lˈainelˌautailu/ (n)
surfe
  harrastus tai urheilulaji, jossa liikutaan veden päällä surffi- eli lainelaudalla

lainsäätäjä /lˈainsæːtˌæjæ/ (n)
legislador
  lakeja säätävä elin; sen jäsen, demokratiassa mahdollisesti kansanedustaja

laipio /lˈaipɪo/ (n)
antepara
  aluksen rungon poikki- tai pituussuunnassa kulkeva osastoiva seinä

laiska /lˈaiska/ (adj)
preguiçoso
  sellainen, joka on haluton tekemään töitä, jolle ei työnteko maistu

laiskiainen /lˈaiskɪˌainen/ (n)
bicho-preguiça
  kolmivarvaslaiskiaisten () tai kaksivarvaslaiskiaisten () heimon eläin

laiskuus /lˈaiskuːs/ (n)
preguiça
  se, että on laiska

laiton /lˈaiton/ (adj)
ilegal
  lainvastainen

laittomasti /lˈaitːomˌastɪ/ (adv)
ilegalmente
  vastoin lakia

laituri /lˈaiturɪ/ (n)
cais
  rannassa veden äärellä oleva rakennelma, jota käytetään alusten kiinnitys- tai lastauspaikkana tai vapaa-ajan viettoon

laiva /lˈaiva/ (n)
navio
  suurikokoinen vedessä kulkeva alus, yleensä selvästi suurempi kuin vene

laivanupotus /lˈaivanˌupotus/ (n)
batalha naval
  kahden pelaajan peli, jossa pyritään arvaamaan vastustajan ruudukkoon piirrettyjen "laivojen" sijainnit

laivasto /lˈaivasto/ (n)
frota, marinha
  merivoimien, valtion, varustamon tms. kaikki tai tiettyyn tarkoitukseen käytettävät alukset
  lentoyhtiön lentokonekalusto; käytettävissä olevat ilma-alukset

laivastonsininen /lˈaivastˌonsɪnɪnen/ (adj)
naval
  väriltään laivastossa käytetyn tummansinisen kaltainen

laivue /lˈaivue/ (n)
esquadra
  merivoimissa johdettu laivastoyksikkö
  ilmavoimissa kolmen tai neljän lentueen muodostama joukkoyksikkö

laji /lˈajɪ/ (n)
casta
  tyyppi, laatu, kategoria
espécie
  keskenään lisääntymiskelpoisia jälkeläisiä tuottavien yksilöiden joukko, eliölaji: eläinlaji, kasvilaji

lajitella /lˈajɪtella/ (v)
classificar
  järjestää jtk tietyn säännön mukaisesti eri ryhmiin

lajiutuminen /lˈajiutˌumɪnen/ (n)
especiação
  populaatioiden eriytymistä evolutiivisesti erillisiksi eliölajeiksi

lakana /lˈakana/ (n)
lençol
  vuodevaate, joka suojaa patjaa tai peitettä

lakata /lˈakata/ (v)
parar
  loppua jokin toiminta

lakeija /lˈakeija/ (n)
lacaio
  miespuolinen sisäpalvelija

laki /lˈakɪ/ (n)
lei
  valtion lainsäädäntöelimen säätämä kaikkia velvoittava säädös; lain säätämiselle määrättyjä muotoja noudattaen syntynyt valtion tahdon ilmaus, jota on noudatettava

lakimies /lˈakɪmies/ (n)
advogado
  lakien asiantuntija, lakien parissa työskentelevä lainoppinut

lakka /lˈakːa/ (n)
laca, laquê
  kovapintaisten esineiden suojaamiseen ja kaunistukseen, pintakäsittelyyn käytettävä aine, joka levitetään sivelemällä tai ruiskuttamalla

lakki /lˈakːɪ/ (n)
barrete
  pehmeitä kangasosia sisältävä, yleensä lipallinen päähine

lakko /lˈakːo/ (n)
greve
  työnteon keskeytys, jonka tarkoituksena on saada työnantaja suostumaan työntekijän vaatimuksiin tai osoittaa mieltä työhön liittyviä asioita vastaan

lakkoilla /lˈakːoilla/ (v)
paralizar
  jäädä pois töistä

lakritsi /lˈakrɪtsɪ/ (n)
alcaçuz
  lakritsijuurella maustettu makeinen, joka sisältää sokerin ja vehnäjauhon lisäksi monesti myös arabikumia ja salmiakkia ja joka värjätään mustaksi lääkehiilellä

laktoosi /lˈaktoːsɪ/ (n)
lactose
  maidossa esiintyvä galaktoosista ja glukoosista muodostunut disakkaridi, maitosokeri

lama /lˈama/ (n)
depressão
  kansantalouden tilanne jossa bruttokansantuote yleisen määritelmän mukaan laskee (muutos on miinusmerkkistä) vähintään kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä; taloustoiminnan supistumisen kausi, jonka seurauksena usein tavallista enemmän irtisanomisia ja konkursseja; pitkittynyt, vähintään kahden vuosineljänneksen pituinen matalasuhdanne; vakavampi kuin taantuma

lammas /lˈammas/ (n)
ovelha
  Ovis aries, sorkkaeläinten lahkon märehtijäin alalahkoon kuuluva nisäkäs, jota pidetään kotieläimenä tuottamaan villaa, lihaa ja turkiksia, joskus maitoa

lammaskoira /lˈammaskˌoira/ (n)
ovelheiro
  lampaiden ja vuohien paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

lammaspaimen /lˈammaspˌaimen/ (n)
pastor
  työkseen lampaita kaitseva henkilö

lampi /lˈampɪ/ (n)
lagoa
  järveä pienempi vesitäytteinen luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä, usein lähteestä, ja josta ei ole näkyvää laskuväylää vesistöön

lamppu /lˈampːu/ (n)
lâmpada
  joko nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta, tai sähköenergiaa käyttävä itsenäinen valaistuslaite; valaisin tai erityisesti sen valoa tuottava osa kuten polttimo

langaton /lˈaŋŋaton/ (adj)
sem fio
  sellainen, jossa ei käytetä fyysisiä johtimia tai valokuituja yhteyksien muodostamiseen

langobardi /lˈaŋŋobˌardɪ/ (n)
langobardo
  langobardit eräs germaaniheimo

langusti /lˈaŋŋustɪ/ (n)
lagosta
  Palinuridae-heimoon kuuluva syötävä suurena herkkuna pidettävä äyriäinen

lanka /lˈaŋka/ (n)
fio
  kuituja yhteen kehräämällä valmistettu kiinnitysväline, kutoma- ja ompelutarvike. Kerrattu lanka on valmistettu useista, toisiinsa kierteellä sidotuista säikeistä.

lankalauantai /lˈaŋkalˌauantai/ (n)
Sábado Sagrado
  pääsiäislauantai, ensimmäistä pääsiäispäivää edeltävä lauantai; hiljaisen viikon lauantai

lankku /lˈaŋkːu/ (n)
prancha
  poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara, jonka paksuus on yli 38 mm ja leveys on yli 75 mm

lanko /lˈaŋko/ (n)
cunhado
  oman aviopuolison veli

lankous /lˈaŋkous/ (n)
afinidade
  jonkun henkilön ja hänen puolisonsa sukulaisen välinen suhde, avioliittoon perustuva sukulaisuus

lannoite /lˈannoite/ (n)
fertilizante
  aine, joka viljelysmaahan levitettynä lisää kasvien käytettävänä olevaa ravinteiden määrää ja tekee viljelysmaan siten hedelmällisemmäksi; lannoitusaine

lanta /lˈanta/ (n)
esterco
  kasvisravintoa syövän kotieläimen uloste

lantaani /lˈantaːnɪ/ (n)
lantânio
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on La ja järjestysluku 57

lantio /lˈantɪo/ (n)
pelve
  (lat. pelvis) ihmisen lantio muodostuu lonkkaluista, häpyluiden välisestä häpyliitoksesta ja suoliluiden väliin sijoittuvasta ristiluusta. Lantion tehtävänä on liittää alaraajat vartaloa tukevaan selkärankaan ja samalla suojata suolistoa ja sukupuolielimiä.

lanttu /lˈantːu/ (n)
couve-nabiça, couve-nabo
  kaaleihin kuuluva ristikukkainen juureskasvi Brassica napus napobrassica, joka on syntynyt kaalin ja nauriin risteytymästä

lao /lˈao/ (n)
laociano
  (kielitiede) laon kieli (kielitunnus: lo)
  lao-kansaan kuuluva, etnisesti laolainen

lapa /lˈapa/ (n)
aleta
  airossa, mailassa tai muussa välineessä leveä, litteä kohta

lapaluu /lˈapaluː/ (n)
escápula
  selässä kylkiluiden takana sijaitseva hartian luihin kuuluva, parillinen solisluuhun ja olkaluuhun niveltyvä litteä kolmiomainen luu, scapula

lapio /lˈapɪo/ (n)
pá
  kaivamiseen tai luomiseen käytetty puu-, metalli- tai muovivartinen kaivu- tai luontityökalu, jossa on metallinen, joskus puinen tai muovinen, käyttöä varten muotoiltu lapa

lapioida /lˈapɪˌoida/ (v)
padejar
  käyttää lapiota; kaivaa lapiolla

lappo /lˈapːo/ (n)
sifão
  putki, jolla voidaan juoksuttaa nestettä astiasta reunan yli alipainetta hyödyntäen; imujuoksutin

lapsellinen /lˈapsellɪnen/ (adj)
imaturo
  lapsen kaltainen, lapsen tavalla käyttäytyvä tai sellaiselta vaikuttava

lapsenmurha /lˈapsenmˌurha/ (n)
filicídio
  itse synnyttämänsä imeväisikäisen lapsen murhaaminen

lapseton /lˈapseton/ (adj)
sem filhos
  jolla ei ole omia lapsia (harkitusti tai tahattomasti); johon ei kuulu lapsia

lapsi /lˈapsɪ/ (n)
criança, filho
  nuori ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut
  ihmisen jälkeläinen

lapsilukko /lˈapsɪlˌukːo/ (n)
controle dos pais
  toiminto, jolla televisio, nettiyhteys tms. voidaan asettaa toimimaan vain tiettyinä aikoina tai koodia vastaan

lapsuus /lˈapsuːs/ (n)
infância
  aika, jolloin ihminen on lapsi; syntymästä murrosikään t. nuoruuteen asti

lasagne /lˈasaɡne/ (n)
lasanha
  italialainen pastaruoka, jossa lasagnelevyjen välissä on tyypillisesti kerroksittain jauhelihakastiketta ja juustokastiketta

laser /lˈaser/ (n)
laser
  tekniikka, jolla vahvistetaan valoa stimuloidulla emissiolla

lasersäde /lˈasersˌæde/ (n)
raio laser
  näkyvä laservalon keila

lasi /lˈasɪ/ (n)
vidro
  kivennäisaineseosten sulatteen jähmettyessä syntyvä kova, amorfinen aine

lasiainen /lˈasɪˌainen/ (n)
corpo vítreo
  linssin ja verkkokalvon välin täyttävä kirkas hyytelömäinen aine silmässä

lasikatto /lˈasɪkˌatːo/ (n)
telhado de vidro
  etenkin sukupuolten tasa-arvokeskustelussa käytetty vertauskuva näkymättömästä esteestä, joka estää naisten urakehityksen kaikkein korkeimpiin virkoihin

lasisilmä /lˈasɪsˌilmæ/ (n)
olho de vidro
  silmää korvaava proteesi

lasite /lˈasɪte/ (n)
glacê
  keraamisen esineen pinnan ohut lasikerros

laskea /lˈaskea/ (v)
calcular
  tehdä laskutoimituksia; arvioida matemaattisesti; selvittää lukumäärä, ottaa luku
abaixar
  siirtää jokin alaspäin

laskeutua /lˈaskeutˌua/ (v)
baixar
  tulla alas hallitusti
aterrar
  (erityisesti) siirtyä lennosta maan varaan

laskimo /lˈaskɪmo/ (n)
veia
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämeen päin

laskin /lˈaskɪn/ (n)
calculadora
  mekaaninen tai elektroninen laite, joka suorittaa laskutoimituksia annettujen ohjeiden mukaan

lasku /lˈasku/ (n)
fatura, conta
  laskutehtävä esim. kotiläksynä

laskuri /lˈaskurɪ/ (n)
contador
  jokin joka laskee tai pitää kirjaa; mittari

laskutikku /lˈaskutˌikːu/ (n)
régua de cálculo
  viivaimen mallinen väline mittaamiseen ja mittayksikkömuunnosten suorittamiseen

laskuttaa /lˈaskutːaː/ (v)
cobrar
  pyytää maksua lähettämällä toivotulle maksajalle laskun; lähettää lasku maksajalle

laskuvarjo /lˈaskuvˌarjo/ (n)
paraquedas, pára-quedas
  aiemmin silkistä, nykyisin yleensä nailonista valmistettu valjaskiinnitteinen, rakenteeltaan alta avoin pallomainen (ilmanvastukseen perustuva) tai patjamainen (liito-ominaisuuteen ja siiven nostovoimaan perutuva) laite, jota käytetään ensisijaisesti hidastamaan vapaata pudotusta ilmassa

laskuvarjojääkäri /lˈaskuvˌarjojˌæːkærɪ/ (n)
paraquedista
  maavoimien sotilas, joka siirtyy taistelukentälle hyppäämällä lentokoneesta laskuvarjon varassa

lassota /lˈassota/ (v)
laçar
  ottaa kiinni lassolla heittämällä

lasta /lˈasta/ (n)
espátula
  litteä ja leveä työkalu, jolla levitetään tai siirretään aineita

lastenhoitaja /lˈastenhˌoitaja/ (n)
babá
  henkilö, joka valvoo lapsia työkseen päiväkodissa tai lapsen kotona

lastenkoti /lˈasteŋkˌotɪ/ (n)
orfanato
  yhteiskunnallinen tai yksityinen laitos, jossa asuu huostaan otettuja ja orpoja lapsia

lastenlääkäri /lˈastenlˌæːkærɪ/ (n)
pediatra
  lapsiin ja lastentauteihin erikoistunut lääkäri, pediatri

lastenvaunut /lˈastenvˌaunut/ (n)
carrinho de bebé
  työnnettävät vaunut, joissa on päällä kuomu, jotka on tarkoitettu pienen lapsen kuljetukseen

lastu /lˈastu/ (n)
apara
  puusta vuolemalla irrotettu suikale

lateksi /lˈateksɪ/ (n)
látex
  mikroskooppisen polymeerihiukkasten ja veden muodostama seos, eli emulsio

latina /lˈatɪna/ (n)
latim
  latinan kieli (kielitunnus: la), alkuaan Italiassa Latiniumin maakunnassa latinien puhuma indoeurooppalaisten kielten italialaisen kieliryhmän kieli, joka oli myös antiikin roomalaisten kieli

latinalainen /lˈatɪnalˌainen/ (adj)
latino
  latinaan liittyvä
  katolisuuden läntiseen riitukseen, latinalaiseen riitukseen, liittyvä
  Latina-nimisestä kaupungista tai maakunnasta peräisin oleva

lattia /lˈatːɪa/ (n)
chão, assoalho
  huoneen pohjana oleva rakenne, jonka päällä yleensä kävellään

laturi /lˈaturɪ/ (n)
carregador
  laite, jota käytetään akun lataamiseen

latvia /lˈatvɪa/ (n)
letão
  latvian kieli (kielilyhenne: lv), Latviassa puhuttava indoerooppalaisten kielten balttilaiseen ryhmään kuuluva kieli.

latvialainen /lˈatvɪalˌainen/ (adj)
letão
  Latviasta peräisin oleva tai Latviaan liittyvä

latvialainen /lˈatvɪalˌainen/ (n)
letão
  pysyvästi Latviassa asuva henkilö
  Latvian kansalainen
  syntyperältään latvialainen

latvusto /lˈatvusto/ (n)
copa
  puuston latvuskerros, puiden pituuden mukaan erotettavissa oleva kokonaisuus

lauantai /lˈauantai/ (n)
sábado
  viikon kuudes päivä, päivä perjantain ja sunnuntain välissä

laukaisu /lˈaukaisu/ (n)
arremesso
  se, että laukaistaan jotakin (esim. ase tai raketti)

laukata /lˈaukata/ (v)
galope
  liikkua laukka-askelin

laukaus /lˈaukaus/ (n)
chute
  kiekon lyönti mailalla tai pallon potku maalia kohti

laukku /lˈaukːu/ (n)
sacola
  kankaasta tai nahasta valmistettu kantoväline, jossa voi säilyttää ja kuljettaa tavaroita

laulaa /lˈaulaː/ (v)
cantar
  tuottaa ääntä yhtenäisen uloshengitysvirtauksen kulkiessa äänihuulten välistä siten että noudatetaan säveltaajuuksia ja säilytetään sävelten kesto sekä tyypillisesti lausutaan laulunsanat suu avoinna edellä mainitulla tavalla vokaaleja pidentäen

laulaja /lˈaulaja/ (n)
cantor, cantora
  henkilö, joka laulaa eli tuottaa äänielimillään musiikkia

laulaja-lauluntekijä /lˈaulajalˈauluntˌekɪjæ/ (n)
cantautor, cantautora
  muusikko, joka säveltämisen ja sanoittamisen lisäksi laulaa itse kappaleensa sekä usein säestää itseään jollakin soittimella

laulajatar /lˈaulajatar/ (n)
cantora
  naispuolinen laulaja; naislaulaja

laulella /lˈaulella/ (v)
cantar à meia voz
  () laulaa

laulu /lˈaulu/ (n)
canção, canto
  ihmisäänellä aikaan saatua musiikkia
canção
  laulettavaksi tarkoitettu teksti ja siihen liittyvä sävellys

laulujoutsen /lˈaulujˌoutsen/ (n)
cisne bravo
  kansan kielessä joutsen, kookas valkea sorsalintu, jonka kanta on elpynyt muutama vuosikymmen sitten uhanneesta sukupuutosta niin, että nykyisin laulujoutsenia pesii lähes koko Suomessa

laulukaskas /lˈaulukˌaskas/ (n)
cigarra
  laulukaskaiden yläheimoon () kuuluvia kaskaita

laulukirja /lˈaulukˌirja/ (n)
cancioneiro
  kirja, jossa on laulujen sanoja

lauma /lˈauma/ (n)
matilha
  eläinten, erityisesti maanisäkkäiden joukko

lause /lˈause/ (n)
frase, oração
  ihmiskielten kielenkäytön yksikkö, jossa sanotaan ainakin yksi asia, ilmaistaan ajatus. Lauseessa on predikaatti ja usein myös subjekti.

lauseke /lˈauseke/ (n)
sintagma
  pääsanan ja sen laajennuksien muodostama yhtäjaksoinen kokonaisuus
expressão
  hyvin muodostettu ja laillinen yhdistelmä matemaattisia symboleja
  ohjelmoinnissa arvojen ja funktioiden yhdistelmä, joka evaluoituu tietyksi luku- tai totuusarvoksi tai määrittää jonkin joukon

lauta /lˈauta/ (n)
tábua
  lankkua ohkaisempi ja rimaa leveämpi poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara (paksuus on alle 38 mm ja leveys yli 75 mm)

lautanen /lˈautanen/ (n)
prato
  kattaukseen kuuluva matala syömä-, tarjoilu- tai koristeastia

lautapeli /lˈautapˌelɪ/ (n)
jogo de tabuleiro
  peli, jossa yl. kahdesta neljään pelaajaa saa siirrellä vuorokerroin pelinappuloita erityisellä pelilaudalla tiettyjen sääntöjen mukaan

lautasliina /lˈautaslˌiːna/ (n)
guardanapo
  paperinen tai kankainen liina, johon pyyhitään suuta ruokailun jälkeen

lautta /lˈautːa/ (n)
balsa, jangada
  pölleistä tai tukeista koottu tilapäinen kelluva liikkumisväline, puulautta

lautturi /lˈautːurɪ/ (n)
balseiro
  lautan ohjaaja

lavantauti /lˈavantˌautɪ/ (n)
febre tifoide
  vakava suolistoinfektio, jonka aiheuttaa Salmonella typhi -bakteeri, tyyfus

lavastaa /lˈavastaː/ (v)
incriminar
  lavastaa syylliseksi saada johonkin tekoon syytön näyttämään syylliseltä

lavastus /lˈavastus/ (n)
cenário
  teatterin, elokuvan, television tms. arkkitehtonisista aineksista esinesijoitteluin täydentäen muodostettu keinotekoinen estysmiljöö

lawrencium /lˈavrensium/ (n)
laurêncio
  eräs alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Lr ja järjestysluku 103

legenda /lˈeɡenda/ (n)
lenda
  mytologinen sankaritaru
  sankaritarun päähenkilö

legendaarinen /lˈeɡendˌaːrɪnen/ (adj)
legendário
  unohtumaton, mahtava

legioona /lˈeɡɪˌoːna/ (n)
legião
  roomalainen sotajoukko, joka koostui noin 6000 miehestä

lehdistö /lˈehdɪstø/ (n)
imprensa
  aikakaus- ja sanomalehdet

lehdistötiedote /lˈehdɪstøtˌiedote/ (n)
comunicado
  lehdistölle julkaistava tiedote

lehdistötilaisuus /lˈehdɪstˌøtɪlˌaisuːs/ (n)
coletiva
  tiedotustilaisuus joukkotiedotusvälineiden edustajille

lehdykkä /lˈehdykːæ/ (n)
folíolo
  kerrannaislehden lavan erillinen osa

lehmus /lˈehmus/ (n)
tília
  metsälehmus (), lehtipuu, jolla on suuret sydämenmuotoiset lehdet

lehmä /lˈehmæ/ (n)
vaca
  naaraspuolinen, vähintään kerran synnyttänyt nauta; monien muidenkin märehtijöiden naarassukupuolta kutsutaan lehmäksi

lehmänkello /lˈehmæŋkˌello/ (n)
caneca
  lehmän kaulaan laitettava soittokello
  ontosta avonaisesta metallikuoresta muodostuva lyömäsoitin

lehmänmaito /lˈehmænmˌaito/ (n)
leite de vaca
  lehmän tuottama maito

lehtevä /lˈehtevæ/ (adj)
folhoso
  sellainen, jossa on runsaasti lehtiä

lehti /lˈehtɪ/ (n)
folha
  kasvinosa, johon kuuluvat lehtiruoti, lehtilapa ja lehtikanta
  sanomalehti, aikakauslehti tai muu säännöllisesti ilmestyvä yleensä painettu julkaisu
  vihon tai lehtiön yksi arkki tai kirjan yksi yleensä molemmin puolin painettu kahdesta sivusta muodostuva kokonaisuus

lehtikaali /lˈehtɪkˌaːlɪ/ (n)
couve-de-folhas
  tummanvihreä, voimakkaanmakuinen lehtivihannes (Brassica oleracea var. sabellica)

lehtikuoriainen /lˈehtɪkˌuorɪˌainen/ (n)
crisomelídeo
  lehtikuoriaisten heimon () kasvisyöjäkuoriainen

lehtikuusi /lˈehtɪkˌuːsɪ/ (n)
alerce, larice
  mikä tahansa Larix-sukuinen havupuu

lehtipuu /lˈehtɪpuː/ (n)
árvore caduca
  puu, jolla on leveät lehdet.

lehtopöllö /lˈehtopˌøllø/ (n)
coruja-do-mato
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

leija /lˈeija/ (n)
pipa, papagaio
  muovinen, paperinen tai kankainen lennokki, jota lennätetään tuulisella säällä pitkän narun päässä

leijona /lˈeijona/ (n)
leão
  kissaeläimiin kuuluva petoeläin (Panthera leo), joka elää villinä Afrikan savanneilla ja Intiassa

leijonanosa /lˈeijonˌanosa/ (n)
parte do leão
  suurin osa, valtaosa

leikari /lˈeikarɪ/ (n)
elo giratório
  (tekniikka) katko, joka estää toisella puolen tapahtuvan pyörimisen vaikutuksen siirtymisen.

leikata /lˈeikata/ (v)
cortar
  osittaa saksilla, veitsellä tai muulla teräaseella

leikkaus /lˈeikːaus/ (n)
interseção
  kahden joukon yhteiset alkiot
corte
  kulutasoa tai kustannustasoa alentava päätös

leikkaussali /lˈeikːaussˌalɪ/ (n)
quirófano
  tila, jossa kirurginen toimenpide tehdään

leikkausveitsi /lˈeikːausvˌeitsɪ/ (n)
bisturi
  kirurgisissa operaatioissa kudosten leikkaamiseen käytettävä veitsi

leikki /lˈeikːɪ/ (n)
jogo
  toiminta, jota tehdään huvin vuoksi, erityisesti lasten kesken

leikkikalu /lˈeikːɪkˌalu/ (n)
brinquedo
  lelu, leikkimistä varten valmistettu esine, joskus myös toiminnallinen laite

leikkiä /lˈeikːɪæ/ (v)
brincar
  puuhailla askareissa, joita kutsutaan leikiksi; usein huvin vuoksi, yksin tai toisten lasten kanssa, spontaanisti tai ohjattuna

leikkuulauta /lˈeikːuːlˌauta/ (n)
tábua de cortar
  leikkaamiseen tarkoitettu muovinen tai puinen keittiöväline

leikkuupuimuri /lˈeikːuːpwˌimurɪ/ (n)
colheitadeira
  kone, jolla korjataan vilja ja erotellaan jyvät oljista ja ruumenista

leili /lˈeilɪ/ (n)
odre
  Mehiläisvahalla tai rasvalla käsitellystä nahkasta, teuraseläimen virtsarakosta tai mahalaukusta, kyllästetystä kankaasta tai nykyaikana muovista valmistettu taipuisa, pussimainen juomaveden tms. nesteen kuljetukseen käytettävä astia. Leili eroaa tavanomaisesta kenttäpullosta tai lekkeristä pehmeän materiaalinsa ja "pussimaisuutensa" vuoksi.

leima /lˈeima/ (n)
carimbo
  musteeseen kastetulla muotilla painettu jälki; voidaan käyttää mm. varmentamaan asiakirjan alkuperäisyyttä tai koristeena

leimasin /lˈeimasɪn/ (n)
carimbo
  laite, jonka kohokuvion ja musteen avulla painetaan leima

leimata /lˈeimata/ (v)
carimbar
  painaa leima leimasimella

leinikki /lˈeinɪkːɪ/ (n)
ranúnculo
  jokin leinikkien () sukuun kuuluva kasvi

leipominen /lˈeipomɪnen/ (n)
assamento
  leipoa-verbistä muodostettu teonnimi

leipomo /lˈeipomo/ (n)
padaria
  paikka, jossa leivotaan leipomotuotteita

leipuri /lˈeipurɪ/ (n)
padeiro
  Henkilö, joka leipoo, useimmiten ammatikseen.

leipä /lˈeipæ/ (n)
pão
  viljasta jauhetuista jauhoista ja nesteestä leipomalla ruoaksi valmistettava leipomotuote

leipäkori /lˈeipækˌorɪ/ (n)
cesta de pães
  usein rottinkinen kori leipien kuljettamiseen

leipäveitsi /lˈeipævˌeitsɪ/ (n)
faca para pão
  leivän leikkaamiseen tarkoitettu veitsi

leiri /lˈeirɪ/ (n)
acampados
  paikka jossa majoitutaan tiettyä tarkoitusta varten tilapäismajoituksessa kuten teltoissa tai parakeissa

leirintäalue /lˈeirɪntˌæalˌue/ (n)
parque de campismo
  tilapäiseen vapaa-ajan majoitukseen tarkoitettu alue, johon voi pysähtyä asuntovaunulla tai -autolla, pystyttää teltan tai monissa tapauksissa myös vuokrata mökin

leivinjauhe /lˈeivɪnjˌauhe/ (n)
fermento em pó
  leivonnassa käytetty kohottaja-ainesosa

leivänpaahdin /lˈeivæmpˌaːhdɪn/ (n)
torradeira
  kodinkone jolla voi paahtaa leipäviipaleita lämpimiksi ja rapeiksi.

leka /lˈeka/ (n)
marreta
  raskas, rautainen ja pitkävartinen työkalu, jolla voi mm. hakata paaluja maahan ja lyödä halkaisukiiloja puiden halkaisemiseksi, moukari

lekseemi /lˈekseːmɪ/ (n)
lexema
  sanan kaikki taivutusmuodot käsittävä abstraktio, leksikkoon kuuluva leksikaalinen vapaa morfeemi

leksikko /lˈeksɪkːo/ (n)
léxico
  johonkin kieleen kuuluva tai johonkin alaan liittyvä sanasto

leksikologia /lˈeksɪkˌoloɡˌia/ (n)
lexicologia
  sanasto-oppi, sanastontutkimus

lemmikki /lˈemmɪkːɪ/ (n)
miosótis, não-me-esqueças
  jokin suvun kasveista, jotka tekevät pieniä viisiterälehtisiä vaaleansinisiä kukkia

lempinimi /lˈempɪnˌimɪ/ (n)
alcunha, apelido
  kutsumanimi, lisänimi, liikanimi

lemu /lˈemu/ (n)
fedor
  paha haju, löyhkä

leninismi /lˈenɪnˌismɪ/ (n)
leninismo
  Leninin poliittinen ideologia

lenkki /lˈeŋkːɪ/ (n)
ligação
  yhdysside, linkki

lennonjohtaja /lˈennonjˌohtaja/ (n)
controlador de tráfego aéreo
  henkilö, joka johtaa siviililentoliikennettä tai sotilaslentoliikennettä ja vastaa siitä, että lentokoneet kulkevat täsmällisesti ja turvallisesti

lennonjohtotorni /lˈennonjˌohtotˌornɪ/ (n)
torre de controle
  lentokentän torni, josta liikenteenjohto voi tarkkailla kentän tapahtumia

lento /lˈento/ (n)
voo, vôo
  lentämisen tapahtuma
vôo
  lentomatka, lentäen lentokoneella tehty matka

lentoasema /lˈentoˌasema/ (n)
aeroporto
  yleensä henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu ilmailuliikennepaikka; lentopaikka, jossa ilmaliikennepalvelu on pysyvästi järjestetty

lentoemäntä /lˈentoemˌæntæ/ (n)
aeromoça
  naispuolinen henkilö, joka palvelee matkustajia lentokoneessa

lentokenttä /lˈentokˌentːæ/ (n)
aeroporto
  tasainen maasta toimivien lentokoneiden nousu- ja laskeutumisalue, jossa on kiitoradat ja lentotoimintaan tarvittava varustus

lentokone /lˈentokˌone/ (n)
avião, aeroplano
  siivin varustettu ilma-alus, jolla kuljetetaan matkustajia ja rahtia

lentopallo /lˈentopˌallo/ (n)
voleibol
  pallopeli, jossa palloa lyödään käsin korkean verkon yli kentän puolelta toiselle
  tietynlainen ilmatäytteinen pallo, jolla ko. peliä pelataan

lentopalloilija /lˈentopˌalloilˌija/ (n)
voleibolista
  henkilö, joka pelaa lentopalloa

lentoposti /lˈentopˌostɪ/ (n)
correio aéreo
  lentoteitse kuljetettava posti

lentotukialus /lˈentotˌukɪalus/ (n)
porta-aviões
  suuri hävittäjäkoneita kantamaan kykenevä kiitoradallinen sota-alus

lentoyhtiö /lˈentoˌyhtɪø/ (n)
companhia aérea
  yhtiö, joka kuljettaa matkustajia tai rahtia ilmateitse lentokoneita tai helikoptereita käyttäen

lentäjä /lˈentæjæ/ (n)
piloto
  henkilö, jolla on koulutus, viranomaisen myöntämä lupa (lentolupakirja) ja lääketieteellinen kelpoisuus ohjata eli lentää ilmassa liikkuvaa kulkuneuvoa, esim. lentokonetta

lentävä /lˈentævæ/ (adj)
voador
  joka lentää

lentävä lautanen /lˈentævæ lˈautanen/ (n)
disco voador
  ufo

lentää /lˈentæː/ (v)
voar
  liikkua ilmassa

leon /lˈeon/ (n)
leonês
  Lounais-Espanjassa puhuttu, nykyään espanjaan sulautunut romaaninen kieli

leopardi /lˈeopˌardɪ/ (n)
leopardo
  pantteri, eräs Afrikassa ja Aasiassa elävä, jonkin verran leijonaa pienempi kissaeläinlaji () tai sen yksilö

lepakko /lˈepakːo/ (n)
morcego
  siipijalkainen, Chiroptera-lahkon nisäkäs, joka kykenee lentämään lenninräpylöidensä avulla
fufa, sapatão
  lesbo

lepattaa /lˈepatːaː/ (v)
drapejar
  liehua tuulen tai ilmavirran vaikutuksesta

lepinkäinen /lˈepɪŋkˌæinen/ (n)
picanço
  lepinkäisten suvun () varpuslintu

lepo /lˈepo/ (n)
descanso
  nukkuminen tai kiireetön paikoillaan oleminen, rauhoittuminen

leppä /lˈepːæ/ (n)
amieiro
  koivukasveihin kuuluvan Alnus-suvun puulaji

leppäkerttu /lˈepːækˌertːu/ (n)
joaninha
  jokin heimon () lajeista, pieni puolipallon muotoinen kovakuoriainen

leptoni /lˈeptonɪ/ (n)
lépton, leptão
  eräitä alkeishiukkasia; fermioni, jonka spin on ½

lesbo /lˈesbo/ (n)
lésbica
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva nainen

lese /lˈese/ (n)
farelo
  jyvän kuori, siementä ympäröivä kasvikuitu, yleensä jauhettuna lesejauhona; myllyssä viljaa kuorittaessa leseeseen jää jonkin verran siemenen valkuaista

leskeys /lˈeskeys/ (n)
viuvez
  leskenä oleminen

leski /lˈeskɪ/ (n)
viúva
  ihminen, jonka puoliso on kuollut

leskimies /lˈeskɪmies/ (n)
viúvo
  miespuolinen leski

lesti /lˈestɪ/ (n)
forma
  kengän valmistuksessa käytettävä muotti

leuka /lˈeuka/ (n)
queixo
  ihmisen kasvojen alaosa, suuta ympäröivät luut, joiden ylä- ja alaosassa hampaat ovat kiinni, muodostaa leukaparin, jonka muodostavat yläleuka (maxilla) ja alaleuka (mandibula)

leukemia /lˈeukemˌia/ (n)
leucemia
  veren valkosolujen syöpä

leveys /lˈeveys/ (n)
largura
  vaakasuunnassa etäisyys sivulta toiselle

leveyspiiri /lˈeveyspˌiːrɪ/ (n)
latitude
  päiväntasaajan ja sen kanssa samansuuntaiset maapalloa leikkaavat pikkuympyrät; niihin perustuva pohjois–eteläsuuntaisen sijainnin ilmoittamiseen käytettävä asteikko

leveä /lˈeveæ/ (adj)
amplo
  sellainen, jolla on paljon mittaa ja ulottuvuutta leveyssuunnassa, laaja sivusuunnassa

levite /lˈevɪte/ (n)
chimia
  leivälle levitettäväksi tarkoitettu elintarvike

levittää /lˈevɪtːæː/ (v)
alastrar
  tehdä leveämmäksi
  aukaista jokin kokoon taitettu täyteen pituuteensa
  tehdä jostakin aineesta tasainen kerros pinnalle

levoton /lˈevoton/ (adj)
incansável
  sellainen, joka on mielentilaltaan huolestunut, hermostunut, rauhaton; luonteenlaadultaan tai olemukseltaan tasapainoton, ailahteleva, vakiintumaton; puheissaan ajattelematon, sopimattomaan kielenkäyttöön syyllistyvä

levy /lˈevy/ (n)
chapa
  litteä, tasapaksu kappale

levyjarru /lˈevyjˌarru/ (n)
freio a disco
  pyörimisliikettä hidastava laite, jossa pyörimisakselille kiinnitettyä kiekkoa painetaan erityisillä jarrupaloilla

levytanko /lˈevytˌaŋko/ (n)
barra
  tanko, johon kiinnitetään levypainoja

levyttää /lˈevytːæː/ (v)
gravar
  nauhoittaa musiikkia äänilevylle

levä /lˈevæ/ (n)
alga
  monenlaisia aitotumallisia yksi- tai monisoluisia eliöitä, joista osa luetaan protisteihin ja osa kasvikuntaan

levätä /lˈevætæ/ (v)
deitar
  olla kuluttamatta voimiansa

liaani /lˈiaːnɪ/ (n)
cipó
  tropiikissa puita tai muita suuria kasveja pitkin ylöspäin kasvava puuvartinen köynnöskasvi

liberaali /lˈiberˌaːlɪ/ (adj)
liberal
  liberaalisen politiikan mukainen

liberaali /lˈiberˌaːlɪ/ (n)
liberal
  liberalismin kannattaja, liberaalisen puolueen jäsen, liberalisti

liberalismi /lˈiberalˌismɪ/ (n)
liberalismo
  ideologia tai poliittinen suuntaus, joka pitää yksilönvapautta, vapautta jostakin ja vapautta johonkin, keskeisenä arvona, ja nykyisin yleensä taloudellista vapautta

libertarismi /lˈibertarˌismɪ/ (n)
libertarianismo
  aate, joka yksilön tasolla katsoo, että henkilöllä tulee olla täysi vapaus tehdä mitä itse haluaa edellyttäen, että suo tämän vapauden myös muille, ja valtion suhteen kannattaa muissa suhteissa minimivaltiota, mutta katsoo kuitenkin väkivaltakoneiston ylläpidon kuuluvan valtiovallalle

libretto /lˈibretːo/ (n)
livreto
  laajamittaisen vokaalimusiikkiteoksen, esimerkiksi oopperan, operetin, oratorion tai passion teksti

libyalainen /lˈibyalˌainen/ (adj)
líbio
  Libyaan liittyvä, sieltä peräisin oleva

libyalainen /lˈibyalˌainen/ (n)
líbio
  Libyana tunnetun alueen asukas tai Libyan valtion kansalainen

lidokaiini /lˈidokaˌiːnɪ/ (n)
lidocaína
  eräs paikallispuudutuksessa käytettävä lääkeaine, joka salpaa hermopäätteiden solukalvojen ionikanavia

liekki /lˈiekːɪ/ (n)
chama, flama
  tulen näkyvä muoto, kaasun yhtyessä ilman happeen tapahtuvaan palamiseen liittyvä valoilmiö

liekkiparatiisikaija /lˈiekːɪpˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
periquito-de-bluebonnet
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

liekkipyrstöamatsoni /lˈiekːɪpˌyrstøamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-cara-roxa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

liemikuutio /lˈiemɪkˌuːtɪo/ (n)
cubo de caldo
  pieneksi kuutioksi pakattu liemitiiviste

lieri /lˈierɪ/ (n)
boca
  hattua ympäröivä, ulkoneva reunus

lieriö /lˈierɪø/ (n)
cilindro
  geometrinen muoto, jossa kaksi pohjaa ja vaippa, pohjat ovat yhdensuuntaiset ja yhtenevät

liettua /lˈietːua/ (n)
lituano
  Liettuassa puhuttava balttilainen kieli (sanalista)

liettualainen /lˈietːualˌainen/ (adj)
lituano
  Liettuasta peräisin oleva tai Liettuan liittyvä

liettualainen /lˈietːualˌainen/ (n)
lituano
  pysyvästi Liettuassa asuva henkilö

lievittää /lˈievɪtːæː/ (v)
aliviar
  tehdä lievemmäksi

liftata /lˈiftata/ (v)
pedir boleia
  pyytää ohiajavilta ajoneuvoilta ilmaista kyytiä peukaloa näyttämällä tai muulla eleellä

ligandi /lˈiɡandɪ/ (n)
ligando
  solun ulkoinen aine, joka sitoutuu reseptoriinsa rakenteensa perusteella

ligatuuri /lˈiɡatˌuːrɪ/ (n)
ligatura
  kahden kirjaimen muodostama merkki: œ, æ, ﬃ
  nuottikirjoituksessa merkki, joka yhdistää kaksi tai useampia peräkkäisiä nuotteja soitettaviksi yhden tavoin

ligniini /lˈiɡnɪːnɪ/ (n)
lenhina
  puussa esiintyvä, sen kuituja yhteen sitova, polyfenolinen amorfinen polymeeri

liha /lˈiha/ (n)
carne
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava syötävä eläinten juovikkaan lihaksiston osa, nisäkkäiden ja lintujen liha

lihakauppa /lˈihakˌaupːa/ (n)
matadouro
  kauppa, jossa myydään lihaa tai muita lihatuotteita

lihaksikas /lˈihaksɪkas/ (adj)
musculoso
  jolla on voimakkaat tai isot lihakset

lihamureke /lˈihamˌureke/ (n)
rolo de carne
  eräs ruokalaji

lihansyöjä /lˈihansˌyøjæ/ (n)
carnívoro
  eliö, joka saa suurimman osan ravinnostaan syömällä muiden eläinten lihaa, toisenvarainen eliö

lihapulla /lˈihapˌulla/ (n)
almôndega
  jauhelihasta valmistettu lihapallero

lihas /lˈihas/ (n)
músculo
  lihaskudos, säikeinen kokonaisuus, joka supistumalla kykenee muuttamaan pituuttaan ja siten liikuttamaan kehon osia

lihasmaha /lˈihasmˌaha/ (n)
moela
  (anatomia) lintujen mahalaukun taaempi osa, jossa ruoan hienontaminen pääasiassa tapahtuu

lihava /lˈihava/ (adj)
gordo
  (ihmisestä tai eläimestä) paksuudeltaan mittava, pulska, rehevä

lihottaa /lˈihotːaː/ (v)
engordar
  tehdä lihava(mma)ksi, tarkoituksellisesti esim. sikaa ruokkimalla tai jokin vaate voi tehdä lihavamman näköiseksi

liian /lˈiːan/ (adv)
demais
  enemmän tai vähemmän kuin tarpeeksi; ei sopivasti; ei sopiva

liikaa /lˈiːkaː/ (adv)
demais
  kohtuullisuutta tai tarpeellista määrää enemmän, liian paljon

liikavarvas /lˈiːkavˌarvas/ (n)
calo
  (lääketiede) tavallisimmin varpaisiin ahtaiden kenkien aiheuttaman ärsytyksen seurauksena muodostuva sarveisainetta sisältävä ihokyhmy

liike /lˈiːke/ (n)
movimento
  liikkuminen, paikasta toiseen siirtyminen tai kulkeminen tai jatkuva aseman muutos
  liikeyritys, kauppa, myymälä

liikekannallepano /lˈiːkekˌannallˌepano/ (n)
mobilização
  valtion asevoimien ja muun yhteiskunnan määrääminen taisteluvalmiuteen

liikemies /lˈiːkemies/ (n)
homem de negócios
  liiketoimia tekevä henkilö, esimerkiksi yrittäjä tai yrityksen johtoa

liikemäärä /lˈiːkemˌæːræ/ (n)
momento
  suure, joka määritellään massan ja nopeuden tulona

liikenne /lˈiːkenne/ (n)
circulação
  kulkuvälineiden ja jalankulkijoiden liikkuminen ja tavaroiden kuljetus kokonaisuutena

liikennemerkki /lˈiːkennemˌerkːɪ/ (n)
placa
  tiettyjen standardien mukaisesti suunniteltu merkki, joka antaa ohjeita tai määräyksiä liikenteessä käyttäytymiselle

liikenneonnettomuus /lˈiːkenneˌonnetːomuːs/ (n)
acidente de tráfego
  onnettomuus, joka on tapahtunut liikenteen aiheuttamana

liikenneruuhka /lˈiːkennerˌuːhka/ (n)
congestionamento
  tilanne, jossa tiellä on sen kapasiteettiin nähden liikaa autoja, jolloin autojen ajonopeus hidastuu; yleensä ei liikennetukos

liikennevalot /lˈiːkennˌevalot/ (n)
semáforo
  liikenteessä käytettävä opastejärjestelmä, joka liikennevalojen avulla kertoo, kenellä milloinkin ja mihin suuntaan on vallitseva ajo- tai kulkuoikeus

liikenneympyrä /lˈiːkennˌeympyræ/ (n)
rotatória
  ympyrän muotoinen väylä tieliikenteessä, jota ajetaan ympäri ja josta on poistumismahdollisuudet eri reiteille

liikesalaisuus /lˈiːkesalˌaisuːs/ (n)
segredo comercial
  tieto, jonka yritys haluaa pitää salassa kilpailijoilta

liiketoimintamalli /lˈiːketˌoimɪntamˌallɪ/ (n)
modelo de negócios
  se, kuinka yrityksen tietty liiketoiminta käytännössä toimii tuottaakseen tuloja (sisältää ansaintalogiikan)

liikevaihto /lˈiːkevˌaihto/ (n)
movimento
  yrityksen tietyssä ajassa synnyttämä myyntitulo; yrityksen myyntituottojen yhteenlaskettu määrä kirjanpitolain mukaisesti laskettuna

liikkuvuus /lˈiːkːuvuːs/ (n)
mobilidade
  kyky liikkua; kyky liikkua ja toimia nopeasti

liikunta /lˈiːkunta/ (n)
educação física
  kouluaine, johon kuuluu erilaista urheilua

liikuttaa /lˈiːkutːaː/ (v)
comover
  siirtää tai kuljettaa paikasta toiseen; laittaa liikkumaan

liima /lˈiːma/ (n)
cola
  tavallisesti nestemäinen kiinnitysaine, jolla liitetään yhteen eli liimataan toisistaan irrallaan olevia osia tai esineitä

liimata /lˈiːmata/ (v)
colar
  liittää yhteen liimaa käyttäen

liioitella /lˈiːoitella/ (v)
exagerar
  paisutella esim. kertomusta tai pyöristää mm. lukuja ylöspäin

liipaisin /lˈiːpaisɪn/ (n)
gatilho
  kivääreitten ja pistooleitten laukaisuvipu

liipata /lˈiːpata/ (v)
afiar
  hioa kovasimella

liira /lˈiːra/ (n)
lira
  eräissä maissa käytössä olleen tai olevan rahayksikön nimi

liite /lˈiːte/ (n)
anexo
  liitetty asia: esimerkiksi teokseen, kirjeeseen tai artikkeliin oheistettu asiakirja tai tiedosto

liitepartikkeli /lˈiːtepˌartɪkːˌelɪ/ (n)
clítico
  suomen kielen partikkeleiden ryhmä, johon kuuluvia partikkeleita käytetään päätteiden tapaan, eivätkä ne ole itsenäisiä sanoja

liito-orava /lˈiːtoˈorava/ (n)
esquilo voador
  Pohjois-Euraasiassa elävä jyrsijä (Pteromys volans), jonka taka- ja eturaajojen välissä on ihopoimut, joiden avulla se voi liitää etäisyyksiä

liitonarkki /lˈiːtonˌarkːɪ/ (n)
Arca da Aliança
  juutalaisten pyhä arkku, jossa kerrottiin säilytettävän Mooseksen Jumalalta saamia laintauluja, mannaa erämaavaelluksen ajalta sekä Aaronin sauvaa

liitto /lˈiːtːo/ (n)
união
  sopimus kahden tai useamman ihmisen tai muun toimijan välisestä yhteistyöstä tms; yhdistys; järjestö

liittoutua /lˈiːtːoutˌua/ (v)
aliar
  muodostaa liitto; liittyä liittoon

liittoutuneet /lˈiːtːoutuneːt/ (n)
aliados
  (erityisesti) toisen maailmansodan toinen osapuoli

liittyvä /lˈiːtːyvæ/ (adj)
relacionado
  sellainen, joka liittyy tai kytkeytyy jhk, jhk sidoksissa oleva

liittyä /lˈiːtːyæ/ (v)
afiliar
  mennä johonkin ryhmään, mennä jäseneksi

liittää /lˈiːtːæː/ (v)
anexar
  kiinnittää osaksi jotakin, kytkeä johonkin

liitu /lˈiːtu/ (n)
giz
  valkoinen mureneva kalkkikivi

liitukausi /lˈiːtukˌausɪ/ (n)
cretáceo
  geologinen kausi jura- ja tertiäärikauden välissä 145–65 mvs., jolloin syntyivät mm. paljas- ja koppisiemeniset kukkakasvit sekä ensimmäiset kädelliset; liitukausi päättyi joukkotuhoon, joka tuhosi muiden muassa hirmuliskot

liitutaulu /lˈiːtutˌaulu/ (n)
lousa
  jatkuvaan käyttöön tehty kirjoitusalusta, johon kirjoitetaan tai piirretään liidulla, opetukseen käytettävä koulutaulu

liivi /lˈiːvɪ/ (n)
colete
  miesten edestä suljettava hihaton vaate, jota yleensä käytetään pukutakin kanssa väliasusteena

likainen /lˈikainen/ (adj)
sujo
  sellainen, jossa on likaa, likaantunut, epäsiisti

likakaivo /lˈikakˌaivo/ (n)
fossa
  kaivo, joka on likavesien keräämistä varten

likinäköinen /lˈikɪnækˌøinen/ (adj)
miópico
  joka näkee vain lähellä olevat kohteet tarkkoina, mutta kauempana olevat ovat sumuisia

likvidoida /lˈikvɪdˌoida/ (v)
liquidar
  muuttaa yrityksen varoja rahaksi

likööri /lˈikøːrɪ/ (n)
licor
  tavallisesti runsassokerinen ja vahva maustettu alkoholijuoma

lila-amatsoni /lˈilaˈamatsˌonɪ/ (n)
papagaio-de-finsch
  eräs uhanalainen papukaija

lilja /lˈilja/ (n)
lírio
  jokin liljojen (Lilium) kasvisukuun kuuluva kasvi

lima /lˈima/ (n)
muco
  limakalvojen ja hengitysteiden nestemäinen, monesti sitkeähkö liukas erite

limakalvo /lˈimakˌalvo/ (n)
mucosa
  ruuansulatuskanavaa, hengitysteitä, virtsateitä ja sukuelimiä peittävä ohut solukerros, jonka päällä on sitkeää limaa

limbinen /lˈimbɪnen/ (adj)
límbico
  reunaan kuuluva, reuna-

limburg /lˈimburɡ/ (n)
limburguês
  Alankomaissa, Belgiassa ja Luxemburgissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: li)

limonadi /lˈimonˌadɪ/ (n)
limonada
  perinteinen virvoitusjuoma, jossa kivennäisveteen on sekoitettu makeaa hedelmämehua; sitruunasooda; nykyisin mikä tahansa makea tai makeutettu ja hiilihapotettu virvoitusjuoma

lineaarialgebra /lˈineˌaːrɪˌalɡebra/ (n)
álgebra linear
  matematiikan osa-alue, joka tutkii vektoreita, vektoriavaruuksia, lineaarikuvauksia ja lineaarisia yhtälöryhmiä

linimentti /lˈinɪmˌentːɪ/ (n)
linimento
  ihmisen tai eläimen iholle levitettävä nestemäinen lääkevalmiste, jonka tarkoituksena on vaikuttaa paikallisesti

linja /lˈinja/ (n)
linha
  raja, rajalinja
  säännöllisesti liikennöity reitti kahden paikkan välillä, yhteys, liikenneyhteys
  yhteys, viestintäyhteys
coluna
  kirjaimilla A–H nimetty šakkilaudan pystysarake. Šakki- tai uhkauslinjana voi olla myös rivi tai diagonaali.

linja-auto /lˈinjaˈauto/ (n)
autocarro, ônibus
  moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu usean ihmisen yhtäaikaiseen kuljettamiseen ja jota käytetään yleisesti joukkoliikenteessä

linja-autoasema /lˈinjaˈautoˌasema/ (n)
estação de ônibus
  linja-autoliikenteen, erityisesti kauko- ja pikavuoroliikenteen keskus rakennuksineen, jonne linja-autot saapuvat ja josta ne lähtevät

linjatuomari /lˈinjatˌuomarɪ/ (n)
bandeirinha
  erotuomari, joka pelikentän rajalta käsin hoitaa osansa erotuomariston työskentelystä

linkki /lˈiŋkːɪ/ (n)
ligação
  avainsana hypertekstissä, josta siirrytään aiheesta toiseen; hyperlinkki

linko /lˈiŋko/ (n)
estilingue
  primitiivinen heittoase, jolla singotaan pieniä kiviä, kuulia tai tikkamaisia nuolia

linna /lˈinna/ (n)
castelo
  asuntona tai sotilaallisena suojarakennuksena toimiva rakennus, jonka tärkeimmät osat ovat muurit ja torni

linnoitus /lˈinnoitus/ (n)
fortaleza
  sotilaallinen tukikohta tai suojavarustus, jota suojaavat muurit, vallit tai vastaavat rakennelmat

linnunlaulu /lˈinnunlˌaulu/ (n)
canto
  linnun henkitorvensa kautta synnyttämä ääntely

linnunpesä /lˈinnumpˌesæ/ (n)
ninho
  linnun rakentama sija, jossa yleensä munii ja hautoo munansa

linssi /lˈinssɪ/ (n)
lente, lentilha
  rokkalinssi, mikä hyvänsä hernekasvien heimon linssien (Lens) sukuun kuuluva laji ja sen ruokana käytettävä siemen, erityisesti kylvövirvilä (Lens culinaris)
  (optiikka) läpinäkyvä optinen osa, jonka pinnat ovat kuperat tai koverat ja tehtävänä koota tai hajottaa valonsäteitä

lintsata /lˈintsata/ (v)
cabular
  jäädä luvatta pois (esim. koulusta)

lintu /lˈintu/ (n)
pássaro, ave
  lintujen luokkaan (Aves) kuuluva tasalämpöinen muniva selkärankainen eläin, jonka eturaajat ovat kehittyneet siiviksi

lintutiede /lˈintutˌiede/ (n)
ornitologia
  lintuja tutkiva eläintieteen haara

liota /lˈiota/ (v)
encharcar-se
  seisoa vedessä

lipasto /lˈipasto/ (n)
cômoda
  huonekalu, jossa säilytetään tavaroita vetolaatikoissa

liperi /lˈiperɪ/ (n)
levístico
  (yleisesti) -suvun kasvi (Suvun ainoa laji on Levisticum officinale.)

lipidi /lˈipɪdɪ/ (n)
lipídio
  luonnossa esiintyvä rasva tai rasvamainen aine

lipogrammi /lˈipoɡrˌammɪ/ (n)
lipograma
  lipogrammaattinen teksti

lippu /lˈipːu/ (n)
bandeira, estandarte
  kankainen tunnusmerkki, joka kiinnitetään reunastaan salkoon, ja jota käytetään valtion tai jonkin organisaation symbolina tai signaalinantoon

lippulaiva /lˈipːulˌaiva/ (n)
capitânia
  laivueen komentajan laiva

lisenssi /lˈisenssɪ/ (n)
licença
  käyttölupa; oikeudenhaltijan lupa hyödyntää tuotetta tai valmistaa siitä kopioita

lisko /lˈisko/ (n)
lagarto
  suomukas, yleensä nelijalkainen matelijoihin kuuluva selkärankainen. Suomessa eläviä liskoja ovat mm. sisilisko ja vaskitsa

liskohaukka /lˈiskohˌaukːa/ (n)
miotos-papas-largatos
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lista /lˈista/ (n)
lista
  luettelo

listerioosi /lˈisterɪˌoːsɪ/ (n)
listeriose
  Listeria monocytogenes -bakteerin aiheuttama sairaus, joka tavallisimmin tarttuu bakteerin saastuttamien elintarvikkeiden välityksellä

lisuke /lˈisuke/ (n)
acompanhamento
  varsinaisen ruoan (esimerkiksi lihan tai kalan) lisäksi tarjottava ruoka (esimerkiksi peruna tai riisi)

lisäkilpirauhanen /lˈisækˌilpɪrˌauhanen/ (n)
paratireoide
  kilpirauhasen takapinnalla sijaitsevia rauhasia, jotka erittävät lisäkilpirauhashormonia

lisäksi /lˈisæksɪ/ (adv)
adicionalmente, demais
  lisänä johonkin (lukuun tai määrään)

lisämunuainen /lˈisæmˌunuˌainen/ (n)
glândula adrenal
  munuaisen yläpuolella sijaitseva umpieritysrauhanen, joka tuottaa mm. adrenaliinia

lisätä /lˈisætæ/ (v)
acrescentar, adicionar
  tehdä lisäys
  enentää määrää, kartuttaa tai suurentaa määrää tai arvoa

lisäys /lˈisæys/ (n)
adição
  lisäämisen tai lisääntymisen tulos; kasvu

lisääntyminen /lˈisæːntˌymɪnen/ (n)
reprodução
  eliöiden syntyminen saman lajin yksilöistä, joka voi tapahtua suvullisesti tai suvuttomasti

lisääntyä /lˈisæːntˌyæ/ (v)
procriar
  tuottaa jälkeläisiä

litania /lˈitanˌia/ (n)
ladainha
  papin johtama rukous

litium /lˈitium/ (n)
lítio
  kevyin alkalimetalleihin kuuluva metallimainen alkuaine

litra /lˈitra/ (n)
litro
  SI-järjestelmän lisäyksikkö, tilavuusmitta, joka vastaa yhtä kuutiodesimetriä. Tunnus l tai L.

litsi /lˈitsɪ/ (n)
lichia
  eteläkiinalainen puu ; sen hedelmä, joka on luumarja

litteä /lˈitːeæ/ (adj)
chato
  sellainen, joka on muodoltaan ohut; leveähkö, vahvuudeltaan vähäinen, kuin olisi litistynyt

liturgi /lˈiturɡɪ/ (n)
liturga
  jumalanpalvelusta, erityisesti messua, johtava pappi

liturgia /lˈiturɡˌia/ (n)
liturgia
  jumalanpalveluskaava, jonka mukaan jumalanpalvelus eräissä kirkkokunnissa toimitetaan

liueta /lˈiueta/ (v)
dissolver
  kiinteän aineen sekoittumista liuottimeen

liukas /lˈiukas/ (adj)
escorregadio
  sellainen, jossa kitka on pieni

liukua /lˈiukua/ (v)
deslizar
  liikkua pinnalla niin, että pysyy koko ajan (ainakin näennäisesti) kiinni pinnassa

liukuhihna /lˈiukuhˌihna/ (n)
esteira rolante
  kuljetin, jossa aines tai esineet liikkuvat liikkuvaa alustaa myöten

liukumäki /lˈiukumˌækɪ/ (n)
escorregador
  rakennelma, jota pitkin liu’utaan alas esimerkiksi leikkikentällä

liukuportaat /lˈiukupˌortaːt/ (n)
escada rolante
  automaattisesti ylös- tai alaspäin liikkuvat portaat, joissa ei tarvitse itse kävellä

liuos /lˈiuos/ (n)
solução
  seos jossa kaksi tai useampi aine ovat sekoittuneet muodostaen yhtenäisen faasin

liuotin /lˈiuotɪn/ (n)
solvente
  aine, johon toisia aineita liukenee, muodostaen liuoksen

liuottaa /lˈiuotːaː/ (v)
dissolver
  saattaa aine liukenemaan toiseen

liuske /lˈiuske/ (n)
xisto
  yleisnimitys voimakkaasti suuntautuneille muuntuneille kivilajeille

liuskekaasu /lˈiuskekˌaːsu/ (n)
gás de xisto
  saviliuskekerrostumista saatava maakaasu

liuskelintuhaukka /lˈiuskelˌintuhˌaukːa/ (n)
açor-dorso-de-ardósia
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

livermorium /lˈivermorium/ (n)
livermório
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Lv

lobata /lˈobata/ (v)
fazer lobby
  vaikuttaa päättäjiin jonkin asian puolesta tai sitä vastaan tuomalla asiaa esille joukossa, joka tuntuu asialle vastaanottavaiselta

lobbari /lˈobːarɪ/ (n)
lobista
  henkilö joka harjoittaa lobbausta ammatikseen

lobotomia /lˈobotˌomɪa/ (n)
lobotomia
  aivojen lohkon poistoleikkaus; tehtiin tyypillisesti katkaisemalla hermoratoja tietystä aivojen osasta

logaritmi /lˈoɡarˌitmɪ/ (n)
logaritmo
  matemaattinen funktio, joka kertoo mihin potenssiin kantaluku on korotettava, jotta saataisiin haluttu luku, eksponenttifunktion käänteisfunktio

logiikka /lˈoɡɪːkːa/ (n)
lógica
  formaalinen tiede, jonka kohteena ovat käsitteiden yleiset ja muodolliset ominaisuudet ja suhteet, joita kuvaamaan käytetään erityisistä merkeistä koostuvia filosofian ja matematiikan lainalaisuuksia noudattavia formaaleja kieliä

logistiikka /lˈoɡɪstˌiːkːa/ (n)
logística
  prosessi, joka kattaa kuljetusten ja varastoinnin suunnittelun, toteutuksen ja valvonnan, jotta tavara, palvelut ja niihin liittyvä tieto saadaan toimitettua kuluttajille
  välineiden, tarvikkeiden ja henkilöstön hankinta, järjestäminen, ylläpito ja kuljetus

lohduttaa /lˈohdutːaː/ (v)
consolar
  yrittää parantaa toisen pahaa mieltä esim. halaamalla tai sanomalla jotain mukavaa

lohenpunainen /lˈohempunˌainen/ (adj)
salmão
  väriltään vaaleanpunaisen-oranssi

lohikala /lˈohɪkˌala/ (n)
salmão
  mikä tahansa Salmoniformes-lahkoon kuuluva viuhkaeväisten kalojen laji tai sellaisen yksilö

lohikäärme /lˈohɪkˌæːrme/ (n)
dragão
  tarujen siivekäs lisko, joka kykenee syöksemään tulta

lohko /lˈohko/ (n)
bloco
  tietty määrä dataa, joka voidaan tyypillisesti lukea ja kirjoittaa yhdellä operaatiolla
  sarja lauseita yhdistettynä yhdeksi lauseeksi, koodilohko

lohtu /lˈohtu/ (n)
consolo
  lohduttava asia

loikata /lˈoikata/ (v)
desertar
  paeta ulkomaille valtiosta, etenkin sosialistimaasta, joissa maastamuutto oli rajoitettua

loinen /lˈoinen/ (n)
parasita
  Suomessa maaseudun tilattoman köyhälistön edustaja, joka eli toisen tuvassa, saunassa tai muissa tiloissa ja sai pääsääntöisesti elantonsa luontaistuotteina siten kuin isäntä parhaaksi katsoi antaa

loistaa /lˈoistaː/ (v)
brilhar
  heijastaa tai tuottaa valoa
  olla todella hyvä

loistava /lˈoistava/ (adj)
brilhante
  todella hyvä, suurenmoinen
  kirkkaasti valaiseva, hohtava

loistokaija /lˈoistokˌaija/ (n)
periquito-soberbo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lojaali /lˈojaːlɪ/ (adj)
leal
  uskollinen ja luotettava jollekin (esimerkiksi henkilölle, aatteelle tai organisaatiolle kuten valtiolle)

lojaalisti /lˈojaːlˌistɪ/ (adv)
lealmente
  lojaalilla tavalla; uskollisesti

lojban /lˈojban/ (n)
Lojban
  1980-luvulla kehitetty logiikkaan perustuva keinotekoinen kieli (kielitunnus: jbo)

lokakuu /lˈokakuː/ (n)
outubro
  vuoden kymmenes kuukausi, kuukausi syyskuun ja marraskuun välissä

lokatiivi /lˈokatˌiːvɪ/ (n)
locativo
  joissakin kielissä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee paikkaa tai sijaintia

loki /lˈokɪ/ (n)
barquilha
  lokikirja

lokki /lˈokːɪ/ (n)
gaivota
  (yleisesti) mikä tahansa lokkien heimoon () kuuluva rantalintujen laji tai sellaisen yksilö

lokum /lˈokum/ (n)
delícia turca
  turkkilaisperäinen tomusokerilla päällystetty hillomainen makeinen

loma /lˈoma/ (n)
férias, feriado
  pitkähkö yhtenäinen lepokausi uurastuksen vastapainona

lomailija /lˈomailˌija/ (n)
feriante
  henkilö, joka lomailee

lomake /lˈomake/ (n)
formulário
  painettu liuska tiettyyn tarkoitukseen kerättävien tietojen ilmoittamiseksi

lomakohde /lˈomakˌohde/ (n)
balneário
  suosittu lomaviettopaikka

lombardialainen /lˈombardˌialˌainen/ (n)
lombardo
  Lombardian asukas

lompakko /lˈompakːo/ (n)
carteira
  rahalompakko, nahkasta tai kankaasta valmistettu, mukana kannettava, litteä, yleensä monilokeroinen säilytystila seteleille, pienelle määrälle kolikoita ja luottokorteille sekä joillekin henkilökohtaisille papereille

lonkero /lˈoŋkero/ (n)
tentáculo
  selkärangattomilla eläimillä pitkänomainen, joustava elin

lonkerojalkainen /lˈoŋkerojˌalkainen/ (n)
braquiópode
  -pääjakson selkärangattomia merieläimiä

lonkka /lˈoŋkːa/ (n)
quadril
  nivel reiden ja lantion välissä

lontoolainen /lˈontoːlˌainen/ (adj)
de Londres
  Lontoosta peräisin oleva tai Lontooseen liittyvä

lontoolainen /lˈontoːlˌainen/ (n)
londrina
  pysyvästi Lontoossa asuva henkilö

loogikko /lˈoːɡɪkːo/ (n)
lógico
  logiikan harjoittaja

looginen /lˈoːɡɪnen/ (adj)
lógico
  logiikan mukainen, johdonmukainen

loogisesti /lˈoːɡɪsˌestɪ/ (adv)
logicamente
  johdonmukaisesti, logiikkaa noudattaen

loosi /lˈoːsɪ/ (n)
loja
  osasto, aitio

lopettaa /lˈopetːaː/ (v)
parar
  lakata tekemästä; keskeyttää, lakkauttaa jonkin toiminta

loppiainen /lˈopːɪˌainen/ (n)
Epifania
  joulunajan juhlista viimeisenä, 6. tammikuuta vietettävä kirkollinen juhlapäivä

loppu /lˈopːu/ (n)
fim, final
  viimeiset vaiheet

loppua /lˈopːua/ (v)
acabar
  päättyä, tulla tai päästä loppuunsa

loppupeli /lˈopːupˌelɪ/ (n)
final
  Keskipeliä seuraa shakkipelin kolmas ja viimeinen vaihe eli sotilaspeliin keskittyvä loppupeli.

lordi /lˈordɪ/ (n)
senhor
  Britanniassa käytetty ylhäisaatelista asemaa ilmaiseva arvonimi.

loska /lˈoska/ (n)
lama de neve
  maassa oleva vetinen lumi

louferi /lˈouferɪ/ (n)
sapatilha
  eräs miesten paulaton matala kenkä

louhos /lˈouhos/ (n)
pedreira
  paikka, jossa kiveä louhitaan

loukata /lˈoukata/ (v)
injuriar, ofender
  satuttaa jotakuta toista (henkisesti)

lounas /lˈounas/ (n)
sudoeste
  väli-ilmansuunta etelän ja lännen välissä
almoço
  aamupäivällä tai keskipäivällä nautittu ruoka

lounastaa /lˈounastaː/ (v)
almoçar
  syödä lounasta

luento /lˈuento/ (n)
conferência
  opetustarkoituksessa pidettävä esitelmä, yliopiston oppitunti

luetella /lˈuetella/ (v)
enumerar
  lukea ääneen tai kirjallisesti mainita luettelosta

luettelo /lˈuetːˌelo/ (n)
catálogo
  kirjoitus, jossa mainitaan toisiinsa liittyviä asioita

luhtavahanokka /lˈuhtavˌahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-cabeça-cinzenta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luistelija /lwˈistelˌija/ (n)
patinador
  henkilö, joka luistelee

luistella /lwˈistella/ (v)
patinar
  liikkua luistimilla

luistelu /lwˈistelu/ (n)
patinagem
  liikunta- tai urheilumuoto, jossa luistellaan jään päällä luistimilla

luistin /lwˈistɪn/ (n)
patim
  luistelua varten suunniteltu jalkine, jonka pohjassa on tätä tarkoitusta varten terä

lujasti /lˈujastɪ/ (adv)
firmemente
  lujalla tavalla; tiukasti

lukea /lˈukea/ (v)
ler
  esittää ääneen tekstistä tai ulkomuistista

lukeminen /lˈukemɪnen/ (n)
leitura
  kirjoituksen tulkitseminen mielleyhtyminä

lukihäiriö /lˈukɪhˌæirɪø/ (n)
dislexia
  lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus.

lukija /lˈukɪja/ (n)
leitor
  ihminen, joka lukee
  laite tai ohjelma, joka lukee tietoa

lukinkalvo /lˈukɪŋkˌalvo/ (n)
aracnoide
  aivokalvon keskimmäinen kerros

lukio /lˈukɪo/ (n)
ensino médio
  Suomen koulutusjärjestelmän vapaaehtoinen oppilaitos, joka antaa yleissivistystä ja valmiudet aloittaa opinnot korkea-asteella

lukita /lˈukɪta/ (v)
trancar
  laittaa lukolla kiinni, sulkea pääsy jhk, salvata

lukki /lˈukːɪ/ (n)
aranhiço
  jokin lukkien lahkoon () kuuluva laji tai yksilö

lukko /lˈukːo/ (n)
fechadura
  ovessa oleva laite tai mekanismi, joka estää pääsyn johonkin ilman avainta tai muuta keinoa avata ovi

lukkoseppä /lˈukːosˌepːæ/ (n)
chaveiro
  ammatinharjoittaja, joka rakentaa, huoltaa, asentaa ja avaa lukkoja

luksaatio /lˈuksaːtˌio/ (n)
luxação
  nivelen meneminen sijoiltaan

luksi /lˈuksɪ/ (n)
lux
  valaistuksen voimakkuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lx)

luku /lˈuku/ (n)
número
  numeroista koostuva määrän kertova esitys
capítulo
  lukumäärä, sen määrittäminen

lukukausi /lˈukukˌausɪ/ (n)
semestre
  oppilaitoksen lähes puolen vuoden mittainen, kesä- ja talviloman katkaisema vuotuinen opiskeluaika

lukusali /lˈukusˌalɪ/ (n)
sala de leitura
  sali, joka on suunniteltu sitä varten, että siellä voi lukea rauhassa; esimerkiksi kirjastoissa

lukusuora /lˈukusˌuora/ (n)
linha numérica
  suora, jonka kukin piste vastaa yhtä reaalilukua

lukutaidoton /lˈukutˌaidoton/ (adj)
analfabeto
  sellainen, jolla ei ole lukutaitoa

lukuteoria /lˈukutˌeorˌia/ (n)
teoria dos números
  lukuja tutkiva matematiikan osa-alue, joka on perinteisesti keskittynyt erityisesti luonnollisiin lukuihin ja niiden jaollisuuteen

lukuun ottamatta /lˈukuːn ˈotːamˌatːa/ (adv)
exceto
  laskematta mukaan

lukuvuosi /lˈukuvˌuosɪ/ (n)
ano escolar
  oppilaitoksen toimintaan liittyvä yhtenäinen ajanjakso, joka alkaa vuosittain samoihin aikoihin; monissa oppilaitoksissa ja kouluissa lukuvuosi alkaa loppukesällä ja loppuu kesän alussa; ei vastaa kalenterivuotta eikä ole vuoden mittainen, vain noin 10-kuukautinen

lumi /lˈumɪ/ (n)
neve
  veden härmistynyt olomuoto, jäätyneestä vedestä muodostunutta kiinteää kiteistä valkoista ainetta

lumiaura /lˈumɪˌaura/ (n)
limpa-neve
  aggregaattina ajoneuvoon kiinnitettävä aura, jolla työnnetään lunta pois

lumihiutale /lˈumɪhˌiutale/ (n)
floco de neve
  jäätyneen veden muodostama kuusikulmainen kide, jotka satavat ja kerääntyvät maassa lumeksi

lumikenkä /lˈumɪkˌeŋkæ/ (n)
raquete
  lumessa liikkumiseen tarkoitettu, jalkineen pohjaan kiinnitettävä alunen, joka kannattelee kävelijää lumen pinnalla

lumikko /lˈumɪkːo/ (n)
doninha
  () elintavoiltaan kärppää muistuttava näätäeläin. Euroopassa elää kaksi kokonsa ja ulkonäkönsä puolesta toisistaan eroavaa alalajia.

lumimies /lˈumɪmies/ (n)
abominável homem das neves
  tuntematon ihmisenmuotoinen olento, joita väitetään elävän etenkin Himalajan vuoristossa

lumimyrsky /lˈumɪmˌyrsky/ (n)
nevasca
  myrsky johon liittyy lumisade ja lumen nousu ilmaan

lumipallo /lˈumɪpˌallo/ (n)
bola de neve
  lumesta tehty pallo

lumisade /lˈumɪsˌade/ (n)
nevada
  sade, joka laskeutuu lumena

lumisota /lˈumɪsˌota/ (n)
briga de bolas de neve
  yl. leikkimielinen taistelu, jossa toisia heitetään lumipalloilla

lumiukko /lˈumiukːo/ (n)
boneco de neve
  päällekkäin kasatuista lumipalloista tehty ihmisenmuotoinen hahmo

lumivyöry /lˈumɪvˌyøry/ (n)
avalanche
  luonnonilmiö, jossa lumimassa vyöryy alas rinnettä

lumme /lˈumme/ (n)
nenúfar
  joukko lumpeitten () sukuun kuuluva vedessä eläviä kasveja

lumous /lˈumous/ (n)
encanto
  taika, jonka tekijä alistaa toisen persoonan hallintaansa lumoamalla

lunastus /lˈunastus/ (n)
amortização
  toimituskirjoista perittävä maksu, sportteli

lunnaat /lˈunnaːt/ (n)
resgate
  jonkun vapauttamisesta vaadittava hinta

lunni /lˈunnɪ/ (n)
papagaio-do-mar
  värikäsnokkainen kalaa syövä ruokkilintu ()

luo /lˈuo/ (n)
luo
  luojen kansanryhmään kuuluva henkilö
  mikä tahansa edellisten lähinnä eteläisen Sudanin ja eteläisen Kenian välisellä alueella käyttämistä luo-kieliin kuuluvista kielistä

luoda /lˈuoda/ (v)
criar
  tuottaa jotakin uutta ja omaperäistä

luode /lˈuode/ (n)
noroeste
  väli-ilmansuunta lännen ja pohjoisen välissä

luodinkestävä /lˈuodɪŋkˌestævæ/ (adj)
antibalas
  sellainen, joka kestää luodin osuman

luoja /lˈuoja/ (n)
criador
  henkilö, joka saa aikaan ja tuottaa uutta ja omaperäistä

luokittelu /lˈuokɪtːˌelu/ (n)
classificação
  (tiede) jonkin aineiston jaottelu järkeviin kokonaisuuksiin, tavallisesti luokiteltavassa aineistossa esiintyvien yhtäläisyyksien ja erojen perusteella tai matemaattisesti jonkin suureen mukaan

luokka /lˈuokːa/ (n)
aula
  ryhmä, johon luokiteltava asia tai esine asetetaan samankaltaisten joukkoon
  laatuaste, laatu
  tieteellisen luokittelun taso lahkon ja kaaren (kasvitieteessä) tai pääjakson (eläintieteessä) välissä (classis)
  koulussa samassa vaiheessa olevien oppilaiden opetusryhmä

luokkataistelu /lˈuokːatˌaistelu/ (n)
luta de classes
  marxilaisuudessa eri yhteiskuntaluokkien käymä kamppailu vallasta ja omaisuudenjaosta; yksi Karl Marxin keskeisistä sosiologisista ideoista

luola /lˈuola/ (n)
caverna
  maan alla tai kallion sisällä oleva syvä onkalo

luomiväri /lˈuomɪvˌærɪ/ (n)
sombra
  silmäluomien ehostuksessa käytettävä väri

luomus /lˈuomus/ (n)
criação
  luomistyön tulos

luonne /lˈuonne/ (n)
caráter
  jonkun henkiset ominaispiirteet

luonnollinen /lˈuonnollɪnen/ (adj)
natural
  joka on sopusoinnussa luonnon kanssa

luonnollinen henkilö /lˈuonnollɪnen hˈeŋkɪlø/ (n)
pessoa física
  yksittäinen ihminen, henkilö, jolla on subjektiivisia oikeuksia ja velvollisuuksia

luonnollinen kieli /lˈuonnollɪneŋ kˈielɪ/ (n)
língua natural
  kieli, jolla ihmiset yleisesti kommunikoivat keskenään ja joka on kehittynyt ja siirtynyt sukupolvelta toiselle normaalin sosiaalisen kanssakäymisen osana

luonnollinen luku /lˈuonnollɪnen lˈuku/ (n)
número natural
  ei-negatiivinen kokonaisluku; kokonaislukujen joukon ℕ alkio

luonnollisesti /lˈuonnollɪsˌestɪ/ (adv)
naturalmente
  luonnollisella tavalla

luonnonmullistus /lˈuonnonmˌullɪstus/ (n)
desastre natural
  luonnossa tapahtuva äkillinen, raju ja tuhoisa muutos

luonnontiede /lˈuonnontˌiede/ (n)
ciência natural
  luontoa, sen ilmiöitä tutkiva, ja niitä selittämään pyrkivä tiede

luonnonvalinta /lˈuonnonvalˌinta/ (n)
seleção natural
  evoluutioprosessi, jossa perinnölliset hyödylliset ominaisuudet runsastuvat ja haitalliset harvinaistuvat populaatiossa sukupolvien kuluessa ympäristön vaikutuksesta; elinkelpoisuutta valvova evoluutioprosessi; koskee erityisesti suvutonta lisääntymistä

luonnonvara /lˈuonnonvˌara/ (n)
recurso natural
  Jokin luonnon tarjomista liki rajattomista resursseista mitä ihminen kykenee hyödyntämään energiana tai materiaalina

luonnos /lˈuonnos/ (n)
esboço
  taideteoksen, kirjoituksen tms. (nopeasti tehty) suunnitelma, hahmotelma

luonto /lˈuonto/ (n)
natureza
  maapallolla kaikki, mikä ei ole ihmisen rakentamaa tai järjestelemää

luopua /lˈuopua/ (v)
desistir
  antaa pois jotakin, jonka omistaa; jättää jotakin, jonka haluaisi omistaa; jättää virka tai asema; lopettaa jonkin tekeminen, tavoittelu

luostari /lˈuostarɪ/ (n)
claustro, convento
  ulkopuolisilta lähes suljettu rakennus tai rakennusryhmä, missä miespuoliset munkit tai naispuoliset nunnat elävät luostarisäännön alaisina

luostarikirkko /lˈuostarɪkˌirkːo/ (n)
abadia
  luostarin yhteydessä oleva kirkko

luotettava /lˈuotetːˌava/ (adj)
fiável
  sellainen, johon voi luottaa
  varmatoiminen

luoti /lˈuotɪ/ (n)
projétil
  käsiaseen tai konetuliaseen patruunaan sijoitettu heite, joka ammutaan kohteeseen

luotijuna /lˈuotɪjˌuna/ (n)
comboio-bala
  erittäin nopea juna, suurnopeusjuna

luotilanka /lˈuotɪlˌaŋka/ (n)
fio-de-prumo
  lanka ja sen päähän ripustettu säännöllisen muotoinen, yleensä teräväkärkinen paino; työkalu jonka avulla määritellään pystylinjoja

luotimuurahainen /lˈuotɪmˌuːrahˌainen/ (n)
formiga-cabo-verde
  eräs -heimoon kuuluva muurahaisten laji (), joka on tunnettu siitä, että sen pisto on kaikki maailman hyönteislajit huomioon ottaen tiettävästi kivuliain

luotsi /lˈuotsɪ/ (n)
prático
  merikapteenin tutkinnon suorittanut henkilö, joka ohjaa ja opastaa aluksia vaikeakulkuisten ja vaarallisten väylien läpi

luottaa /lˈuotːaː/ (v)
confiar
  uskoa että joku tai jokin ei petä tai huijaa

luottamus /lˈuotːamus/ (n)
confiança
  se asian tila, että luottaa jkh/jhk

luottamusväli /lˈuotːamˌusvælɪ/ (n)
intervalo de confiança
  arvoväli, jolle todellinen arvo tietyllä todennäköisyydellä sijoittuu

luotti /lˈuotːɪ/ (n)
estigma
  kukkakasvien emin siitepölyä vastaanottava tahmea kärkiosa

luottokortti /lˈuotːokˌortːɪ/ (n)
cartão de crédito
  jonkin rahoituslaitoksen myöntämä maksukortti, jolla voi ostaa luotolla tiliehtojen mukaisesti

luottoraja /lˈuotːorˌaja/ (n)
limite (de crédito)
  luottokorttiin liittyvä käytettävissä olevan luoton enimmäismäärä

luova /lˈuova/ (adj)
criador
  sellainen, jolla on luovuutta; joka kykenee luomaan tai keksimään uutta

luovuttaa /lˈuovutːaː/ (v)
ceder
  antaa jotakin jonkun hallintaan

luovutus /lˈuovutus/ (n)
extradição
  rikollisen luovuttamisen toisen maan viranomaisille

luovuus /lˈuovuːs/ (n)
criatividade
  se, että on luova

lupa /lˈupa/ (n)
permissão
  suostumus

lupaus /lˈupaus/ (n)
promessa
  sitoumuksen tai vakuutuksen ilmaus

lusikka /lˈusɪkːa/ (n)
colher
  löysän tai nestemäisen ruoan nauttimiseen tai sekoittamiseen tarkoitettu ruokailuväline

luterilainen /lˈuterɪlˌainen/ (adj)
luterano
  luterilaiseen kristinuskon haaraan liittyvä, sen mukainen

luterilainen /lˈuterɪlˌainen/ (n)
luterano
  luterilaista uskoa harjoittava

lutetium /lˈutetium/ (n)
lutécio
  eräs alkuaine

lutka /lˈutka/ (n)
piranha
  horo; seksuaalisesti hyvin aktiivinen nainen, joka harrastaa irtosuhteita

luu /lˈuː/ (n)
osso
  (anatomia) kalkkinen selkärankaisen eläimen sisäisen tukirangan eli luurangon osa

luukku /lˈuːkːu/ (n)
escotilha
  aukon peittävä levymäinen osa, kansi, joka voidaan avata ja sulkea

luulla /lˈuːlla/ (v)
achar
  kuvitella jotakin, joka ei välttämättä pidä paikkaansa, uskoa tietävänsä

luulosairas /lˈuːlosˌairas/ (n)
hipocondríaco
  henkilö, joka luulee hänellä olevan sairaus

luultavasti /lˈuːltavˌastɪ/ (adv)
provavelmente
  oletettavasti, arvatenkin, uskottavasti

luumarja /lˈuːmarja/ (n)
drupa
  mehevä hedelmä, jonka siemen on mallon ympäröimän kiven sisällä

luumen /lˈuːmen/ (n)
lúmen
  valovirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lm)

luumu /lˈuːmu/ (n)
ameixa
  mikä tahansa luumujen alasukuun () kuuluva -suvun puulaji tai sellaisen yksilö tai hedelmä

luumupääaratti /lˈuːmupˌæːarˌatːɪ/ (n)
curica-de-cara-manchada
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luumupääkaija /lˈuːmupˌæːkaija/ (n)
periquito-cabeça-de-ameixa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luuppi /lˈuːpːɪ/ (n)
lupa
  pieni kello- ja kultaseppien ym. käyttämä suurennuslasi

luuranko /lˈuːraŋko/ (n)
esqueleto
  selkärankaisen luinen tukiranka

luuta /lˈuːta/ (n)
vassoura
  yl. varrellinen varvuista kimpuksi koottu lakaisuväline

luutapallo /lˈuːtapˌallo/ (n)
broomball
  eräs pallopeli

luutnantti /lˈuːtnantːɪ/ (n)
tenente
  vänrikin ja yliluutnantin arvojen väliin sijoittuva sotilasarvo; sellaisen arvon haltija

luuttu /lˈuːtːu/ (n)
alaúde
  keskiajalta lähtien Euroopassa käytetty kielisoitin

luuydin /lˈuːydɪn/ (n)
medula
  suurimpien luiden sisällä ontelossa oleva pehmeä kudos, joka ei ole kovaa luuta

luvata /lˈuvata/ (v)
prometer
  vakuuttaa, että jokin tulee tapahtumaan, antaa vakuutus, lupaus jostakin, joka tulee tapahtumaan

luxemburg /lˈuksemburɡ/ (n)
luxemburguês
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva germaaninen kieli, jota puhutaan Luxemburgissa ja osassa Belgiaa, Ranskaa ja Saksaa (kielitunnus: lb; sanalista)

lyhde /lˈyhde/ (n)
gavela
  ennen leikkuupuimureiden aikaa elonkorjuussa leikatusta viljasta valmistettu sylin täysi kimppu, jotka kasataan kuhilaiksi pellolle viljan kuivatusta ja alkusäilytystä varten ennen puintia

lyhenne /lˈyhenne/ (n)
abreviatura, abreviação
  lyhennetty versio jostakin sanasta

lyhentää /lˈyhentæː/ (v)
encurtar
  tehdä lyhyemmäksi

lyhty /lˈyhty/ (n)
lanterna
  laite, joka tuottaa valoa yleensä polttamalla polttoainetta

lyhtykoiso /lˈyhtykˌoiso/ (n)
alquequenje
  koisokasvi Physalis alkekengi, jonka hedelmää peittää lyhtymäinen kirkkaan oranssi verhiö

lyhyesti /lˈyhyˌestɪ/ (adv)
brevemente
  lyhyessä muodossa, lyhyessä ajassa, lyhyellä tavalla

lyhyt /lˈyhyt/ (adj)
curto, breve
  sellainen, joka on pituudeltaan vähäinen, pituussuunnassa pieni

lyhytelokuva /lˈyhytˌelokˌuva/ (n)
curta-metragem
  täysimittaista elokuvaa lyhyempi, yleensä alle tunnin, toisinaan vain minuutteja kestävä elokuva

lyhytnokkakakadu /lˈyhytnˌokːakˌakadu/ (n)
cacatua-negra-de-bico-curto
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lyijy /lˈyijy/ (n)
chumbo
  metallinen aine, kemiallinen merkki Pb

lyijykynä /lˈyijykˌynæ/ (n)
lápis
  kirjoitus- tai piirustusväline, jossa on kiinteä puiseen kuoreen tai täytekynään sijoitettu grafiitti- ja savitäyte

lyijyvahanokka /lˈyijyvˌahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-cauda-negra
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lymfooma /lˈymfoːma/ (n)
linfoma
  imukudoksesta, tavallisimmin imusolmukkeista lähtöisin oleva syöpä

lymyluura /lˈymylˌuːra/ (n)
tovacuçu-xodó
  eräs luurien sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

lynkata /lˈyŋkata/ (v)
linchar
  teloittaa joku, yleensä ilman oikeudenkäyntiä, väkijoukon toimesta

lynkkaus /lˈyŋkːaus/ (n)
linchamento
  väkijoukon suorittama omavaltainen teloitus

lynkkysuoli /lˈyŋkːysˌuolɪ/ (n)
cólon
  paksusuolen keskimmäinen osa

lypsy /lˈypsy/ (n)
ordenha
  toimenpide, jolla lehmän ja kutun, joskus muidenkin nisäkkäiden utareiden nisistä puserretaan maito ulos

lypsää /lˈypsæː/ (v)
ordenhar
  ottaa maitoa lehmän tai muun lypsykarjan utareista

lyydia /lˈyːdɪa/ (n)
lídio
  eräs kadonnut, lyydialaisten puhuma indoeurooppalainen kieli

lyydialainen /lˈyːdɪalˌainen/ (n)
lídio
  Lyydian asukas

lyyra /lˈyːra/ (n)
lira
  antiikin Kreikassa runonlausunnan säestämiseen käytetty kielisoitin

lyödä /lˈyødæ/ (v)
bater
  iskeä kerran
  voittaa kilpailussa tai taistelussa
  (sydämestä) pumpata verta säännöllisellä supistumisliikkeellä, sykkiä
cunhar
  valmistaa metallirahaa

lyödä lyttyyn /lˈyødæ lˈytːyːn/ (v)
rejeitar
  torjua täysin, tyrmätä

lyömäsoitin /lˈyømæsˌoitɪn/ (n)
instrumento de percussão
  soitin, jonka lyöminen erityisellä kapulalla tai käsin saa aikaan soittimelle ominaisen värähtelyn ja sitä kautta äänen

lyönti /lˈyøntɪ/ (n)
raquetada
  yksittäinen isku, sivallus

lyöntivirhe /lˈyøntɪvˌirhe/ (n)
erro de digitação
  väärän näppäimen painaminen kirjoituskoneessa tai tietokoneen näppäimistöllä

lähde /lˈæhde/ (n)
fonte
  paikka, jossa valuu pohjavettä maasta, maan pintaan avautuvasta vesisuonesta, vesilähde
  paikka, jossa nestettä tai kaasua työntyy ulos maasta
fonte, nascente
  paikka tai kappale, josta jokin aine, säteily, energia jne. on peräisin
  tiedon tms. alkuperä

lähdekoodi /lˈæhdekˌoːdɪ/ (n)
código fonte
  (ohjelmointi) tekstitiedosto, joka on tarkoitettu käännettäväksi ohjelmointikielen kääntäjällä

lähdeluettelo /lˈæhdeluˌetːelo/ (n)
bibliografia
  yleensä kirjallisen teoksen lopussa oleva määrä- tai vapaamuotoinen luettelo, josta ilmenevät teoksen pohjana ja tukena käytetyt lähteet

läheinen /lˈæheinen/ (adj)
perto
  lähellä sijaitseva

lähellä /lˈæhellæ/ (adv)
perto de
  lyhyen matkan tai ajan päässä

lähes /lˈæhes/ (adv)
quase
  melkein, miltei, likipitäen

lähestyminen /lˈæhestˌymɪnen/ (n)
aproximação
  lähestyä-verbistä muodostettu teonnimi

lähestymistapa /lˈæhestymˌistapa/ (n)
abordagem
  tapa jolla ongelman ratkaisuun lähdetään tai asiaa tarkastellaan

lähestyä /lˈæhestˌyæ/ (v)
aproximar-se
  tulla lähemmäksi jjkta/jtak

lähete /lˈæhete/ (n)
encaminhamento
  (asiakirja) saate, lähetykseen liitettävä yleensä lyhyt seloste lähetyksen sisällöstä tai tarkoituksesta; lappunen jossa on tieto lähettäjästä, tms.

lähetin /lˈæhetɪn/ (n)
transmissor
  elektroninen laite, joka lähettää kantoaaltoon koodattua signaalia antennin kautta eetteriin

lähetti /lˈæhetːɪ/ (n)
bispo
  shakkinappula (♝ tai ♗), joka liikkuu shakkilaudalla joko mustia tai valkoisia diagonaaleja pitkin

lähettiläs /lˈæhetːɪlæs/ (n)
emissário
  toisen arvoluokan diplomaatti, tavallisesti lähetystön päällikkö

lähettäjä /lˈæhetːˌæjæ/ (n)
enviador
  se joka lähettää

lähettää /lˈæhetːæː/ (v)
enviar
  panna joku matkaan (johonkin muualle)

lähetys /lˈæhetys/ (n)
difusão
  ohjelmien julkaisu julkisessa (suoratoisto-) verkossa siten, että ne ovat vastaanotettavissa; lähetetty ohjelma

lähimmäinen /lˈæhɪmmˌæinen/ (n)
próxima
  (uskonnollinen) läheinen ihminen, oman kansan jäsen, ystävä

lähin /lˈæhɪn/ (adj)
imediato
  etäisyydeltään kaikista lyhimmän matkan päässä

lähteä /lˈæhteæ/ (v)
sair
  alkaa mennä; mennä pois, poistua
afastar-se de
  kuolla, poistua keskuudestamme

lähtölaskenta /lˈæhtølˌaskenta/ (n)
contagem regressiva
  avaruusraketin laukaisussa tehtävät toimenpiteet, jotka suoritetaan aikataulun mukaan siten että saavutetaan nolla raketin sytytyshetkellä

lämmin /lˈæmmɪn/ (adj)
morno
  sellainen, jonka lämpötila on tavanomaista korkeampi tai pysyvästi korkeahko ja tuntuu monista aistittuna sopivalta tai miellyttävältä

lämmittää /lˈæmmɪtːæː/ (v)
aquecer
  tehdä lämpimäksi; säteillä lämpöä

lämpö /lˈæmpø/ (n)
calor
  aineen atomien ja molekyylien lämpöliikkeeseen perustuva energiamuoto, lämpöenergia
  lämpötilaa nostava energia, jonka syntyy tai kuluu jossakin reaktiossa tai olomuodon muutoksessa

lämpömittari /lˈæmpømˌitːarɪ/ (n)
termômetro
  laite, jolla mitataan lämpötiloja

lämpötila /lˈæmpøtˌila/ (n)
temperatura
  (fysiikka) termodynaaminen suure, lämpöliikkeen voimakkuutta vastaava kappaleen tai aineen ominaisuus, joka kertoo kuinka kuuma tai kylmä jokin on

länget /lˈæŋŋet/ (n)
colar
  kahdesta puisesta puolikaaresta koostuva vetovaljaiden osa, joka puetaan eläimen kaulalle, ja jota vasten nojaamalla eläin saa kuorman liikkeelle

lännenkoukkukakadu /lˈænneŋkˌoukːukˌakadu/ (n)
cacatua-pastinator
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

länsi /lˈænsɪ/ (n)
oeste, ocidente
  pääilmansuunta etelän ja pohjoisen välissä , etelästä 90 astetta myötäpäivään pohjoisella pallonpuoliskolla

läntinen /lˈæntɪnen/ (adj)
ocidental
  sellainen, joka sijaitsee lännessä, lännessä oleva tai lännestä tuleva; läntiseen maailmaan liittyvä tai sieltä peräisin oleva

läpi /lˈæpɪ/ (adv)
através de
  lävitse

läpikuultava /lˈæpɪkˌuːltava/ (adj)
translúcido
  sellainen jonka läpi valo kuultaa ja ei läpinäkyvä

läpimitta /lˈæpɪmˌitːa/ (n)
diâmetro
  kuvion tai kappaleen, tai tämän poikkileikkauspinnan, halkaisijan pituus

läpimurto /lˈæpɪmˌurto/ (n)
avanço
  huomattava ja nopea edistys; uusi löytö tai esteen poistuminen

läpinäkyvyys /lˈæpɪnˌækyvyːs/ (n)
transparência
  se että jokin on läpinäkyvä
  avoimuus, oleminen avoinna tarkastelulle

läpinäkyvä /lˈæpɪnˌækyvæ/ (adj)
transparente
  (optiikka) sellainen materiaali, jonka läpi ihminen näkee, koska valo läpäisee sen erinomaisesti

läppä /lˈæpːæ/ (n)
aba
  esine, jonka tarkoitus on estää aineen liike tai virtaus, tyypillisesti ohuehko levy putkessa tai kanavassa
valva
  sydämen osa, jonka tarkoituksena on ohjata veren virtausta

läsnäolo /lˈæsnæˌolo/ (n)
presença
  oleminen paikalla jossain

lätäkkö /lˈætækːø/ (n)
poça
  sadeveden täyttämä pieni kuoppa maassa

lävistys /lˈævɪstys/ (n)
piercing, pírcingue
  kehoon tehty reikä, jotta koru voidaan kiinnittää

lävistäjä /lˈævɪstˌæjæ/ (n)
diagonal
  tasokuvion etäisimmät pisteet yhdistävä jana

lävistäjämatriisi /lˈævɪstˌæjæmˌatrɪːsɪ/ (n)
matriz diagonal
  neliömatriisi, jossa kaikki lävistäjälle (vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan) kuulumattomat alkiot ovat nollia

lääke /lˈæːke/ (n)
medicamento, remédio
  ihmisen tai eläinten elimistössä sairautta tai sen oireita parantava tai elintoimintoja muuttava, Suomessa lääkelain säädösten mukainen, aine tai valmiste

lääketiede /lˈæːketˌiede/ (n)
medicina
  terveyden ylläpitämisen ja palauttamisen hoitomenetelmien ja lääkkeiden vaikutusten tieteellinen tutkimus; jakautuu lukuisiin osa-alueisiin

lääketieteellinen /lˈæːketˌieteːllɪnen/ (adj)
médico
  lääketieteeseen kuuluva tai liittyvä

lääkitä /lˈæːkɪtæ/ (v)
medicar
  hoitaa lääkkeellä tai lääkkeillä

lääkäri /lˈæːkærɪ/ (n)
médico
  ihmisten sairauksia tunnistava ja hoitava, siihen koulutuksen saanut ja lääketieteen lisensiaatin tutkinnon suorittanut terveysammattilainen

lörpötellä /lˈørpøtellæ/ (v)
bater papo
  puhua tyhjänpäiväisiä, toisia häiriten, pulista, hölöttää

lössi /lˈøssɪ/ (n)
loess
  hienojakoinen, pölymäinen maalaji, joka on syntynyt jäätikön jauhaessa alla olevaa kalliota

löyhkä /lˈøyhkæ/ (n)
fedor
  voimakas paha haju

löysä /lˈøysæ/ (adj)
frouxo
  joka sisältää runsaasti nestettä, viskositeetiltaan pieni

löytää /lˈøytæː/ (v)
encontrar, achar
  nähdä jokin esine tai asia, joka on ollut kadoksissa tai jota on muuten kaivannut

löytö /lˈøytø/ (n)
descoberta
  löydetty asia

maa /mˈaː/ (n)
terra, país
  maapallon kiinteä pinta; kuiva maa veden tai ilman vastakohtana
solo, terra
  aine, josta maa koostuu; maa-aines; multa
terra
  alue, joka on jonkun omistuksen kohteena tai jota käytetään viljelykseen tai hyödynnetään muuten
país, terra
  valtio
naipe
  jokin tavallisen korttipakan neljästä ryhmästä (pata, hertta, risti, ruutu)

maahanmuutto /mˈaːhanmˌuːtːo/ (n)
imigração
  henkilön muutto toiseen maahan

maahantuoja /mˈaːhantˌuoja/ (n)
importador
  yritys, joka tuo maahan jotakin tuotetta tai tuotteita yleisesti

maahantuonti /mˈaːhantˌuontɪ/ (n)
importação
  tavaroiden tai palveluiden ostoa ja tuontia ulkomailta

maahumala /mˈaːhumˌala/ (n)
hera-terrestre
  matalana kasvava rönsyilevä monivuotinen ruohovartinen kasvi ()

maailma /mˈaːɪlma/ (n)
mundo
  planeetta Maa

maailmanennätys /mˈaːɪlmanˌennætys/ (n)
recorde mundial
  maailman paras tulos jossakin lajissa

maailmankaikkeus /mˈaːɪlmˌaŋkaikːeus/ (n)
universo
  kaikki olevainen

maailmanloppu /mˈaːɪlmˌanlopːu/ (n)
fim do mundo
  (ihmisen) elämän päättyminen maapallolla

maailmansota /mˈaːɪlmˌansota/ (n)
guerra mundial
  useaan maanosaan ja valtioon vaikuttava, laajamittainen sota

maakaasu /mˈaːkaːsu/ (n)
gáz natural, gás natural
  tavallisesti lähes kokonaan metaanista koostuva fossiilinen polttoaine, joka on syntynyt ajan saatossa anaerobisen toiminnan myötä maaperässä

maakotka /mˈaːkotka/ (n)
águia-real
  () haukkojen heimoon kuuluva kookas päiväpetolintu, Yleisväriltään ruskea lintu, jonka siipien kärkiväli saattaa ylittää kaksi metriä.

maakrapu /mˈaːkrapu/ (n)
marambaia
  henkilö joka ei pidä elämästä laivalla tai ei ole tottunut elämään merellä (laivalla)

maakreivi /mˈaːkreivɪ/ (n)
landegrave
  lähinnä kreivin tai markiisin arvonimi Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa; joskus vaaliruhtinas

maakunnallinen /mˈaːkunnˌallɪnen/ (adj)
provincial
  maakuntiin, maakuntien tasoon tai niiden hallintoon liittyvä

maalainen /mˈaːlainen/ (adj)
rural
  maaseudulle ominainen

maalainen /mˈaːlainen/ (n)
camponês
  maaseudulla asuva

maalari /mˈaːlarɪ/ (n)
pintor
  ammattihenkilö, joka maalaa

maalarinteippi /mˈaːlarˌinteipːɪ/ (n)
fita crepe
  maalaustöissä käytettävä pinnan maalilta suojaava tai rajaava teippi

maalata /mˈaːlata/ (v)
pintar
  levittää jnk pinnan päälle maalia
  tehdä maalaus

maalaus /mˈaːlaus/ (n)
pintura
  taidemaalarin maalaamalla tekemä taideteos
  maalaamalla tehty pinnoite; maalaajan työpanos, maalaustyö, missä tehdään yleensä värillinen päällyste halutun ulkonäön ja suojauksen aikaansaamiseksi

maalaustaide /mˈaːlaustˌaide/ (n)
pintura
  (kuvataide) taidemuoto, missä taideteokset syntyvät taiteilijan tekeminä maalaamalla

maalausteline /mˈaːlaustˌelɪne/ (n)
cavalete
  taidemaalarin apuväline, joka pitää kankaan tukevasti paikallaan maalaamisen aikana

maali /mˈaːlɪ/ (n)
tinta
  pinnoitukseen käytettävä aine, joka suojaa pintaa ja muuttaa sen väriä
alvo
  joissakin urheilulajeissa rakennelma ja paikka, johon peliväline yritetään saada
gol, golo
  joissakin urheilulajeissa kohde, johon yritetään osua; maalitaulu

maaliskuu /mˈaːlɪskuː/ (n)
março
  vuoden kolmas kuukausi, kuukausi helmikuun ja huhtikuun välissä

maalivahti /mˈaːlɪvˌahtɪ/ (n)
guarda-redes, goleiro
  joidenkin joukkuelajien pelaaja, jonka tehtävänä on puolustaa omalla maalilla pyrkien estämään pelivälineen pääsy omaan maaliin

maallikko /mˈaːllɪkːo/ (n)
profano
  henkilö, jolla ei ole ammatillista asiantuntemusta tietystä alasta

maamerkki /mˈaːmerkːɪ/ (n)
marco
  ympäristöstään erottuva luonnonmuodostelma tai korkea rakennus tms.

maamyyräsirkka /mˈaːmyːræsˌirkːa/ (n)
cachorrinho-da-terra
  mikä tahansa maamyyräsirkkojen heimoon () kuuluva hyönteinen

maanalainen /mˈaːnalˌainen/ (adj)
subterrâneo
  maanpinnan alainen, sellainen, joka on maan alla, maan alla sijaitseva tai elävä

maanantai /mˈaːnantai/ (n)
segunda-feira, segunda
  viikon ensimmäinen päivä Euroopassa ja ISO 8601 -standardia noudattavissa järjestelmissä, viikonpäivä sunnuntain ja tiistain välissä

maanjäristys /mˈaːnjærˌistys/ (n)
terremoto, tremor de terra
  maan kallioperän tärähtely, joka on voimakkaana haitallista ihmisille ja rakennuksille

maanmies /mˈaːnmies/ (n)
compatriota
  saman maan kansalainen, samasta valtiosta lähtöisin oleva henkilö

maanmittari /mˈaːnmɪtːˌarɪ/ (n)
agrimensor
  henkilö, joka suorittaa maamittauksia tai jolla on alan koulutus

maanmittaus /mˈaːnmɪtːaus/ (n)
agrimensura
  toiminta, jossa määritetään mittausten avulla Maan pinnalla olevien kohteiden sijaintia, kokoa ja muotoa

maannos /mˈaːnnos/ (n)
solo
  maankuoren uloin, parin metrin vahvuinen pintakerros, jossa tapahtuu elollisia ja elottomia muutoksia

maanomistaja /mˈaːnomˌistaja/ (n)
terratenente
  henkilö joka omistaa maata

maanosa /mˈaːnosa/ (n)
continente
  mikä tahansa maapallon suurista maa-alueista, joiden paikoin epäselvät rajat on määritelty osin maantieteellisesti, osin poliittisesti; yhteensä maanosia hahmotetaan, ajatellaan olevan, seitsemän kappaletta

maanpetos /mˈaːmpetos/ (n)
alta traição
  valtion turvallisuuteen tai muihin etuihin kohdistuva rikos; sotiminen kotimaataan vastaan tai vakoilu vieraan valtion hyväksi

maantiede /mˈaːntiede/ (n)
geografia
  Maan pintaa ja sen ilmiöitä tutkiva tiede; geografia

maantierosvo /mˈaːntierˌosvo/ (n)
salteador
  maantien varrella ohikulkijoita vaaniva ja ryöstävä varas

maantieteellinen /mˈaːntietˌeːllɪnen/ (adj)
geográfico
  sellainen, joka liittyy maantieteeseen, maantieteen alaan kuuluva

maantieteellisesti /mˈaːntietˌeːllɪsˌestɪ/ (adv)
geograficamente
  maantieteen kannalta, mukaisesti tai siihen liittyen

maantieteilijä /mˈaːntietˌeilɪjæ/ (n)
geógrafa
  henkilö, joka harjoittaa maantiedettä ammatikseen; maantieteen tutkija ja asiantuntija

maanviljelijä /mˈaːnvɪljˌelɪjæ/ (n)
agricultor, camponês
  henkilö, joka saa toimeentulonsa maata viljelemällä

maanviljely /mˈaːnvɪljˌely/ (n)
agricultura
  valikoima tekniikoita ja käytäntöjä, joilla ruokaa ja muita hyödykkeitä tuotetaan kasvattamalla hyötykasveja järjestelmällisesti

maaorja /mˈaːorja/ (n)
servo
  henkilö, joka on sidottu ilman muutto-oikeutta omaan asuinpaikkaansa jonka omistaa joku toinen, voidaan myös määrätä korvaamaan työllä herralleen hänen omistamansa omaisuuden käytöstä

maaorjuus /mˈaːorjuːs/ (n)
servidão
  se, että ihminen on pakotettu olemaan maaorja

maapallo /mˈaːpallo/ (n)
globo
  Maa-planeetta; kolmas planeetta Auringosta lukien

maaperä /mˈaːperæ/ (n)
solo
  kallioperää peittävä maata, vettä ja ilmaa sisältävä irtomaakerros

maapähkinä /mˈaːpæhkˌinæ/ (n)
amendoim
  eräs hernekasveihin kuuluva kasvi ()

maaseutu /mˈaːseutu/ (n)
campo
  harvaan asuttu, us. haja-asutettu alue kaupunkien ulkopuolella

maasika /mˈaːsɪka/ (n)
porco-da-terra
  Saharan eteläpuolisilla alueilla Afrikassa elävä termiittejä syövä eläinlaji (Orycteropus afer)

maastamuuttaja /mˈaːstamˌuːtːaja/ (n)
emigrante
  maasta pois muuttava henkilö

maastamuutto /mˈaːstamˌuːtːo/ (n)
emigração
  jostain maasta pois muuttaminen

maasto /mˈaːsto/ (n)
terreno
  luonnonvarainen, usein pinnanmuodoiltaan vaihteleva, luonnollinen ympäristö retkeilytarkoituksessa, metsästyksessä tai sotatoimien yhteydessä

maasälpä /mˈaːsælpæ/ (n)
feldspato
  eräitä mineraaleja

maata /mˈaːta/ (v)
estar deitado
  olla makuuasennossa

maatalous /mˈaːtalous/ (n)
agricultura
  elinkeino, jossa tuotetaan ruokaa ja rehua sekä muita tuotteita raaka-aineeksi kasvattamalla tiettyjä viljelykasveja ja tuotantoeläimiä

maataloustiede /mˈaːtalˌoustiede/ (n)
agronomia
  maatalouden menetelmiä ja prosesseja tutkiva tieteenala, joka keskittyy ruoan ja rehun tuottamiseen kasveja ja kesyjä eläimiä hyödyntämällä

maatila /mˈaːtɪla/ (n)
quinta
  tila, jolla harjoitetaan maataloutta ja jolla on tätä varten tarvittavat rakennukset ja muut tuotantovälineet

maatuska /mˈaːtuska/ (n)
matriosca
  puusta valmistettu naishahmoinen nukke, joka on ontto niin, että sen sisälle voidaan asettaa sarja samanlaisia, mutta aina hieman toistaan pienempiä nukkeja

maavarsi /mˈaːvarsɪ/ (n)
rizoma
  kasvien maanpinnan alapuolella kasvava varsi

maaöljy /mˈaːøljy/ (n)
petróleo
  kuolleista muinaisista eliöistä kerrostunutta ja maankuoren paineessa ja kuumuudessa muodostunutta, maankuoren onkaloissa esiintyvää eripituisista hiilivedyistä koostuvaa hiekansekaista nestettä

madagaskarinkaijanen /mˈadaɡˌaskarˌiŋkaijanen/ (n)
inseparável-de-faces-cinzentas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madagaskarinkanahaukka /mˈadaɡˌaskarˌiŋkanahˌaukːa/ (n)
açor-malgaxe
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madagaskarintöyhtöhaukka /mˈadaɡˌaskarˌintøyhtøhˌaukːa/ (n)
gavião-cuco-de-peito-pintado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madaltaa /mˈadaltaː/ (v)
baixar
  tehdä matalammaksi

mafia /mˈafɪa/ (n)
máfia
  alun perin sisilialainen rikollis- ja terrorijärjestö

mafioso /mˈafɪˌoso/ (n)
mafioso
  mafian jäsen

magenta /mˈaɡenta/ (n)
magenta
  ei kovin tumma sinipunainen väri

magma /mˈaɡma/ (n)
magma
  maan sisällä olevaa sulaa kivimassaa, joka tulivuorenpurkauksen yhteydessä valuu ulos tai räjähtää. Kun magma valuu ulos vuoren sisältä, sanotaan sitä laavaksi

magneetti /mˈaɡneːtːɪ/ (n)
ímã, íman
  voimakkaasti magneettinen kappale, joka luo ympärilleen magneettikentän

magneettikenttä /mˈaɡneːtːɪkˌentːæ/ (n)
campo magnético
  kenttä, jonka aiheuttaa sähkövarausten liike (sähkövirta) tai muuttuva sähkökenttä

magneettinauha /mˈaɡneːtːɪnˌauha/ (n)
fita magnética
  magneettisella materiaalilla, usein rautaoksidilla päällystetty muovinauha, johon tallennetaan ääntä, kuvaa tai dataa avokelanauhurilla tai kasetin sisälle kelattuna

magneettinen /mˈaɡneːtːɪnen/ (adj)
magnético
  sellainen, jolla on magnetismin mukainen ominaisuus vars. kyky vetää puoleensa rautaa

magnesium /mˈaɡnesium/ (n)
magnésio
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

magnetismi /mˈaɡnetˌismɪ/ (n)
magnetismo
  kappaleiden välistä vetovoimaa ilmentävien fysikaalisten ilmiöiden joukko

magnetosfääri /mˈaɡnetˌosfæːrɪ/ (n)
magnetosfera
  avaruuden osa, johon planeetan magneettikenttä vaikuttaa voimakkaasti

mahalaukku /mˈahalˌaukːu/ (n)
estômago, barriga
  ruoansulatuselimistön osa, ruokatorven jatkeena oleva ruoansulatuskanavan laajentuma, jossa varsinainen ruoansulatus alkaa

maharadža /mˈaharˌadʒa/ (n)
marajá
  Intian kuningaskuntia hallinneen hindulaisen hallitsijan arvonimi

mahdollinen /mˈahdollɪnen/ (adj)
possível
  ehkä tapahtuva; toteutettavissa oleva; sellainen johon suodaan mahdollisuus

mahdollistaa /mˈahdollˌistaː/ (v)
possibilitar
  tehdä mahdolliseksi

mahdollisuus /mˈahdollɪsuːs/ (n)
possibilidade
  yksi vaihtoehdoista
  todennäköisyys, että jotain tapahtuu

mahdoton /mˈahdoton/ (adj)
impossível
  ei mahdollinen

mahdottomuus /mˈahdotːomuːs/ (n)
impossibilidade
  se, että on mahdoton

mahla /mˈahla/ (n)
seiva
  lehtipuiden johtosolukoissa kasvikauden alussa virtaava makeahko ja siirappimainen maitiaisneste, jota on kerätty keväisin juotavaksi

mahonki /mˈahoŋkɪ/ (n)
mogno
  yleisnimitys useiden trooppisten puiden, usein aitomahonkeihin kuuluville, punasävyisille koville puille

mahtava /mˈahtava/ (adj)
grandioso
  sellainen, jolla on mahtia eli kykyä vaikuttaa johonkin
incrível
  upea, poikkeuksellisen suuri, kunnioitusta herättävä

maihinnousu /mˈaihɪnnˌousu/ (n)
desembarco
  laivamatkustajien siirtyminen laivasta maihin määränpäässä

maila /mˈaila/ (n)
raquete
  eräisiin urheilulajeihin kuuluva yhdellä kädellä tai molemmin käsin pideltävä peliväline, millä lyödään tai isketään palloa, kiekkoa tai muuta vastaavaa liikuteltavaa pelivälinettä

maili /mˈailɪ/ (n)
milha
  anglosaksinen pituusmitta, 5 280 jalkaa eli noin 1 609 metriä

maine /mˈaine/ (n)
fama, reputação
  se, minkälainen käsitys muilla ihmisillä on jostakusta

maininki /mˈainɪŋkɪ/ (n)
swell
  tuulen nostama usein yksinäinen aalto, joka etenee vielä tuulen laannuttua

mainita /mˈainɪta/ (v)
citar
  antaa lyhyt ilmoitus; jstk, sanoa t. kertoa lyhyesti ohimennen

mainos /mˈainos/ (n)
publicidade
  kaupallinen tiedote, jonka tarkoituksena on kasvattaa mainostettavan hyödykkeen kysyntää

mainostaja /mˈainostˌaja/ (n)
anunciante
  taho, joka mainostaa jossakin

maisema /mˈaisema/ (n)
paisagem
  näkymä luontoon tai rakennettuun alueeseen

maissi /mˈaissɪ/ (n)
milho
  viljelyskasvi Zea mays, joka on peräisin Väli-Amerikasta ja jonka syötävät siemenet ovat kukinnon määräämissä tasaisissa riveissä

maissintähkä /mˈaissɪntˌæhkæ/ (n)
sabugo
  maissin pitkänomainen hedelmystö, jossa siemenet ovat kiinni

maiti /mˈaitɪ/ (n)
leita
  koiraskaloilla mätimunat hedelmöittävä aine, kalan sperma

maito /mˈaito/ (n)
leite
  neste, jota nisäkkäät erittävät pienten jälkeläistensä imettäväksi
  maito myytynä ja tarjoiltuna ihmisravinnoksi

maitohammas /mˈaitohˌammas/ (n)
dente de leite
  lapsille ensimmäisinä kasvavat hampaat, jotka korvautuvat myöhemmin pysyvillä hampailla

maitohappo /mˈaitohˌapːo/ (n)
ácido lactico
  orgaaninen happo, jota muodostuu maitohappokäymisessä, jossa maitohappobakteerit muuttavat hiilihydraatteja, esimerkiksi laktoosia maitohapoksi

maitojauhe /mˈaitojˌauhe/ (n)
leite em pó
  maidosta kuivattamalla saatu jauhe

maitokahvi /mˈaitokˌahvɪ/ (n)
café com leite
  kahvi jossa on maitoa; joskus tarkoitetaan erikoiskahveja

maitokauppa /mˈaitokˌaupːa/ (n)
leitaria
  kauppaliike, jossa myydään maitoa ja muita maitotuotteita

maja /mˈaja/ (n)
cabana
  pieni, yksinkertainen vakinaiseen t. tilapäiseen käyttöön tehty asumus t. suojapaikka

majakka /mˈajakːa/ (n)
farol
  merenkulun turvaksi tarkoitettu, paikannuskohteena toimiva tornimainen rakennus

majava /mˈajava/ (n)
castor
  vesistöissä elävä jyrsijä, jompikumpi heimon Castoridae lajeista

majoittaa /mˈajoitːaː/ (v)
acolher
  sijoittaa asumaan, tarjota tilapäinen asunto

majoneesi /mˈajonˌeːsɪ/ (n)
maionese
  kypsentämätön kastike, joka valmistetaan ruokaöljystä, kananmunasta ja mausteista

majuri /mˈajurɪ/ (n)
major
  kapteenin ja everstiluutnantin väliin sijoittuva sotilasarvo

makaaberi /mˈakaːbˌerɪ/ (adj)
macabro
  kaamea, kammottava

makaki /mˈakakɪ/ (n)
macaco
  laajalle levinnyt vanhan maailman häntäapinoihin kuuluva suku Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa eläviä apinoita ()

makaroni /mˈakarˌonɪ/ (n)
macarrão
  koneellisesti valmistettu pastalaji, joka muodostuu lyhyistä pätkistä joiden sisällä on reikä

makea /mˈakea/ (adj)
doce
  yhden perusmaun mukainen, sokerin makuinen
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, makeampi kuin puolimakea

makea vesi /mˈakea vˈesɪ/ (n)
água doce
  luonnonvesi, joka ei sisällä suolaa, esimerkiksi järvien ja jokien vedet sekä pohjavedet

makeastevia /mˈakeˌastevˌia/ (n)
azuca-caá
  eräs stevioiden sukuun kuuluvista asterikasvien lajeista () tai sen yksilö; kasvatetaan elintarviketeollisuudessa makeutusaineena käytettävän stevian lähteenä

makeavesi /mˈakeˌavesɪ/ (n)
água doce
  lähes suolaton luonnon vesi

makedonia /mˈakedˌonɪa/ (n)
macedônio
  makedonian kieli (kielitunnus: mk), Makedoniassa puhuttava eteläslaavilainen kieli.

makeus /mˈakeus/ (n)
doçura
  se, että on makea

makeuttaa /mˈakeutːaː/ (v)
adocicar
  lisätä ruoan tai juoman makeutta jotain makeaa ainetta lisäämällä

makeutusaine /mˈakeutusˌaine/ (n)
adoçante
  makealta maistuva aine, yleensä sokerin korvikkeena; aine jolla voi makeuttaa ruokia ja juomia

makkabilainen /mˈakːabɪlˌainen/ (n)
macabeu
  Judeassa toiminut kapinallisarmeija seleukidi-imperiumin aikana. Makkabilaisten perustama dynastia hallitsi Juudeaa 164–63 eaa. roomalaisvalloitukseen asti

makkara /mˈakːara/ (n)
salsicha, linguiça
  suoleen tai muuhun päällykseen tai muottiin tehty lihasta ja sidosaineista ruoaksi valmistettu einestuote

makrilli /mˈakrɪllɪ/ (n)
cavala
  kala, joka elää lähellä vedenpintaa ja syö eläinplanktonia ()

makro /mˈakro/ (n)
macro
  sovellusohjelman toimintaa ohjaava käskyjen sarja

makroskooppinen /mˈakroskˌoːpːɪnen/ (adj)
macroscópico
  mikroskooppisen vastakohta, paljain silmin nähtävissä oleva

makrotaloustiede /mˈakrotalˌoustiede/ (n)
macroeconomia
  kansantaloustieteen osa-alue, joka tutkii talouden aggregoituja suureita eli aggregaatteja

maksa /mˈaksa/ (n)
fígado
  nisäkkäiden ruoansulatukseen liittyvä suuri rauhanen, jonka erittämät entsyymit hajottavat hiilihydraatit, rasvat ja valkuaisaineet sekä tuhoavat verenkierron mukana tulevia bakteereja ja myrkkyjä ja joka toimii vararavinnon säilytyspaikkana

maksaa /mˈaksaː/ (v)
pagar, custear
  antaa rahallinen korvaus jostakin tavarasta tai palvelusta

maksaja /mˈaksaja/ (n)
pagador
  henkilö, joka maksaa jostakin tai jonkin

maksimaalinen /mˈaksɪmˌaːlɪnen/ (adj)
máximo
  mahdollisimman suuri, erittäin suuri

maksimi /mˈaksɪmɪ/ (n)
máximo
  arvon suurin mahdollinen määrä tai aste

maksu /mˈaksu/ (n)
pagamento, taxa
  se mitä pitää suorittaman jonkin hyödykkeen tai palvelun saamiseksi

maksukyvyttömyys /mˈaksukyvˌytːømyːs/ (n)
insolvência
  se, että on maksukyvytön

maksukyvytön /mˈaksukˌyvytøn/ (adj)
insolvente
  henkilö joka on muuten kuin tilapäisesti kykenemätön maksamaan velkojaan ajallaan, eli niiden erääntyessä

maksumuuri /mˈaksumˌuːrɪ/ (n)
muro de pagamento
  jonkin verkkosisällön, esimerkiksi verkkolehden, ja sen käyttäjien väliin luotu este, joka sallii koko aineiston käyttämisen vain maksua vastaan

maku /mˈaku/ (n)
gosto, sabor
  esteettinen mieltymys vaatteiden, ruoan tai muun vastaavan suhteen

makuaisti /mˈakuˌaistɪ/ (n)
gosto
  ihmisen aisti, joka havaitsee maun

makuuhaava /mˈakuːhˌaːva/ (n)
escara
  pitkiä aikoja makaamaan joutuville potilaille kehittyvä ihon haavauma, painehaavauma

makuuhuone /mˈakuːhˌuone/ (n)
dormitório, quarto
  huone, jossa nukutaan; huone, joka on tarkoitettu nukkumista varten

makuupussi /mˈakuːpˌussɪ/ (n)
saco de dormir
  vetoketjun avulla pussiksi muotoutuva peite, jota esim. retkeilijät käyttävät

makuuvaunu /mˈakuːvˌaunu/ (n)
vagão-leito
  junanvaunu, jossa on makuupaikkoja

malagassi /mˈalaɡˌassɪ/ (n)
malgaxe
  Madagaskarilla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: mg)

malaiji /mˈalaijɪ/ (n)
malaio
  (kielitiede) malaijin kieli, austronesialainen kieli, Malesian ja Brunein virallinen kieli. Sanalista

malajalam /mˈalajalam/ (n)
malaiala
  Intiassa puhuttava, tamiliin perustuva dravidalainen kieli (kielitunnus: mal)

malaria /mˈalarˌia/ (n)
malária, paludismo
  hyttysten välityksellä leviävien ja ihmisen maksaan ja edelleen punasoluihin siirtyvien -suvun alkueläinten aiheuttama eräissä muodoissaan hengenvaarallinen kuumetauti

mali /mˈalɪ/ (n)
absinto
  koiruoho (), eräs maustekasvi

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (adj)
maliano
  Malista peräisin oleva tai Maliin liittyvä

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (n)
maliano
  pysyvästi Malissa asuva henkilö

malja /mˈalja/ (n)
taça
  yleensä pyöreä, matala ja leveä jalallinen juoma-, tarjoilu- tai koristeastia

maljakko /mˈaljakːo/ (n)
vaso
  koristeellinen, korkea vedenpitävä astia leikkokukkia ja vastaavia varten

mallas /mˈallas/ (n)
malte
  viljasta, tyypillisesti ohrasta, idättämällä ja kuivattamalla valmistettu tuote, jota käytetään panimoissa oluen raaka-aineena ja polttimoissa sellaisenaan tai viljan ohessa tislattujen alkoholijuomien valmistukseen

malli /mˈallɪ/ (n)
modelo
  valmiiksi näytetty tapa tai esimerkki, jonka mukaan pitää toimia

malline /mˈallɪne/ (n)
gabarito
  mallipohja, esimerkkipohja, valmispohja

mallintaa /mˈallɪntaː/ (v)
modelar
  muodostaa malliksi

malmi /mˈalmɪ/ (n)
minério
  (geologia) sellainen luonnon mineraaliesiintymä, josta voidaan taloudellisesti tuottaa metalleja

malta /mˈalta/ (n)
maltês
  Maltalla puhuttava arabialle sukua oleva seemiläinen kieli (kielitunnus: mt)

maltalainen /mˈaltalˌainen/ (adj)
maltês
  Maltalta peräisin oleva tai Maltaan liittyvä

maltalainen /mˈaltalˌainen/ (n)
maltês
  pysyvästi Maltalla asuva henkilö

malto /mˈalto/ (n)
polpa
  hedelmän, vihanneksen tai sienen mehevä ja pehmeä osa

mamba /mˈamba/ (n)
mamba
  afrikkalaisia puissa eläviä myrkkykäärmeitä (Dendroaspis)

mammutti /mˈammutːɪ/ (n)
mamute
  sukupuuttoon kuolleen norsujen suvun (Mammuthus) edustaja

manageri /mˈanaɡˌerɪ/ (n)
empresário
  taiteilijan, ammattiurheilijan yms. liikeasioiden, sopimusten ym. hoitaja

mandariini /mˈandarˌiːnɪ/ (n)
mandarim
  mandariinipuun hedelmä, joka muistuttaa appelsiinia, mutta on sitä pienempi
  Kiinan keisariajan virkamies
  mandariinikiina

mandoliini /mˈandolˌiːnɪ/ (n)
bandolim
  banjoa muistuttava kielisoitin, jossa on neljä kieliparia. Soitetaan plektralla.

mandrilli /mˈandrɪllɪ/ (n)
mandril
  paviaanien ja drillin sukuinen, Afrikan Kamerunin ja Gabonin metsissä elävä häntäapinalaji ()

mangaani /mˈaŋŋaːnɪ/ (n)
manganês, manganésio
  eräs alkuaine, siirtymämetalleihin kuuluva ulkonäöltään rautaa muistuttava harmaanvalkoinen metalli, joka on hyvin haurasta ja hapettuu helposti

mango /mˈaŋŋo/ (n)
manga
  mangopuu, eräs mangojen eli mangopuiden sukuun () kuuluva sumakkikasvien () laji () tai sen yksilö
  edellisten helposti pilaantuva hedelmä

mangrovemesikko /mˈaŋrovˌemesˌikːo/ (n)
melífago-modesto
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

manifesti /mˈanɪfˌestɪ/ (n)
manifesto
  julkinen poliittisen puolueen tai muun ohjelmajulistus

manikealainen /mˈanɪkˌealˌainen/ (adj)
maniqueu
  manikealaisuuteen tai manikealaisiin liittyvä

manikealainen /mˈanɪkˌealˌainen/ (n)
maniqueu
  manikealaisuuden seuraaja

manikealaisuus /mˈanɪkˌealˌaisuːs/ (n)
maniqueísmo
  Manin n. 200-luvulla jaa. Persiassa perustama sekauskonto, joka yhdisti zarathustralaisuutta, kristinuskoa ja gnostilaisuutta

manikyyri /mˈanɪkˌyːrɪ/ (n)
manicura
  käsien, etenkin kynsien, (varsinkin esteettinen) hoito

manilahamppu /mˈanɪlahˌampːu/ (n)
abacá
  banaanisukuisesta kasvista Musa textilis saatava, Filippiineilla kasvatettavan kasvin kuitu, jota käytetään tekstiilien ja paperin valmistukseen

manipulaatio /mˈanɪpulˌaːtɪo/ (n)
manipulação
  manipulointi, käsittely
  toisen henkilön mielen ohjaileminen haluttuun suuntaan

manner /mˈanner/ (n)
continente
  mannermaa t. suuri yhtenäinen maa-alue meren keskellä, vrt. saari ja maanosa

mannerjalusta /mˈannerjalˌusta/ (n)
plataforma continental
  mannerta ympäröivä jyrkkenevään rinteeseen päättyvä merenalainen vyöhyke

mannermainen /mˈannermˌainen/ (adj)
continental
  Manner-Euroopalle ominainen, vastakohtana brittiläiselle

mansikka /mˈansɪkːa/ (n)
morango, morangueiro
  jokin runsaasti viljeltyjä ja villejä lajikkeita sisältävän ruusukasvisuvun jäsen

manteli /mˈantelɪ/ (n)
amêndoa
  mantelipuu, pienikokoinen puu (Prunus dulcis)

mantelitumake /mˈantelˌitumˌake/ (n)
amígdala
  aivoissa sijaitsevan ns. limbisen järjestelmän mantelinmuotoinen osa

mantšu /mˈantʃu/ (n)
manchu
  mantšut Mantšuriassa elävä kansa
  sen kieli, kielitunnus: mnc

maolaisuus /mˈaolˌaisuːs/ (n)
maoísmo
  Mao Zedongin sosialistinen oppi

marakatti /mˈarakˌatːɪ/ (n)
cercopiteco
  häntäapinoihin lukeutuva apina, josta on useita lajeja

marathi /mˈarathɪ/ (n)
marata
  Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: mar)

maraton /mˈaraton/ (n)
maratona
  juoksukilpailu, jossa juostaan 42,195 km matka
  pitkä työrupeama tms.

marenki /mˈareŋkɪ/ (n)
suspiro
  munanvalkuaisesta ja sokerista vatkattu kuorrute tai leivos

margariini /mˈarɡarˌiːnɪ/ (n)
margarina
  kasvi- ja eläinrasvoista valmistettava voin korvike

marginaali /mˈarɡɪnˌaːlɪ/ (n)
margem
  paperin reunaan jätettävä tila

marihuana /mˈarɪhˌuana/ (n)
maconha
  kannabis- eli hamppukasvin kukinnot ja lehdet huumeena käytettyinä

marinoida /mˈarɪnˌoida/ (v)
marinar
  panna marinadiin ja antaa olla siinä (tyypillisesti useita tunteja), jotta marinadi ja sen maut imeytyisivät

marionetti /mˈarɪonˌetːɪ/ (n)
marionete
  nukketeatterin nivelnukke, sätkynukke

marja /mˈarja/ (n)
baga
  mehevä, usein pensas- tai varpukasvin hedelmä, jonka seinämä on kokonaan hedelmämaltoa

marjakuusi /mˈarjakˌuːsɪ/ (n)
teixo
  (yleisesti) mikä tahansa marjakuusien () havupuusuku, johon kuuluu muutamia lajeja, suvun kasvi

markiisi /mˈarkɪːsɪ/ (n)
toldo
  kannattimien varaan asennettu peite, joka toimii auringonsuojana
marquês
  eräs aatelisarvo

markiisitar /mˈarkɪːsɪtar/ (n)
marquesa
  markiisin puoliso tai leski

markka /mˈarkːa/ (n)
marco
  useiden maiden rahayksikkö, sata penniä

markkina /mˈarkːɪna/ (n)
de mercado
  ostajien ja myyjien kohtaamispaikka, jossa kysyntä ja tarjonta kohtaavat sekä hinta muodostuu

markkinahäiriö /mˈarkːɪnahˌæirɪø/ (n)
falha de mercado
  markkinoiden epäonnistuminen

markkinaosuus /mˈarkːɪnˌaosuːs/ (n)
fatia de mercado
  jonkin yrityksen jostain markkinasta saama osuus, joka ilmoitetaan tavallisesti prosentteina

markkinat /mˈarkːɪnat/ (n)
mercado
  rajallisten myytävien hyödykkeiden kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutussuhde

markkinatalous /mˈarkːɪnˌatalous/ (n)
economia de mercado
  talousjärjestelmä, jossa hinnat ja tuotanto- ja kulutusmäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan markkinoilla; markkinavoimien eli niin sanotun näkymättömän käden ohjaama talous

markkinoida /mˈarkːɪnˌoida/ (v)
marquetear
  edistää tuotteen kysyntää
  tuoda markkinoille, saattaa kuluttajien saataville

markkinointi /mˈarkːɪnˌointɪ/ (n)
marketing
  markkinatutkimuksen, markkinointiviestinnän ja tuotteen jakelun tai asiakaspalvelun muodostama liiketoiminnan kokonaisuus, jolla pyritään kehittämään asiakkaan tarpeita tyydyttävä tuote tai palvelu ja myytyä se asiakkaalle kasvattamalla kysyntää

marmori /mˈarmorɪ/ (n)
mármore
  karbonaattipitoinen kivilaji, jolla on sellainen kovuus ja kiillotettavuus, että sitä voidaan käyttää rakentamiseen ja veistoksiin

marokkolainen /mˈarokːolˌainen/ (adj)
marroquino
  Marokosta peräisin oleva tai Marokkoon liittyvä

marokkolainen /mˈarokːolˌainen/ (n)
marroquino
  pysyvästi Marokossa asuva henkilö

marraskuu /mˈarraskuː/ (n)
novembro, Novembro
  vuoden yhdestoista kuukausi, kuukausi lokakuun ja joulukuun välissä

marsalkka /mˈarsalkːa/ (n)
marechal
  eräissä maissa korkein mahdollinen sotilasarvo, kenraalia korkeampi; osassa maista (kuten Suomessa) voidaan myöntää vain sodanaikaisista ansioista (sotamarsalkka)

marshalli /mˈarʃallɪ/ (n)
marshallês
  Marshallinsaarten virallinen kieli

marsilainen /mˈarsɪlˌainen/ (adj)
marciana
  Marsista peräisin oleva

marsilainen /mˈarsɪlˌainen/ (n)
marciano
  hypoteettinen Marsista kotoisin oleva olento, Marsin asukas

marsipaani /mˈarsɪpˌaːnɪ/ (n)
marzipã
  jauhetuista manteleista ja tomusokerista tehty elintarvikemassa

marsu /mˈarsu/ (n)
cobaia, porquinho-da-índia
  Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä ()

maruna /mˈaruna/ (n)
artemísia
  -suvun kasvi

marxismi /mˈarksɪsmɪ/ (n)
marxismo
  Karl Marxin ajatuksiin perustuva sosialismin suuntaus

marxismi-leninismi /mˈarksɪsmɪlˈenɪnˌismɪ/ (n)
marxismo-leninismo
  Neuvostoliitossa 1920-luvulla kehitetty Karl Marxin ja Vladimir Leninin ajatuksiin perustuva maan virallinen poliittinen ideologia

masennus /mˈasennus/ (n)
depressão
  sairaus, jossa ihmisen mieliala on jatkuvasti alhainen

masennuslääke /mˈasennˌuslæːke/ (n)
antidepressivo
  masennuksen oireita lievittävä lääke; antidepressantti

masinointi /mˈasɪnˌointɪ/ (n)
maquinação
  masinoiminen

maskuliini /mˈaskulˌiːnɪ/ (n)
masculino
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa miehiin; maskuliinisukuun kuuluva sana

maskuliininen /mˈaskulˌiːnɪnen/ (adj)
macho
  sellainen, joka on suvultaan maskuliini

maskuliinisuus /mˈaskulˌiːnɪsuːs/ (n)
masculinidade
  miessukupuolelle ominaiset piirteet; miessukupuoleen, miehenpuoleen liittyvä ominaisuus

masokismi /mˈasokˌismɪ/ (n)
masoquismo
  nautinto henkisen tai fyysisen kärsimyksen kohteena olemisesta; nautintoa kivusta, nöyryytyksestä, alistettuna olemisesta yms.

masokisti /mˈasokˌistɪ/ (n)
masoquista
  henkilö, joka saa mielihyvää itsensä satuttamisesta tai nöyryyttämisestä

massa /mˈassa/ (n)
massa
  pehmeä, amorfinen aine
  suuri väkijoukko, kansa, ihmispaljous
  (fysiikka) aineen ominaisuus; kappaleen hitaus muuttaa liiketilaansa, kun siihen vaikuttaa voima

masto /mˈasto/ (n)
mastro
  (merenkulku) purjelaivan takilan eli rikin päävaruste, johon purjeet kiinnitetään

masturboida /mˈasturbˌoida/ (v)
masturbar, masturbar-se
  tuottaa itselleen seksuaalista mielihyvää hyväilemällä sukupuolielimiään, tyydyttää itseään

masturbointi /mˈasturbˌointɪ/ (n)
masturbação
  itsetyydytys

masuuni /mˈasuːnɪ/ (n)
alto forno
  kemiallinen reaktori, jossa rautamalmi pelkistetään metalliseksi raudaksi hiilen avulla

matala /mˈatala/ (adj)
superficial
  sellainen, jolla on alhainen syvyys; sellainen, joka soveltuu kahluupaikaksi; sellainen, jossa aluksen syväys on liian suuri; sellainen, jossa voi polskia käsipohjaa

matalapaine /mˈatalapˌaine/ (n)
depressão
  depressio, ilmakehän alue, jossa on ympäröivällä alueella vallisevaan paineeseen verrattuna alhaisempi ilmanpaine

mate /mˈate/ (n)
erva-mate
  matepuu, runsaasti kofeiinia sisältävä pensasmainen puu, jonka lehtiä käytetään piristävän juoman valmistamiseen
chimarrão, mate
  matejuoma, matepuun lehdistä valmistettava juoma

matelija /mˈatelˌija/ (n)
réptil
  (eläintiede) selkärankaisten eläinten luokka, johon kuuluvat mm. liskot, käärmeet, kilpikonnat ja krokotiilieläimet. Matelijat ovat vaihtolämpöisiä.

matemaatikko /mˈatemˌaːtɪkːo/ (n)
matemático, matemática
  matematiikan tutkija

matemaattinen /mˈatemˌaːtːɪnen/ (adj)
matemático
  sellainen, joka liittyy matematiikkaan, matematiikalle ominainen, matemaattisten lainalaisuuksien alainen

matematiikka /mˈatematˌiːkːa/ (n)
matemática
  deduktiivisen logiikan avulla abstrakteja järjestelmiä tutkiva tieteenala

materia /mˈaterˌia/ (n)
matéria
  aine

materiaali /mˈaterɪˌaːlɪ/ (n)
material
  aine, aines, josta valmistetaan jotain

materialismi /mˈaterˌialˌismɪ/ (n)
materialismo
  käsitys jonka mukaan todellisuus on aineellinen ja kaikki olemassa oleva koostuu tai on palautettavissa aineeseen, aineellisiin voimiin tai fysikaalisiin tapahtumiin
  tavaran ja maallisen mammonan halu; liittyy kulutuskäyttäytymiseen

materialisti /mˈaterˌialˌistɪ/ (n)
materialista
  materialismin kannattaja
  henkilö, joka pitää aineellisia arvoja henkisiä tärkeämpinä

materialistinen /mˈaterˌialˌistɪnen/ (adj)
materialista
  materialismin mukainen

matka /mˈatka/ (n)
viagem
  siirtyminen paikasta toiseen

matkailu /mˈatkailu/ (n)
turismo
  matkustaminen huvitarkoituksessa; matkusteleminen, turismi

matkalaukku /mˈatkalˌaukːu/ (n)
mala, maleta
  perinteisesti nahasta tai pahvista, nykyisin lujitemuovista tms. valmistettu suljettava, yleensä lukollinen laukku, joka on tarkoitettu matkatavaroiden kuljetukseen ja säilytykseen

matkamittari /mˈatkamˌitːarɪ/ (n)
hodómetro
  kuljettua matkaa mittaava laite, hodometri

matkapuhelin /mˈatkapˌuhelɪn/ (n)
telefone celular, celular, telefone móvel
  mukana kannettava, langaton, akkutoiminen puhelin

matkatoimisto /mˈatkatˌoimɪsto/ (n)
agência de viagens
  yritys, joka tarjoaa erilaisia valmismatkoja asiakkailleen

matkia /mˈatkɪa/ (v)
imitar
  jäljitellä, apinoida

matkijalintuhaukka /mˈatkɪjalˌintuhˌaukːa/ (n)
gavião-imitador
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

matkustaa /mˈatkustaː/ (v)
viajar
  tehdä matka, mennä matkalle jonnekin

matkustaja /mˈatkustˌaja/ (n)
passageiro
  jollakin kulkuneuvolla matkustava henkilö

mato /mˈato/ (n)
verme
  johonkin eläinkunnan matomaiseen pääluokkaan kuuluva matelemalla liikkuva raajaton eläin

matolääke /mˈatolˌæːke/ (n)
anti-helmíntico
  lääke loismatojen poistamiseksi

matriarkka /mˈatrɪˌarkːa/ (n)
matriarca
  (sosiologia) perheen tai suvun johtajana oleva äiti

matriisi /mˈatrɪːsɪ/ (n)
matriz
  suorakulmainen riveihin ja sarakkeisiin jaettu taulukko, jonka alkiot ovat lukuja, usein reaali- tai kompleksilukuja, tai lausekkeita

matti /mˈatːɪ/ (n)
xeque-mate
  pelin tilanne ja päämäärä eli kuninkaaseen kohdistuva lyöntiuhka, jota ei voi enää millään keinolla torjua.

matto /mˈatːo/ (n)
tapete, carpete
  muovista ym. materiaalista valmistettu lattiapinnoite

mattopiiska /mˈatːopˌiːska/ (n)
batedor de tapete
  väline mattojen tamppaamiseen

mattoveitsi /mˈatːovˌeitsɪ/ (adj)
x-ato
  ammattityökaluna käytettävä terävä veitsi, jossa on vaihdettava terä

mauri /mˈaurɪ/ (n)
moiro
  muinaisen Mauritanian alueella eläneen islaminuskoisen kansan jäsen

maurilainen /mˈaurɪlˌainen/ (adj)
mourisco, mouro
  maureille ominainen tai maureihin liittyvät liittyvä

mauritiuksenkaija /mˈaurɪtˌiukseŋkˌaija/ (n)
periquito-de-maurícios
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

maustaa /mˈaustaː/ (v)
condimentar
  lisätä mausteita ruokaan

mauste /mˈauste/ (n)
especiaria
  Ruokiin ja juomiin toivotun maun saamiseksi ja ruoansulatuksen edistämiseksi lisättävä aine. Usein mausteena toimii maustevihannes tai muu pieninä annoksina käytettävä maultaan voimakas tai aromaattinen kasvin osa.

maustebasilika /mˈaustebˌasɪlˌika/ (n)
basílico
  basilika (Ocimum basilicum), ruoan maustamiseen käytetty yksivuotinen pensasmainen ruoho

maustepippuri /mˈaustepˌipːurɪ/ (n)
pimenta-da-jamaica
  (kasvitiede) myrtille sukua oleva ikivihreä, tuoksuva pensas Pimenta dioica
  (keittiö) Pimenta dioica -pensaan marjoista saatu mauste. Marjat kerätään puolikypsinä ja kuivataan. Ne käytetään mausteena kokonaisina tai jauhettuina.

maustesahrami /mˈaustesˌahramɪ/ (n)
açafrão
  sahramien suvun kasvi, jonka luotteja käytetään mausteen ja väriaineena ()

mauton /mˈauton/ (adj)
insípido
  sellainen ruoka, juoma, tms. mikä ei maistu, missä ei ole makua
  (kuvaannollinen) sellainen mikä on täysin tyylitön, tyylitajuton
  hyvien tapojen vastainen; moraaliton, sopimaton

mediaani /mˈedɪˌaːnɪ/ (n)
mediana
  jakauman kahteen yhtä monta havaintoa sisältävään osaan jakava kohta, joka sijaitsee 50:n persentiilin kohdalla; myös yhtenevä järjestyksessä toisen kvartiilin kanssa

meduusa /mˈeduːsa/ (n)
medusa, alforreca
  vedessä elävä pelaginen polttiaiseläinyksilö

meemi /mˈeːmɪ/ (n)
meme
  kulttuurissa tai viestinnässä leviävä, kopioituva ja muuntuva idea
  Internetin käyttäjien keskuudessa suuren suosion saavuttava ja leviävä ilmiö, hokema tai kuva

mehiläinen /mˈehɪlˌæinen/ (n)
abelha
  mesipistiäisiin (Apoidea) kuuluvia yhteiskuntahyönteisiä, joka elävät parvissa

mehiläiskuningatar /mˈehɪlˌæiskunˌiŋŋatar/ (n)
abelha-rainha
  mehiläisparven ainoa lisääntymiskykyinen naaras, joka huolehtii muninnasta

mehiläispesä /mˈehɪlˌæispesæ/ (n)
colméia
  mehiläisten pesä

mehiläissyöjä /mˈehɪlˌæissyøjæ/ (n)
abelharuco
  värikäs säihkylintuihin lukeutuva erilaisten pistiäisten syöntiin erikoistuneut lintulaji,

mehiläisvaha /mˈehɪlˌæisvaha/ (n)
cera de abelha
  mehiläisten pesäkennojensa rakennusmateriaaliksi tuottama vaha

mehu /mˈehu/ (n)
suco, sumo
  hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehty tai niiden makuinen hiilihapoton juoma

mehujääpuikko /mˈehujˌæːpwɪkːo/ (n)
picolé
  jäätelöpuikon kaltainen, jäädytettyä mehua tai vastaavaa sisältävä tuote

mehukas /mˈehukas/ (adj)
suculento
  mehevä; jossa on hedelmämehua tai nestettä

mehustaa /mˈehustaː/ (v)
extrair
  erottaa mehu marjoista, hedelmistä tms.

mehustin /mˈehustɪn/ (n)
espremedor
  kone tai laite, jolla hedelmiä, marjoja tms. mehustetaan

meijeri /mˈeijerɪ/ (n)
leitaria
  maitoa jalostava teollisuuslaitos

meikata /mˈeikata/ (v)
maquiar
  ehostaa ruumiin yleensä näkyvimpiä osia, esim. kasvoja, jotta ne näyttäisivät paremmilta tai kauniimmilta

meioosi /mˈeioːsɪ/ (n)
meiose
  suvullisessa lisääntymisessä sukusolujen syntyessä tapahtuva tumanjakautuminen, josta aiheutuu kromosomiluvun puolittuminen

meirami /mˈeiramɪ/ (n)
manjerona
  maustemeirami, (Origanum majorana) yleisesti käytetty maustekasvi

mekaanikko /mˈekaːnˌikːo/ (n)
mecânico
  koneita ja välineitä tekevä, asentava, hoitava tai korjaava henkilö

mekaaninen /mˈekaːnɪnen/ (adj)
mecânico
  mekaniikkaan ja sen sovelluksiin perustuva tai tukeutuva

mekaniikka /mˈekanˌiːkːa/ (n)
mecânica
  vuorovaikutuksia ja liikeilmiöitä tutkiva tieteen ala, fysiikan osa-alue

mekanismi /mˈekanˌismɪ/ (n)
mecanismo
  laitteisto, koneisto, sen toiminnallinen rakenne

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (adj)
mexicano
  Meksikosta peräisin oleva tai Meksikoon liittyvä

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (n)
mexicano
  pysyvästi Meksikossa asuva henkilö

meksikonamatsoni /mˈeksɪkˌonamˌatsonɪ/ (n)
papagaio de cara vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

meksikonaranen /mˈeksɪkˌonaranen/ (n)
tuim-mexicano
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

meksikonaratti /mˈeksɪkˌonarˌatːɪ/ (n)
curica-de-testa-branca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mela /mˈela/ (n)
remo
  kädessä pidettävä yksi- tai kaksilapainen varsi, jolla melotaan ja ohjataan venettä sitä veneen laitoihin tukematta

melankolinen /mˈelaŋkˌolɪnen/ (adj)
melancólico
  surullinen, alakuloinen, synkkämielinen

melanooma /mˈelanˌoːma/ (n)
melanoma
  melanosyytistä lähtöisin oleva syöpä; eräs ihosyövän laji

melassi /mˈelassɪ/ (n)
melaço
  sokeriruo'osta tai -juurikkaasta sokeria valmistettaessa, perusliuoksesta kiteytyneen sokerin erottamisen jälkeen jäljelle jäänyt makea ja siirappimainen ruskea neste

melkein /mˈelkein/ (adv)
quase
  hyvin lähelle, ei aivan

mellakka /mˈellakːa/ (n)
revolta
  väkivaltainen mielenosoitus

meloa /mˈeloa/ (v)
remar
  liikuttaa kanoottia tms. melan avulla

melodinen /mˈelodɪnen/ (adj)
melodioso
  melodiaan liittyvä, melodiaa toteuttava

melodraama /mˈelodrˌaːma/ (n)
melodrama
  liioittelevan tunteellinen, mahtipontinen taideteos

meloni /mˈelonɪ/ (n)
melão
  yleisnimitys kurkkukasvien eri sukujen mehevähedelmäisille kasveille, kuten vesimelonille ja tavalliselle melonille

meluisa /mˈelwɪsa/ (adj)
ruidoso
  häiritsevän äänekäs, melua tuottava

mendelevium /mˈendelevium/ (n)
mendelévio
  aktinoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 101 ja kemiallinen merkki Md

menehtyä /mˈenehtˌyæ/ (v)
perecer
  kuolla; nääntyä, riutua, kuihtua

menestys /mˈenestys/ (n)
sucesso
  onnistumisen ja menestymisen toteutuma

menestyä /mˈenestˌyæ/ (v)
conseguir
  onnistua jossakin

menetelmä /mˈenetˌelmæ/ (n)
método
  järjestelmällinen menettelytapa t. -keino määrätarkoituksen saavuttamiseksi

menettelytapa /mˈenetːˌelytˌapa/ (n)
procedimento
  yl. vakiintunut tapa menetellä t. toimia tilanteen edellyttämästi

menettää /mˈenetːæː/ (v)
perder
  joutua eroon jostakin omistamastaan

menetys /mˈenetys/ (n)
pesar
  menettäminen
  kuolema

menneisyys /mˈenneisyːs/ (n)
passado
  jo mennyt takana oleva aika tapahtumineen

mennä /mˈennæ/ (v)
ir
  liikkua muuhun paikkaan (eteenpäin, kauemmaksi, etäämmälle) siitä missä puhuja on

mennä naimisiin /mˈennæn nˈaimɪsɪːn/ (v)
casar
  avioitua, solmia avioliitto

menopaussi /mˈenopˌaussɪ/ (n)
menopausa
  kuukautisten lopullinen päättyminen

menstruaalimigreeni /mˈenstruˌaːlɪmˌiɡreːnɪ/ (n)
enxaqueca menstrual
  toistuvasti kuukautisten yhteydessä esiintyvä migreeni

menstruaalinen /mˈenstruˌaːlɪnen/ (adj)
menstrual
  kuukautisiin liittyvä, kuukautis-

mentaalinen /mˈentaːlɪnen/ (adj)
mental
  mieleen tai ajatuksiin liittyvä

menuetti /mˈenuˌetːɪ/ (n)
minueto
  ed. tanssin rytmiin tehty sävellys

merenneito /mˈerennˌeito/ (n)
sereia
  taruolento, jolla on naisen ylävartalo ja kalan pyrstö

merenpohja /mˈerempˌohja/ (n)
fundo do mar
  meren pohja, mikä muodostaa valtaosan maapallon pinta-alasta

meri /mˈerɪ/ (n)
mar
  laaja maapalloa peittävä vesimuodostuma, jossa on suolaista vettä

meriajokas /mˈerɪˌajokas/ (n)
fita-do-mar
  Itämeren ainoa kokonaan veden alla elävä siemenkasvi (), muodostaa laajoja vedenalaisia niittyjä hiekkapohjille

meribassi /mˈerɪbˌassɪ/ (n)
robalo
  ahvenkaloihin kuuluva varsin maukkaana pidetty merissä elävä kala, (Dicentrarchus labrax)

meridiaani /mˈerɪdɪˌaːnɪ/ (n)
meridiano
  navoilta tietyn paikan zeniitin kautta kulkeva isoympyrä

meriharakka /mˈerɪharˌakːa/ (n)
ostraceiro
  (yleisesti) mikä tahansa meriharakoiden heimoon () kuuluva kahlaajalintujen laji tai sellaisen yksilö
ostraceiro-europeu
  (erityisesti) laji

merihevonen /mˈerɪhˌevonen/ (n)
cavalo-marinho
  mikä tahansa merihevosten sukuun () sukuun kuuluva luukala

merikarhu /mˈerɪkˌarhu/ (n)
lobo do mar
  kokenut merenkävijä, kokenut merimies

merikotka /mˈerɪkˌotka/ (n)
águia-rabalva
  kotkaa eli maakotkaa kookkaampi, vanhana ruskeanharmaa lintu (Haliaeëtus albicilla), jonka siipien kärkiväli on jopa 2,5 m. Tämä merikotkien suvun edustaja on suurin Suomessa pesivä päiväpetolintu.

merikrotti /mˈerɪkrˌotːɪ/ (n)
tamboril
  eräs krottikalojen () lahkoon kuuluva merikalalaji () tai tämän yksilö

merileijona /mˈerɪlˌeijona/ (n)
leão-marinho
  korvahylkeisiin kuuluvia hylkeitä (Otariinae)

merililja /mˈerɪlˌilja/ (n)
crinoide
  krinoidi, piikkinahkaisiin kuuluvia, valtamerissä eläviä selkärangattomia eläimiä ()

merilohi /mˈerɪlˌohɪ/ (n)
salmão
  syyskutuinen vaelluskala (), joka aloittaa kutujokeen nousun jo keväällä. Kuoriutuneet poikaset viihtyvät kotijoessaan 2–5 vuotta, jonka jälkeen ne lähtevät merivaellukselle. Meressä oleskelua kestää 2–4 vuotta, jonka jälkeen ne aloittavat noin 4–15 kg:n painoisena nousun kudulle.

merimakkara /mˈerɪmˌakːara/ (n)
pepino-do-mar
  makkaran muotoinen, meressä elävä piikkinahkaisiin luettava selkärangaton eläin

merimies /mˈerɪmies/ (n)
marinheiro
  laivan miehistön jäsen

meripihka /mˈerɪpˌihka/ (n)
âmbar
  20—100 miljoonaa vuotta sitten kasvaneiden havupuiden kivettynyt pihka, joka on kerrostunut meren pohjaan

merirosvo /mˈerɪrˌosvo/ (n)
pirata, corsário
  rosvo, joka ryöstää kauppalaivoja merellä

merirosvous /mˈerɪrˌosvous/ (n)
pirataria
  ryöstäminen merellä

merisairaus /mˈerɪsˌairaus/ (n)
enjoo marítimo
  aluksen keinumisen aiheuttama matkapahoinvointi

merisiili /mˈerɪsˌiːlɪ/ (n)
ouriço-do-mar
  piikkisen pallon muotoinen, piikkinahkaisiin kuuluva meren selkärangaton eläin

meritokratia /mˈerɪtˌokratˌia/ (n)
meritocracia
  valtion hallintomuoto, jossa hierarkia muodostuu meriittien (ansioiden tai suoritusten) perusteella

meritähti /mˈerɪtˌæhtɪ/ (n)
estrela-do-mar
  joukko merissä eläviä ruumiinmuodoltaan tähteä muistuttavia piikkinahkaisiin kuuluvia selkärangattomia (Asteroidea), joita tavataan noin 1800 lajia

merivesi /mˈerɪvˌesɪ/ (n)
mar, água do mar
  meressä oleva vesi, merestä saatu vesi, jonka suolapitoisuus on keskimäärin 3,5 painoprosenttia

merivuokko /mˈerɪvˌuokːo/ (n)
anémona-do-mar
  koralleihin kuuluvan lahkon (Actiniaria) meressä eläviä kukan muotoisia selkärangattomia

merkeli /mˈerkelɪ/ (n)
marga
  karbonaatista ja savesta muodostunut sedimentti/-kivi

merkittävä /mˈerkɪtːˌævæ/ (adj)
proeminente
  oleellinen, merkillepantava; sellainen, jolla on merkitystä

merkityksetön /mˈerkɪtˌyksetøn/ (adj)
insignificante
  sellainen, jolla ei ole merkitystä, vailla merkitystä oleva

merkitys /mˈerkɪtys/ (n)
significado
  se mitä jokin symboloi, sanan kyky viitata joukkoon todellisia olioita

merkitysoppi /mˈerkɪtysˌopːɪ/ (n)
semântica
  tieteen haara, joka tutkii mm. sanojen ja ajatusten merkitystä

merkitä /mˈerkɪtæ/ (v)
marcar
  panna merkki johonkin, merkata

merkki /mˈerkːɪ/ (n)
símbolo
  ennusmerkki
  symboli
caractere
  kirjoitusjärjestelmässä tai vastaavassa esiintyvä kirjain tai muu symboli, kirjainmerkki, välimerkki, etumerkki, operaattori
marco
  jälki

merkkijono /mˈerkːɪjˌono/ (n)
cadeia de caracteres
  ohjelmoinnissa käytetty tietotyyppi, johon tallennetaan peräkkäisiä merkkejä

merta /mˈerta/ (n)
covo
  yksinieluinen ansatyyppinen pienehkö seisova kalanpyydys

mesi /mˈesɪ/ (n)
néctar
  eräiden siemenkasvien mesiäisten erite

mesiangervo /mˈesɪˌaŋŋervo/ (n)
ulmeira
  Kukinta-aikana voimakkaasti tuoksuva kostean paikan kasvi (Filipendula ulmaria), jonka lehdet ovat päältä vihreät ja alta vanukekarvaiset ja väriltään harmaat. Haarainen pystysuora varsi on puutunut. Kellanvalkoiset kukat sijoittuvat varren latvaan haaraisiksi runsaskukkaisiksi kukinnoiksi.

mesimäyrä /mˈesɪmˌæyræ/ (n)
ratel
  eräs näätäeläin (), jota tavataan Afrikassa sekä Länsi- ja Etelä-Aasiassa

mesisieni /mˈesɪsˌienɪ/ (n)
armilária
  rykelminä esiintyvä helttasieni, joka lahottaa havupuita (Armillaria mellea)

mesoni /mˈesonɪ/ (n)
méson
  kvarkista ja antikvarkista koostuva hiukkanen

mesosfääri /mˈesosfˌæːrɪ/ (n)
mesosfera
  ilmakehän kerros stratosfäärin ja termosfäärin välissä

messinki /mˈessɪŋkɪ/ (n)
latão
  seosmetalli, joka on kuparin ja sinkin seos eli lejeerinki

messu /mˈessu/ (n)
missa
  jumalanpalvelus, joka sisältää ehtoollisen
  jumalanpalveluksen osa, joka sisältää ehtoollisen

messut /mˈessut/ (n)
feira de comércio
  kaupallinen tapahtuma, jossa yritykset esittelevät tuotteitaan ja palvelujaan

mestariteos /mˈestarˌiteos/ (n)
obra prima
  poikkeuksellisen hyvänä pidetty teos tai sellainen, jota voidaan pitää taiteilijan uran parhaana

mestata /mˈestata/ (v)
decapitar
  katkaista jklta kaula

mestaus /mˈestaus/ (n)
decapitação
  tappaminen katkaisemalla kaula, erityisesti tällä menetelmällä toteutettu kuolemantuomion täytäntöönpano; se, että mestataan

metaani /mˈetaːnɪ/ (n)
metano
  yksinkertaisin alkaani, hiilivety, jossa on yksi hiiliatomi, CH₄. Esiintyy suokaasussa ja kaivoskaasussa.

metabolinen /mˈetabˌolɪnen/ (adj)
metabólico
  metaboliaan liittyvä, aineenvaihdunnallinen

metafora /mˈetafˌora/ (n)
metáfora
  kahden toisiinsa liittymättömän sanan samaistus, kielikuva

metafysiikka /mˈetafysˌiːkːa/ (n)
metafísica
  olevaisen yleisimpien piirteiden ja perusteiden systemaattista tutkimusta ja selittämistä toteuttava filosofian osa

metafyysikko /mˈetafˌyːsɪkːo/ (n)
metafísica
  (filosofia) metafysiikan tutkija.

metafyysinen /mˈetafˌyːsɪnen/ (adj)
metafísico
  sellainen, joka liittyy metafysiikkaan, metafysiikkaan kuuluva tai perustuva, maailman kokonaisuuteen liittyvä

metalli /mˈetallɪ/ (n)
metal
  alkuaine tai materiaali, jonka fysikaalisiin ominaisuuksiin yleensä kuuluu taottavuus, hyvä sähkönjohtokyky ja suuri ominaispaino
  metalliseos materiaalina

metallinen /mˈetallɪnen/ (adj)
metálico
  sellainen, mikä on metallia tai metallista

metalliseos /mˈetallˌiseos/ (n)
liga
  kahden tai useamman metallin kiinteän tilan liuos

metallurgi /mˈetallˌurɡɪ/ (n)
metalurgista
  metallurgian erityisosaaja

metallurgia /mˈetallˌurɡɪa/ (n)
metalurgia
  tekniikan ja sen tutkimuksen osa, johon kuuluu metallien erottaminen malmeista, puhdistaminen, seostaminen ja saattaminen metallurgisin menetelmin haluttuun käyttötarkoitukseen sopivaksi

metallurginen /mˈetallˌurɡɪnen/ (adj)
metalúrgico
  metallurgiaan liittyvä, sitä soveltava

metamorfinen /mˈetamˌorfɪnen/ (adj)
metamórfico
  metamorfoosin läpikäynyt

metamorfoosi /mˈetamˌorfoːsɪ/ (n)
alomorfia
  muodonvaihdos, erilaisten rakennetyyppien vaihtelujen sarja yksilön kehityksessä
  tapahtuma, jossa kiven rakenne tai mineraalikoostumus, tai molemmat, muuttuvat puristavien tai venyttävien voimien tai muuttuneiden lämpötila- ja paineolosuhteiden vuoksi

metanoli /mˈetanˌolɪ/ (n)
metanol
  yksinkertaisin, ihmiselle hyvin myrkyllinen alkoholi, CH₃OH

metapeli /mˈetapˌelɪ/ (n)
metajogo
  pelin ulkopuolelta saadun tiedon tai resurssien hyödyntäminen peliin vaikuttamiseksi

meteoriitti /mˈeteorˌiːtːɪ/ (n)
meteorito
  Maahan avaruudesta pudonnut taivaankappale

meteoroidi /mˈeteorˌoidɪ/ (n)
meteoróide
  planeettojenvälisessä avaruudessa liikkuva irtonainen, halkasijaltaan alle 50 metrin kokoinen kiinteä kappale; asteroidia pienempi kiinteä kappale

meteorologi /mˈeteˌorolˌoɡɪ/ (n)
meteorologista
  ilmatieteilijä; myös ilmatieteilijän ammattinimike

metodologia /mˈetodˌoloɡˌia/ (n)
metodologia
  metodiikka

metonymia /mˈetonˌymɪa/ (n)
metonímia
  merkityksen korvaaminen sen osan merkityksellä. Esimerkiksi katunäkymä elokuvassa ei kuvaa itse katua vaan kaupunkielämää yleensä

metri /mˈetrɪ/ (n)
metro
  pituuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m

metro /mˈetro/ (n)
metrô, metro
  Kiskoja käyttävä joukkoliikennejärjestelmä, joka usein on rakennettu maan alle (ainakin osittain). Metrojärjestelmä muistuttaa paikallisjunaliikennettä, mutta erotetaan siitä yleensä sillä perusteella, että virransyöttö tapahtuu metrovaunujen alta eikä päältä kuten junassa. Rajanveto paikallisjuna-, metro-, pikaraitiotie- ja raitiovaunujärjestelmien välillä on usein häilyvää.

metropoli /mˈetropˌolɪ/ (n)
metrópole
  suurkaupunki, kansainvälinen keskus, maailmankaupunki

metsikkö /mˈetsɪkːø/ (n)
bosquete
  pienehkö metsä tai metsän osa, jonka jokin sen ominaisuus, kuten ikä, tiheys, puulaji, erottaa sen ympäröivästä metsästä tai tiluslajeista

metsittää /mˈetsɪtːæː/ (v)
florestar
  tehdä metsää kasvavaksi

metso /mˈetso/ (n)
tetraz-grande-das-serras
  suurikokoinen metsäkanalintu ()

metsuri /mˈetsurɪ/ (n)
lenhador
  metsänhoidon ammattilainen, joka kaataa, karsii ja katkoo puita

metsä /mˈetsæ/ (n)
floresta, bosque, mata
  alue, jossa kasvaa ennen kaikkea puita, mutta myös aluskasvillisuutta

metsäjänis /mˈetsæjænɪs/ (n)
lebre
  koko Suomessa yleinen, noin 60 cm mittainen eläin, jolla on 12 cm pitkät mustakärkiset korvat ()

metsäkauris /mˈetsækˌaurɪs/ (n)
corço, corça
  siro euraasialainen lehti- ja sekametsien hirvieläin, . Suomessa nykyisin riistaeläin.

metsänhoitaja /mˈetsænhˌoitaja/ (n)
silvicultor
  metsätieteellisestä koulutusohjelmasta valmistuneen maatalous- ja metsätieteiden maisterin arvonimi

metsäpalo /mˈetsæpˌalo/ (n)
incêndio florestal
  hallitsematon maastopalo metsäalueella

metsästys /mˈetsæstys/ (n)
caça
  luonnossa elävien eläinten pyydystäminen ja surmaaminen hyödyn saamiseksi. Aikaisemmin yleisesti erällä käynti.

metsästäjä /mˈetsæstˌæjæ/ (n)
caçador
  henkilö, joka työkseen tai harrastuksekseen metsästää

metsästää /mˈetsæstæː/ (v)
caçar
  saalistaa, pyydystää luonnonvaraisia eläimiä

metsätalous /mˈetsætalous/ (n)
engenharia florestal
  alkutuotantoon lukeutuvaa metsän taloudellista käyttöä ja hoitoa

metsätiede /mˈetsætˌiede/ (n)
silvicultura
  metsiin ja niiden toimintaan ja käyttöön liittyvä soveltava tieteen ala, jonka tutkimukset suuntautuvat metsätalouteen ja metsäsektorin perus- ja soveltavaan tutkimukseen

metsävahanokka /mˈetsævˌahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-cabeça-preta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

miehistö /mˈiehɪstø/ (n)
tripulação
  alukselle (laivalle, lentokoneeseen jne.) palkattu tai määrätty ihmisjoukko, joka työskentelee aluksella huolehtien aluksen kuljettamisesta ja muista toimista

miehittäjä /mˈiehɪtːˌæjæ/ (n)
ocupante
  miehitysjoukkojen sotilas

miehitys /mˈiehɪtys/ (n)
ocupação
  miehitysjoukkojen lähettäminen johonkin tai pitäminen jossakin

miehuus /mˈiehuːs/ (n)
virilidade
  miehenä oleminen

miekka /mˈiekːa/ (n)
espada
  pitkäteräinen ase, jossa on kahva ja joka on suunniteltu isku- tai pistolyöntejä varten

miekkailla /mˈiekːailla/ (v)
esgrimir
  taistella miekoilla

miekkailu /mˈiekːailu/ (n)
esgrima
  miekkaileminen

miekkakala /mˈiekːakˌala/ (n)
espadarte
  kookkaaksi kasvava ja nopeasti uiva kala Xiphias gladius, jonka yläleuka muistuttaa suurta miekkaa

miekkavalas /mˈiekːavalas/ (n)
baleia-assassina
  delfiineihin kuuluva valas (Orcinus orca)

mielellään /mˈielellæːn/ (adv)
com prazer
  halukkaasti, ei vastahakoisesti

mielenkiinto /mˈieleŋkˌiːnto/ (n)
interesse
  kiinnostus johonkin asiaan

mielenkiintoinen /mˈieleŋkˌiːntoinen/ (adj)
interessante
  joka herättää mielenkiintoa tai on kiinnostava

mielenosoittaja /mˈielenosˌoitːaja/ (n)
manifestante
  henkilö, joka osoittaa mieltään osana mielenosoitusta

mielenosoitus /mˈielenosˌoitus/ (n)
manifestação, protesto
  tilaisuus, jossa tavallisella kansalla on mahdollisuus näyttää yhdessä mielipiteensä jostain asiasta

mielenrauha /mˈielenrˌauha/ (n)
serenidade
  sisäinen rauha; sisäinen harmonia

mielenterveys /mˈielentˌerveys/ (n)
saúde mental
  psyykkinen hyvinvointi ja riittävä sopeutuminen sosiaaliseen ja muuhun ympäristöön

mieli /mˈielɪ/ (n)
concentração
  ihmisen henkinen tai sisäinen olemus, tajunta, tietoisuus

mieliala /mˈielɪˌala/ (n)
clima
  tajuntaa hallitseva tunnetila, mielentila, tunnelma

mielikuvitus /mˈielɪkˌuvɪtus/ (n)
imaginação
  kyky tuottaa mielessään ajatuksia tapahtumista ja selityksiä niille

mielipide /mˈielɪpˌide/ (n)
opinião
  näkemys asiasta tai henkilöstä

mielisairaus /mˈielɪsˌairaus/ (n)
distúrbio mental
  vakava mielenterveyden häiriö, jossa henkilön todellisuudentaju häiriintyy, ja jota voidaan pitää psykoosina

mielivaltainen /mˈielɪvˌaltainen/ (adj)
arbitrária
  sellainen joka on päätöksentekijän vapaan arvion tulosta täysin omien mielipiteidensä tai mieltymystensä mukaan

mielleyhtymä /mˈielleyhtˌymæ/ (n)
associação
  mielteen kytkeytymiseen aikaisempaan mielteeseen liittyvä tapahtuma

miellyttävä /mˈiellytːˌævæ/ (adj)
agradável
  mieltä hyväilevä, myönteisiä tuntemuksia tuottava, mielihyvää aiheuttava, mieltymysten mukainen

miellyttää /mˈiellytːæː/ (v)
agradar
  olla jkn mieleen, pitää jstk

mies /mˈies/ (n)
homem, varão
  aikuinen miespuolinen ihminen
homem
  toinen sukupuolista; miessukupuolen edustaja

miesluola /mˈiesluola/ (n)
covil masculino
  huone tai asunto, jonka mies on tehnyt itselleen viihtyisäksi

mietteliäs /mˈietːelɪæs/ (adj)
pensativo
  ajatuksissaan oleva

migreeni /mˈiɡreːnɪ/ (n)
enxaqueca
  eräs neurologinen sairaus, joka aiheuttaa kohtauksittain esiintyvää voimakasta toispuolista päänsärkyä

miina /mˈiːna/ (n)
mina
  maastoon tai vesistöön asetettava taisteluväline, joka räjähtää herätteestä

miinakenttä /mˈiːnakˌentːæ/ (n)
campo minado
  alue, joka on miinoitettu miinoilla, miinoitus

miinus /mˈiːnus/ (n)
menos
  miinusmerkki, erotusta tai negatiivisuutta merkitsevä merkki, vastaava symboli −
  haittapuoli, negatiivinen asia

miinusmerkki /mˈiːnusmˌerkːɪ/ (n)
menos
  negatiivista arvoa tai vähennyslaskua ilmaiseva symboli "−", miinus; Unicode-merkki U+2212

mikroaalto /mˈikroˌaːlto/ (n)
micro-onda
  korkeataajuinen radioaalto, jonka aallonpituus on pidempi kuin infrapunasäteilyllä, mutta lyhyempi kuin radiolähetyksissä käytettävillä radioaalloilla

mikroaaltouuni /mˈikroˌaːltoˌuːnɪ/ (n)
forno de microondas
  uuni, jossa kuumennetaan ruokaa mikroaaltosäteilyn avulla

mikroauto /mˈikroˌauto/ (n)
kart
  avoin putkirunkoinen, jousittamaton auto, jolla ajetaan kartingia

mikrobi /mˈikrobɪ/ (n)
micróbio
  mikroskooppisen pieni eliö, mikro-organismi

mikrobiologi /mˈikrobˌiolˌoɡɪ/ (n)
microbióloga, microbiólogo
  mikrobiologian tutkija

mikrobiologia /mˈikrobˌiolˌoɡɪa/ (n)
microbiologia
  mikrobeja tutkiva tiede, mikrobien biologia

mikrokosmos /mˈikrokˌosmos/ (n)
microcosmo
  maailmankaikkeuden osa, joka on kokoluokaltaan havainnoitsijaa pienempi
  ihminen miniatyyrisena vertauskuvana maailmankaikkeudesta

mikrometri /mˈikromˌetrɪ/ (n)
micrómetro, micrômetro
  metrin miljoonasosa eli millimetrin tuhannesosa, tunnus μm

mikroprosessori /mˈikroprosˌessorɪ/ (n)
microprocessador
  yhdelle mikropiirille integroitu suoritin eli prosessori

mikrosekunti /mˈikrosekˌuntɪ/ (n)
microssegundo
  sekunnin miljoonasosa eli 10−6 s, tunnus µs

mikroskooppi /mˈikroskˌoːpːɪ/ (n)
microscópio
  optinen laite, jolla pienistä esineistä tai eliöistä saadaan katseltavaksi suurennettuja kuvia

mikroskooppinen /mˈikroskˌoːpːɪnen/ (adj)
microscópico
  pienen pieni, sellainen, minkä ihmissilmä voi nähdä vain mikroskoopilla voimakkaasti suurennettuna; mikroskooppia käyttäen tehtävä

mikrotaloustiede /mˈikrotalˌoustiede/ (n)
microeconomia
  kansantaloustieteen osa-alue, joka tutkii miten yksilöt, kotitaloudet ja yritykset tekevät päätöksiä ja allokoivat niukkoja resursseja

miksi /mˈiksɪ/ (adv)
por que, porquê, porque
  minkä takia, minkä tähden, minkä vuoksi ?

miksolyydinen /mˈiksolˌyːdɪnen/ (adj)
mixolídio
  duurimainen kirkkosävellaji, jonka kaava menee solmisaatiossa do, re, mi, fa, so, la, to, do, toisinsanoen duuri, jonka seistemäs sävel on alennettu

miliisi /mˈilɪːsɪ/ (n)
milícia
  joissakin maissa virallinen tai epävirallinen, poliisin tavoin toimiva tai puolisotilaallinen organisaatio

militarismi /mˈilɪtarˌismɪ/ (n)
militarismo
  joko sotilaallisten seikkojen yksipuolista korostamista, sotahenkisyyttä ja sotaisuutta tai sotilasvaltaa

miljardööri /mˈiljardˌøːrɪ/ (n)
bilionário
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljardin arvosta

miljonääri /mˈiljonˌæːrɪ/ (n)
milionário
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljoonan arvosta

miljoonas /mˈiljoːnas/ (n)
milionésimo
  lukua miljoona vastaava järjestysluku

millimetri /mˈillɪmˌetrɪ/ (n)
milímetro
  metrin tuhannesosa, tunnus mm

millisekunti /mˈillɪsekˌuntɪ/ (n)
milissegundo
  sekunnin tuhannesosa, tunnus ms

milloin /mˈilloin/ (adv)
quando
  , koska

mimoosa /mˈimoːsa/ (n)
mimosa
  trooppinen hernekasvisukuun () kuuluva tuntokasvi

minareetti /mˈinarˌeːtːɪ/ (n)
almádena, minarete
  pyöreäpoikkipintainen suippokattoinen torni moskeijan yhteydessä, josta julistetaan rukouskutsu

minarkismi /mˈinarkˌismɪ/ (n)
minarquismo
  klassisesta liberalismista johdettu liberaali poliittinen ideologia, jonka lähtökohtana on valtion minimaalisuus

mineraali /mˈinerˌaːlɪ/ (n)
mineral
  kivennäinen, yhtenäinen maankuoren tai taivaankappaleen aines, joka ei ole ihmisen tai elollisen luonnon tuottama; tavallisesti epäorgaaninen yhdiste

mineralogia /mˈinerˌaloɡˌia/ (n)
mineralogia
  kivennäistiede, mineraalien ominaisuuksia, koostumusta sekä esiintymistä ja syntymistä käsittelevä tiede

minervanpöllö /mˈinervˌampøllø/ (n)
mocho galego
  pienikokoinen euraasialainen pöllölaji,

minihame /mˈinɪhˌame/ (n)
minissaia
  todella lyhyt hame, jonka helma ylettyy yleensä parikymmentä senttiä polvien yläpuolelle

minimaalinen /mˈinɪmˌaːlɪnen/ (adj)
mínimo
  mahdollisimman pieni, erittäin pieni

minimalismi /mˈinɪmalˌismɪ/ (n)
minimalismo
  taidesuuntaus, joka pyrkii ilmaisuun mahdollisimman niukilla elementeillä

minimi /mˈinɪmɪ/ (n)
mínimo
  pienin (mahdollinen) määrä tai aste

ministeri /mˈinɪstˌerɪ/ (n)
ministro, ministra
  virkaa toimittava poliitikko, joka on valtioneuvoston jäsen ja siten myös hallituksen jäsen

ministerinsalkku /mˈinɪsterˌinsalkːu/ (n)
pasta
  ministerin asema

ministeriö /mˈinɪstˌerɪø/ (n)
ministério
  valtion hallituksen tietyn hallinnonhaaran osasto. Suomessa ministeriö on valtioneuvoston toimivaltainen osasto, jota johtaa se ministeri, jonka toimialaan ao. ministeriö kuuluu. Pääministeri on valtioneuvoston kanslian päällikkö.

miniä /mˈinɪæ/ (n)
nora
  oman lapsen vaimo

minkki /mˈiŋkːɪ/ (n)
visom
  pohjoisamerikkalainen näätäeläin

minne /mˈinne/ (adv)
aonde
  interrogatiivinen, liikkeen suuntaa kysyvä adverbi

minttu /mˈintːu/ (n)
hortelã
  jokin Mentha-suvun kasvi, yleensä viherminttu tai piparminttu

minuutti /mˈinuːtːɪ/ (n)
minuto
  SI-järjestelmän mukainen ajan yksikkö, tunnus: min, 60 sekuntia, 1/60-osa tuntia

minä /mˈinæ/ (n)
eu
  minuus, ihmisen olemuksen subjektiivinen osa, ego

minäkuva /mˈinækˌuva/ (n)
autoimagem
  persoonan käsitys tai näkemys omasta minuudestaan (varsinkin suhteessa ympäröivään todellisuuteen)

mirandeesi /mˈirandˌeːsɪ/ (n)
língua mirandesa
  Pohjois-Portugalissa puhuttava galloromaaninen kieli (kielitunnus: mwl)

missä /mˈissæ/ (adv)
onde
  interrogatiivinen, olemista paikassa tai sijaintia kysyvä adverbi

mistelisieppomesikko /mˈistelɪsˌiepːomesˌikːo/ (n)
melífago-pintado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mitali /mˈitalɪ/ (n)
medalha
  esimerkiksi muistoksi, palkinnoksi tai kunniamerkiksi tehty taiteellinen, usein pyöreä ja metallinen laatta

mitata /mˈitata/ (v)
medir
  arvioida tai määrittää jonkin asian pituuden, massan tai muun suureen määrää esim. mitan avulla

miten /mˈiten/ (adv)
como
  millä tavoin; kuinka. Yleensä kysymyshakuinen.

mitoittaa /mˈitoitːaː/ (v)
dimensão
  suunnitella oikean suuruiseksi jtak varten

mitokondrio /mˈitokˌondrɪo/ (n)
mitocôndria
  kahdesta kalvosta muodostunut soluelin, jossa soluhengitys tapahtuu

mitoosi /mˈitoːsɪ/ (n)
mitose
  tuman jakautuminen solunjakautumisessa siten että genomi jakautuu kahdeksi identtiseksi kopioksi

mitta /mˈitːa/ (n)
medida
  jokin suureen arvo tai mittauksen tulos

mittanauha /mˈitːanˌauha/ (n)
fita métrica
  mittauksessa käytettävä pieni kankainen tai metallinen työkalu

mittaus /mˈitːaus/ (n)
medida
  mittaamisen toteutus

mittayksikkö /mˈitːaˌyksɪkːø/ (n)
unidade de escala
  yleisesti sovittu yksikkö, jolla vertaillaan mitattujen suureiden arvoja

mitätöidä /mˈitætˌøidæ/ (v)
anular
  julistaa laillisesti pätemättömäksi, sellaiseksi, jolla ei ole mitään juridista pätevyyttä

mitäänsanomaton /mˈitæːnsˌanomaton/ (adj)
suave
  sellainen, jossa ei ole sisältöä tai joka ei herätä tunteita; sisällyksetön, mielenkiinnoton

moai /mˈoai/ (n)
moai
  Pääsiäissaaren kivipatsas

modaaliverbi /mˈodaːlɪvˌerbɪ/ (n)
verbo modal
  apuverbi, joka ilmaisee puheena olevan teon modaliteettia kuten todennäköisyyttä, mahdollisuutta, luvallisuutta tai pakollisuutta; esim.: saattaa, voida, täytyä.

modeemi /mˈodeːmɪ/ (n)
modem
  laite, joka muuntaa tietokoneen signaalit yhteyskaapeliin, tavallisesti puhelinverkkoon sopiviksi ja päinvastoin

moderni /mˈodernɪ/ (adj)
moderno
  uusia suuntauksia edustava, uudenaikainen, nykyaikainen

modernismi /mˈodernˌismɪ/ (n)
modernismo
  (filosofia) renessanssin aikana kehittynyt uusi, keskiaikaisesta eroava ajattelutapa

moduuli /mˈoduːlɪ/ (n)
módulo
  itsenäinen osa, jollaisista voidaan koota erilaisia kokonaisuuksia

mokkamarja /mˈokːamˌarja/ (n)
mocano
  (erityisesti) eräs mokkamarjojen sukuun kuuluva laji () tai sen yksilö

mokkanahka /mˈokːanˌahka/ (n)
camurça
  pinnaltaan samettimaiseksi hiottu vuohikasnahka

mokša /mˈokʃa/ (n)
moksha
  Venäjällä puhuttava suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluva uralilainen kieli (kielitunnus: mdf)

moldova /mˈoldova/ (n)
moldávio
  romanian muoto, joka on Moldovan virallinen kieli, moldovan kieli (kielitunnus: mo)

moldovalainen /mˈoldovalˌainen/ (adj)
moldávio
  Moldovasta peräisin oleva

moldovalainen /mˈoldovalˌainen/ (n)
moldávio
  Moldovan asukas tai kansalainen

molekulaarinen /mˈolekulˌaːrɪnen/ (adj)
molecular
  molekulaari-, molekyylinen, molekyyleinä esiintyvä

molekyyli /mˈolekˌyːlɪ/ (n)
molécula
  hiukkanen, joka koostuu toisiinsa kovalentti- tai ionisidoksilla liittyneistä atomeista

molli /mˈollɪ/ (n)
menor
  eräitä musiikillisia diatonisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-½-1-1-½-1-1, esim. C-D-E♭-F-G-A♭-B♭

molukkienkakadu /mˈolukːˌieŋkakˌadu/ (n)
cacatua-das-molucas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienkanahaukka /mˈolukːˌieŋkanahˌaukːa/ (n)
açor-papua
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienkuningaskaija /mˈolukːˌieŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
periquito-rei-amboina
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienvarpushaukka /mˈolukːˌienvarpˌushaukːa/ (n)
açor-de-barriga-barrada
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molybdeeni /mˈolybdˌeːnɪ/ (n)
molibdénio, molibdênio
  alkuaine, kemiallinen merkki Mo

momentti /mˈomentːɪ/ (n)
momento
  voiman momentti, mekaaninen suure, joka kuvaa voiman ja momenttivarren (vaikuttava matka) tulona syntyvää vääntövaikutusta

monacolainen /mˈonakolˌainen/ (adj)
monegasco
  Monacosta peräisin oleva tai Monacoon liittyvä

monacolainen /mˈonakolˌainen/ (n)
monegasco
  pysyvästi Monacossa asuva henkilö
  Monacon kansalainen
  syntyperältään monacolainen

monadi /mˈonadɪ/ (n)
mônada
  (filosofia, matematiikka) ykseys; idiomi; yksinkertainen substanssi

monadinen /mˈonadɪnen/ (adj)
monádico
  yksioperandinen, unaarinen

monarkia /mˈonarkˌia/ (n)
monarquia
  hallitusmuoto, jossa valtion johdossa on asemansa perinyt tai vaalilla valittu monarkki. Monarkia voi olla absoluuttinen eli rajaton yksinvalta, perustuslaillinen tai parlamentaarinen. Monarkioista käytetään nimityksiä keisarikunta, kuningaskunta tai ruhtinaskunta.

monarkki /mˈonarkːɪ/ (n)
monarca
  Hallitsija tai valtionpäämies monarkiassa. Monarkki perii valtansa ja hallitsee yleensä koko elinikänsä. Tyypillisiä monarkin arvonimiä ovat keisari, kuningas, kuningatar, ruhtinas, sulttaani tai emiiri.

mongerrus /mˈoŋŋerrus/ (n)
jargão
  käsitteellisesti epäselvä puhuminen, siansaksa

mongoli /mˈoŋŋolɪ/ (n)
mongol
  mongolin kieli (kielitunnus: mn), lähinnä Mongoliassa puhuttava mongolilainen kieli

mongolialainen /mˈoŋŋolˌialˌainen/ (n)
mongol
  pysyvästi Mongoliassa asuva henkilö
  Mongolian kansalainen
  syntyperältään mongolialainen

moniavioisuus /mˈonɪˌavɪˌoisuːs/ (n)
poligamia
  polygamia, olotila jossa yleensä uros pitää useaa puolisoa samaan aikaan

monikansallinen /mˈonɪkˌansallɪnen/ (adj)
multinacional
  useita eri valtioita koskeva

monikerta /mˈonɪkˌerta/ (n)
múltiplo
  luku, joka saadaan kertomalla kokonaisluku kokonaisluvulla

monikielinen /mˈonɪkˌielɪnen/ (adj)
multilingue
  sellainen, joka on usealla kielellä

monikielisyys /mˈonɪkˌielɪsyːs/ (n)
multilinguismo
  se, että on monikielinen

monikko /mˈonɪkːo/ (n)
plural
  sanan lukua ilmentävä muoto, joka viittaa moneen (samanlaiseen) nominiin, tai verbin tapauksessa siihen, että tekijöitä on monta

monikulttuurinen /mˈonɪkˌultːuːrɪnen/ (adj)
multicultural
  sellainen, jossa sekoittuu useita kulttuureja; sellainen, jossa ei ole vain yhtä kulttuuria

monikulttuurisuus /mˈonɪkˌultːuːrɪsuːs/ (n)
multiculturalismo
  se, että on monikulttuurinen; kulttuurinen monimuotoisuus yhteiskunnan tilana

monimuotoisuus /mˈonɪmˌuotoisuːs/ (n)
diversidade
  se, että on monimuotoinen

monisoluinen /mˈonɪsˌolwɪnen/ (adj)
multicelular
  monesta solusta koostuva

monitavuinen /mˈonɪtˌavwɪnen/ (adj)
polissilábico
  (sanasta) sellainen, joka koostuu useammasta kuin yhdestä tavusta

moniulotteinen /mˈoniulˌotːeinen/ (adj)
multidimensional
  sellainen, jossa on monta ulottuvuutta

monivuotinen /mˈonɪvˌuotɪnen/ (adj)
perene
  yli kaksi vuotta elävä

monivärinen /mˈonɪvˌærɪnen/ (adj)
multicolor
  sellainen, jossa on monta väriä

monni /mˈonnɪ/ (n)
bagre
  säkiä, monnikaloihin kuuluva makeassa vedessä elävä kookas viiksekäs petokala ()

monofyleettinen /mˈonofylˌeːtːɪnen/ (adj)
monofilético
  (taksonista) sellainen, jonka jäsenillä on yksi yhteinen esivanhempi

monofysiitti /mˈonofysˌiːtːɪ/ (n)
monofisista
  monofysitismin kannattaja

monokkeli /mˈonokːˌelɪ/ (n)
monóculo
  yhden silmän päällä pidettävä linssi, joka korjaa näköä silmälasien tapaan

monoksidi /mˈonoksˌidɪ/ (n)
monóxido
  sellainen yhdiste, joka sisältää yhden happiatomin (O), erona muihin samojen alkuaineiden yhdisteisiin, jossa on muu määrä

monologi /mˈonolˌoɡɪ/ (n)
monólogo
  yksinpuhelu, itsekseen puhelu

monomeeri /mˈonomˌeːrɪ/ (n)
monómero
  pieni molekyyli, joka voi sitoutua kemiallisesti toisiin monomeereihin muodostaen polymeerin

monopoli /mˈonopˌolɪ/ (n)
monopólio
  tilanne, jossa toimialalla on vain yksi yritys

monopolisointi /mˈonopˌolɪsˌointɪ/ (n)
monopolização
  se, että monopolisoidaan; monopolisoiminen

monotoninen /mˈonotˌonɪnen/ (adj)
monótono
  yksitoikkoinen

monstranssi /mˈonstranssɪ/ (n)
custódia, ostensório
  astia, jota käytetään siunatun ehtoollisleivän kantamiseen

monsuuni /mˈonsuːnɪ/ (n)
monção
  Kaakkois-Aasiassa ilmenevä tuuli, joka puhaltaa kesällä kaakosta ja tuo mereltä sateita, ja luoteesta talvella

montenegro /mˈontenˌeɡro/ (n)
montenegrino
  eteläslaavilaisiin kieliin kuuluva kieli, joka on Montenegron virallinen kieli (kielitunnus srp)

montenegrolainen /mˈontenˌeɡrolˌainen/ (adj)
montenegrino
  Montenegrosta peräisin oleva tai Montenegroon liittyvä

montenegrolainen /mˈontenˌeɡrolˌainen/ (n)
montenegrino
  pysyvästi Montenegrossa asuva henkilö

monumentti /mˈonumˌentːɪ/ (n)
monumento
  suurikokoinen ja vaikuttava patsas tai muistomerkki

mooli /mˈoːlɪ/ (n)
mol
  ainemäärän SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus mol)

moottori /mˈoːtːorɪ/ (n)
motor
  kone, joka muuttaa energiaa toisen muotoiseksi mekaaniseksi energiaksi

moottoriajoneuvo /mˈoːtːorˌiajonˌeuvo/ (n)
automóvel
  ajoneuvo, jossa on moottori voimanlähteenä

moottorikelkka /mˈoːtːorɪkˌelkːa/ (n)
mota de neve
  pääasiassa lumella liikkumiseen suunniteltu telamaton avulla liikkuva ajoneuvo

moottoriliikennetie /mˈoːtːorɪlˌiːkennetie/ (n)
auto-estrada
  yksinomaan moottoriliikenteelle tarkoitettu tie, joka ei kuitenkaan täytä moottoritien vaatimuksia

moottoripyörä /mˈoːtːorɪpˌyøræ/ (n)
motocicleta, mota
  kaksipyöräinen moottoriajoneuvo, jonka moottorin iskutilavuus on yli 50 kuutiosenttimetriä (vrt. mopo, mopedi)

moottorisaha /mˈoːtːorˌisaha/ (n)
motosserra
  erityisesti metsurin bensiinikäyttöinen työkalu, jossa moottori kierrättää teräketjua laipan ympärillä

moottoritie /mˈoːtːorɪtie/ (n)
autoestrada
  vain auto- ja moottoripyöräliikenteelle tarkoitettu kaksiajoratainen tie, jolla on eri ajosuunnat erottava keskialue ja jolla nopeusrajoitus on Suomessa normaalioloissa vähintään 100 km/h

moottoriurheilu /mˈoːtːorˌiurheilu/ (n)
esporte a motor
  urheilun muoto, jossa ajetaan kilpaa moottoroidulla ajoneuvolla, esimerkiksi autolla tai moottoripyörällä

moottorivene /mˈoːtːorˌivene/ (n)
lancha
  moottorikäyttöinen vene, jota potkuri liikuttaa

mopsi /mˈopsɪ/ (n)
pug
  tylppäkuonoinen, pienikokoinen ja tukevarakenteinen koirarotu

moraali /mˈoraːlɪ/ (n)
moralidade
  paljolti tapoja ja toimintaa ohjaava, aikakaudelle ominaisen yhteisön tai yksilöiden eettiset käyttäytymissäännöt; käsitysten, arvostusten ja normien sisäistetty kokonaisuus

moraalinen /mˈoraːlɪnen/ (adj)
moral
  sellainen moraaliin liittyvä, joka edellyttää sopusoinnussa oloa vallitsevan moraalin kanssa; moraalin mukainen

moraalittomuus /mˈoraːlˌitːomuːs/ (n)
imoralidade
  se, että on moraaliton

moreeni /mˈoreːnɪ/ (n)
morena
  jääkauden aikaansaama maa-ainesten lajittumaton kerrostuma, joka usein muodostaa maalajipeitteen. Erilaisia moreeneja nimetään niissä vallitsevan raekoon perusteella.

morfeemi /mˈorfeːmɪ/ (n)
morfema
  kielen pienin merkityksen sisältävä rakenneosa

morfiini /mˈorfɪːnɪ/ (n)
morfina
  eräs opioideihin kuuluva kipulääke ja päihde

morfologia /mˈorfolˌoɡɪa/ (n)
morfologia
  (biologia) muoto-oppi, biologian osa, jossa käsitellään eliöiden rakennetta ja kehitystä solujen, elimien ja kokonaisuuden osalta

morsian /mˈorsɪan/ (n)
noiva
  kihlattu nainen, avioliittoon menossa oleva nainen

mosaiikki /mˈosaˌiːkːɪ/ (n)
mosaico
  pienistä vierekkäin astelluista värillisistä lasi-, kivi- tai keramiikkapalasista tehty sommitelma

mosambikilainen /mˈosambˌikɪlˌainen/ (adj)
moçambicano
  Mosambikista peräisin oleva tai Mosambikiin liittyvä

mosambikinkaija /mˈosambɪkˌiŋkaija/ (n)
papagaio-de-cabeça-castanha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

moskeija /mˈoskeija/ (n)
mesquita
  islaminuskoisten temppeli

moskovalainen /mˈoskovalˌainen/ (adj)
moscovita
  Moskovasta peräisin oleva tai Moskovaan liittyvä

moskovalainen /mˈoskovalˌainen/ (n)
moscovita
  Moskovan asukas

motelli /mˈotellɪ/ (n)
hotel de beira de estrada
  maantien varrella sijaitseva majoituspalvelu, joka on hotellia alempitasoinen varustukseltaan ja on tarkoitettu erityisesti autolla matkustavien yöpymistä varten

motetti /mˈotetːɪ/ (n)
motete
  erilaisista kuoroteoksista käytetty nimitys

motiivi /mˈotɪːvɪ/ (n)
motivo
  (erityisesti) syy rikoksen tekemiseen
  muotoaihe, taideteoksen hallitseva idea tai teema, toistuva teema, toistuva aihe

motivaatio /mˈotɪvˌaːtɪo/ (n)
motivação
  yksilöä ajava sisäinen voima; se, että halu muuttuu tahdoksi

motivoida /mˈotɪvˌoida/ (v)
motivar
  saada aikaan motivaatiota jonkin tekemiseen

moukkamainen /mˈoukːamˌainen/ (adj)
caipira
  sellainen, joka käyttäytyy kuin moukka

muffini /mˈuffɪnɪ/ (n)
bolo inglês, muffin
  yleensä paperisessa vuoassa uunissa paistettu kuohkea leivonnainen

mufloni /mˈuflonɪ/ (n)
muflão
  Euroopassa elävä luonnonvarainen lammas ()

muhamettilainen /mˈuhamˌetːɪlˌainen/ (adj)
maometano
  islamilainen

muhamettilainen /mˈuhamˌetːɪlˌainen/ (n)
maometano
  muslimi

muikku /mwˈikːu/ (n)
giz
  siikojen sukuun kuuluva lohensukuinen sisä- ja murtovesien kalalaji, . Muikku on eläinplanktonia syövä parvikala. Murtovesissä kasvavaa muikkua nimitetään maivaksi.

muinainen /mwˈinainen/ (adj)
antigo
  hyvin vanha, ikiaikainen

muinaisaika /mwˈinaisˌaika/ (n)
antiguidade
  esihistoriallinen aikakausi

muinaishollanti /mwˈinaishˌollantɪ/ (n)
holandês antigo
  frankkien Euroopan länsirannikolla varhaiskeskiajalla puhumien murteiden jatkumo (kielitunnus:odt)

muistaa /mwˈistaː/ (v)
lembrar-se, recordar-se
  pitää, säilyttää mielessään

muistella /mwˈistella/ (v)
comemorar
  yrittää palauttaa mieleensä; suoda ajatuksia jollekin henkilölle tai asialle; kertoa muistikuvia

muisti /mwˈistɪ/ (n)
memória
  kyky pitää mielessä aiemmin tapahtuneita asioita

muistikortti /mwˈistɪkˌortːɪ/ (n)
cartão de memória
  muodoltaan litteä kortti, jonka flash-muistiin tallennetaan elektronisesti tietoa

muistio /mwˈistɪo/ (n)
lembrete
  jonkin asian käsittelyn pohjaksi laadittu, yleensä luonnosmainen kirjallinen selostus, johon on kirjattu asioita muistiin

muistisääntö /mwˈistɪsˌæːntø/ (n)
mnemónico
  tiedon muistamisen apuna käytettävä loru tai assosiaatio

muisto /mwˈisto/ (n)
memória
  muistissa oleva tieto jostakin aiemmin tapahtuneesta, muistikuva

muistomerkki /mwˈistomˌerkːɪ/ (n)
monumento
  julkisesti esille laitettu esine, usein veistos, joskus rakennus, joka kertoo menneestä tapahtumasta tai henkilöstä

muistuttaa /mwˈistutːaː/ (v)
lembrar
  saada joku toinen muistamaan, palauttamalla mieleen; mainita, huomauttaa
recordar
  tuoda joku tai jokin mieleen vaikutelmansa perusteella, vaikuttaa jonkun kaltaiselta

mukaan /mˈukaːn/ (adv)
segundo
  joukkoon, myötä; esim. jonkun kanssa, tapaa ilmaiseva adverbi

mukauttaa /mˈukautːaː/ (v)
adaptar
  saada mukautumaan; sopeuttaa

mukautuminen /mˈukautˌumɪnen/ (n)
adaptação
  tilanteeseen t. olosuhteisiin sopeutuminen
  lajin sopeutuminen ympäristöön

mukava /mˈukava/ (adj)
confortável
  hyvältä tuntuva, käytössä mukava, mukava käyttää
  turvallinen, runsas, jossa ei ole uhkaa muista

mukavuus /mˈukavuːs/ (n)
conforto
  se, että on mukava

muki /mˈukɪ/ (n)
caneca
  kuppimainen astia, jonka koko vastaa noin 1,5 kuppia

mukulakivi /mˈukulˌakɪvɪ/ (n)
calçamento
  pyöreähkö luonnonkivi käytettynä katujen ja torien päällystämiseen

mulatti /mˈulatːɪ/ (n)
mulata
  (poliittisesti epäkorrekti, mutta käyttökelpoinen termi) vaaleaihoisen ja tummaihoisen jälkeläinen

mulgaparatiisikaija /mˈulɡapˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
periquito-de-mulga
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mulkku /mˈulkːu/ (n)
caralho, pau, pinto
  siitin

multa /mˈulta/ (n)
solo
  lehtometsien runsaasta lehtikarikkeesta syntyvä eloperäinen maalaji, johon on sekoittunut myös kivennäismaalajeja

mummo /mˈummo/ (n)
vovó
  vanhemman äiti

muna /mˈuna/ (n)
ovo
  munivan eläimen (linnun tai matelijan) tuottama alkio, joka kehittyy munittuna sitä ympäröivän kuoren sisällä itsenäiseksi yksilöksi
  kananmuna elintarvikkeena

munakas /mˈunakas/ (n)
omelete
  Astiaan rikotuista kananmunista ja tilkkasesta vettä valmistetusta seoksesta, joka maustetaan miedosti suolalla ja valkopippurilla, pannulla hyydytetty ruoka. Kypsä munakas käännetään kaksinkerroin ja usein sisälle laitetaan kypsennetty täyte, josta munakas saa lisän nimeensä.

munakoiso /mˈunakˌoiso/ (n)
berinjela, beringela
  koisokasveihin kuuluva vihanneshedelmä (Solanum melongena)

munakuppi /mˈunakˌupːɪ/ (n)
oveiro
  pieni astia, johon mahtuu yksi keitetty kananmuna pystyyn syömistä varten

munanjohdin /mˈunanjˌohdɪn/ (n)
oviduto
  munasarjasta kohtuun tai ulos johtava putki

munankuori /mˈunaŋkˌuorɪ/ (n)
casca de ovo
  kalkista muodostuva kerros, joka muodostaa munan kuoren

munasarja /mˈunasˌarja/ (n)
ovário
  (anatomia) aivolisäkkeen säätelemä, naisen sukupuolielimistöön kuuluva parillinen elin munasolujen tuottamista varten

munasolu /mˈunasˌolu/ (n)
óvulo
  naaraseläinten sukusolu, joka on ihmisen suurimpia soluja

munatoti /mˈunatˌotɪ/ (n)
eggnog
  vatkatusta kananmunasta tai sen keltuaisesta ja alkoholista, yl. rommista tai konjakista, valmistettu alkoholijuoma

munkki /mˈuŋkːɪ/ (n)
monge
  miesluostarin asukas, luostariveli; uskonnollisista syistä askeesissa elävä mies
rosquinha
  upporasvassa paistettu ja usein sokeroitu tai kuorrutettu, toisinaan hillolla täytetty yl. hiivalla nostatettu leivonnainen

munkkiaratti /mˈuŋkːɪarˌatːɪ/ (n)
caturrita
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

munniharppu /mˈunnɪhˌarpːu/ (n)
harpa de boca
  idiofoninen soitin, jota soitetaan hampaita vasten pitämällä ja soittimen kieltä näppäilemällä siten, että suuontelo toimii kaikukoppana

munuainen /mˈunuˌainen/ (n)
rim
  (anatomia) pavunmuotoinen virtsaa erittävä elin maksan ja pernan alapuolella

munuaistulehdus /mˈunuˌaistulˌehdus/ (n)
nefrite
  munuaisten tulehdus

muodikas /mˈuodɪkas/ (adj)
moderno
  tietyn ajan ja kulttuurin esteettisten mieltymysten mukainen

muodokas /mˈuodokas/ (adj)
voluptuoso
  yleensä naisesta: isorintainen tai leveälanteinenkin

muodonmuutos /mˈuodonmˌuːtos/ (n)
metamorfose
  ulkoisen muodon muuttuminen tai muuttaminen toiseksi

muodostaa /mˈuodostaː/ (v)
constituir
  saattaa johonkin muotoon; aiheuttaa jokin; synnyttää, saada-aikaan jokin tai jotakin

muokata /mˈuokata/ (v)
editar
  käsitellä tai kirjoittaa uudelleen jonkun toisen tekemää tekstiä tai muuta teosta

muokkaaja /mˈuokːaːja/ (n)
editor
  henkilö, joka muokkaa

muoti /mˈuotɪ/ (n)
moda
  usein houkutteilla tai muilla keinoin aikaan saatu ja ylläpidetty aikakaudelle tai ajanjaksolle ominainen, vallalla oleva suuntaus, jäljitelty tapa. Muoti kohdistuu erityisesti asusteisiin.

muoto /mˈuoto/ (n)
forma
  kuvion tai esineen piirteet, geometrinen muoto

muotti /mˈuotːɪ/ (n)
molde
  malli, johon muotoiltava asia tai materia sijoitetaan mukautuvasti

muovi /mˈuovɪ/ (n)
plástico
  hiilipohjaisista polymeereistä ja niihin sekoitetuista lisäaineista, täyteaineista ja lujitteista koostuva materiaali

muovipussi /mˈuovɪpˌussɪ/ (n)
saco plástico
  pehmeästä muovista valmistettu pussi

muratti /mˈuratːɪ/ (n)
hera
  murattien () -suvun köynnöskasvi

murea /mˈurea/ (adj)
macio
  sellainen, joka on helposti leikattava ja pureskeltava; sellainen, joka ei ole sitkeä

mureena /mˈureːna/ (n)
moreia
  Atlantilla ja Välimeressä elävä noin 1,3 metrin pituinen ankerias

murha /mˈurha/ (n)
assassínio, homicídio
  tahallinen, suunniteltu hengen riisto toiselta ihmiseltä

murhaaja /mˈurhaːja/ (n)
homicida, assassino
  ihminen, joka on tehnyt murhan, tappanut suunnitelmallisesti tai julmasti toisen ihmisen

murhata /mˈurhata/ (v)
assassinar
  tappaa toinen tahallisesti ja suunnitellusti, tehdä murha

murhenäytelmä /mˈurhenˌæytelmæ/ (n)
tragédia
  näytelmäkirjallisuuden muoto, jossa henkilöt kohtaavat murheellisen kohtalon, tragedia

murista /mˈurɪsta/ (v)
rosnar
  tuottaa uhkaavaa kurkkuääntä, joka on tyypillistä vihaiselle eläimelle

murmeli /mˈurmelɪ/ (n)
marmota
  oravien heimon sukuun (Marmota) kuuluva laji

murre /mˈurre/ (n)
dialeto
  alueellisesti esiintyvä kielen muunnelma, kielimuoto, jota ei voida pitää toisena kielenä

murskata /mˈurskata/ (v)
esmagar
  tehdä murskaksi, rikkoa palasiksi

mursu /mˈursu/ (n)
morsa
  suurikokoinen hyljettä muistuttava nisäkäs, jolla on kulmahampaista kehittyneet syöksyhampaat: mursujen heimon ja suvun ainoa elossa oleva laji () tai sen yksilö

murteellinen /mˈurteːllɪnen/ (adj)
dialectal
  murteeseen kuuluva (ilmaisuista yms.)

murtoluku /mˈurtolˌuku/ (n)
fração
  luku, joka on esitetty kokonaislukujen osamääränä

murtovaras /mˈurtovaras/ (n)
ladrão
  henkilö joka murtautuu esim. asuntoon ja varastaa sieltä jotakin

murtua /mˈurtua/ (v)
partir
  mennä rikki, särkyä - usein tietystä kohdasta

murtuma /mˈurtuma/ (n)
fratura
  murtumisen tapahtuma tai ajankohta

museo /mˈuseo/ (n)
museu
  laitos, johon on järjestelmällisesti kerätty taidetta, kulttuurihistoriaa tai luonnontiedettä koskevaa aineistoa

musiikki /mˈusɪːkːɪ/ (n)
música
  säveltaide, yleensä sävelten ja sävelryhmien välistä säännönmukaisuutta noudattavaan ääneen ja sen tuottamiseen perustuva taiteen muoto

musiikkivideo /mˈusɪːkːˌivɪdˌeo/ (n)
clipe
  musiikkikappaleeseen tehty, siihen liittyvä video

musikaali /mˈusɪkˌaːlɪ/ (n)
musical
  teatteriesitys tai elokuva, jossa on puhutun dialogin lisäksi lukuisia laulu- ja tanssinumeroita

muskottikukka /mˈuskotːɪkˌukːa/ (n)
macis
  eräiden muskottipuiden siemenen vaippaosa. Muskottikukkaa käytetään mausteena.

musliini /mˈuslɪːnɪ/ (n)
musselina
  eräitä ohuita puuvillakankaita

muslimi /mˈuslɪmɪ/ (n)
muçulmana
  islaminuskoinen henkilö

musta /mˈusta/ (adj)
preto, negro
  väriltään sellainen, joka ei heijasta lainkaan valoa; sysimusta aine on vailla väriä kaikissa valaistuksissa; sinimusta ja mustanharmaa ovat erittäin tummia värejä

musta /mˈusta/ (n)
negro, preto
  musta väri

musta aukko /mˈusta ˈaukːo/ (n)
buraco negro
  suurimassainen pistemäinen avaruuden kohde, jossa aine on tihentynyt loputtoman tiheään tilaan ja joka imee siihen osuvan valon

musta huumori /mˈusta hˈuːmorɪ/ (n)
humor negro
  huumorin laji, jossa käsitellään vakavina ja traagisina pidettyjä asioita

musta jää /mˈusta jˈæː/ (n)
gołoledź
  tien pintaan kosteuden ja pakkasen vaikutuksesta syntynyt ohut läpinäkyvä ja liukas jääkerros, jonka näkymättömyys ja liukkaus tekevät hyvin vaaralliseksi

musta kahvi /mˈusta kˈahvɪ/ (n)
café puro
  kahvi mustana; kahvi ilman maitoa, kermaa tai vastaavaa

musta laatikko /mˈusta lˈaːtɪkːo/ (n)
caixa-preta
  laite, joka tallentaa tietoa muun muassa lentokoneen eri tapahtumista; se on väriltään kirkkaan oransseja ja sijoitettu koneen peräosaan onnettomuuden jälkeisen löytämisen helpottamiseksi

musta lista /mˈusta lˈista/ (n)
lista negra
  lista vältettävistä tai kielletyistä asioista tai ihmisistä

musta silmä /mˈusta sˈilmæ/ (n)
olho roxo
  silmän ympärillä sijaitseva mustelma
  silmä, jonka värikalvolla on niin paljon pigmenttiä, että se näyttää mustalta

mustajoutsen /mˈustajˌoutsen/ (n)
cisne-negro
  australialainen vesilintu

mustajuuri /mˈustajˌuːrɪ/ (n)
escorcioneira
  eräs asterikasvien heimoon kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

mustakakadu /mˈustakˌakadu/ (n)
cacatua-negra-de-cauda-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustakanahaukka /mˈustakˌanahˌaukːa/ (n)
açor-preto
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustalakkiaratti /mˈustalˌakːɪarˌatːɪ/ (n)
marianinha-de-cabeça-preta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustaluri /mˈustalˌurɪ/ (n)
lóris-negro
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustamaija /mˈustamˌaija/ (n)
camburão
  erillisellä säilötilalla varustettu kiinniotettujen ja pidätettyjen kuljettamiseen tarkoitettu poliisiauto

mustanokka-amatsoni /mˈustanˌokːaˈamatsˌonɪ/ (n)
papagaio-de-bico-preto
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustapää /mˈustapæː/ (n)
comedão
  eräs ihon sairaus, tukkeutunut ihohuokonen

mustapääkerttu /mˈustapˌæːkertːu/ (n)
toutinegra
  kerttujen heimoon kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

mustarastas /mˈustarˌastas/ (n)
melro-preto, melro
  varpuslintuihin kuuluva rastas ()

mustasiipiluri /mˈustasˌiːpɪlˌurɪ/ (n)
lóris-asa-negra
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustasukkainen /mˈustasˌukːainen/ (adj)
ciumento
  sellainen, joka (aiheesta tai ilman) epäilee toisen uskollisuutta (erityisesti seksisuhteessa)

mustasukkaisuus /mˈustasˌukːaisuːs/ (n)
ciúme
  inhimillinen ominaisuus tai luonteenpiirre, johon liittyy ylikorostunut omistamisenhalu yhdistyneenä kateellisuuteen ja epäluuloisuuteen, joskus aito menettämisenpelko

mustata /mˈustata/ (v)
enegrecer
  tehdä mustaksi

mustavaris /mˈustavarɪs/ (n)
gralha
  tumma violetin metallin hohtoinen variksen sukuinen lintu ()

muste /mˈuste/ (n)
tinta
  paperille painettavaksi tai kirjoituksen tarkoitettu väriaine

mustekala /mˈustekˌala/ (n)
polvo
  joukko vedessä eläviä pääjalkaisiin kuuluvia nilviäisiä (Cephalopoda), joilla on kahdeksan tai kymmenen lonkeroa ja jotkut lajit pystyvät piiloutumaan ruiskuttamalla eteensä vihollista harhauttavan väripilven

mustepullo /mˈustepˌullo/ (n)
tinteiro
  pullollinen mustetta kirjoittamista varten

mustikka /mˈustɪkːa/ (n)
arando
  kangasmustikka, puolukoiden sukuun kuuluva kanervakasvi ()

muta /mˈuta/ (n)
lama
  rapa, märkä savi

mutaatio /mˈutaːtˌio/ (n)
mutação
  muutos solun geneettisessä materiaalissa (DNA:ssa tai RNA:ssa); kolmea eri tyyppiä: geenimutaatioita, kromosomimutaatioita ja kromosomistomutaatioita

mutageeni /mˈutaɡˌeːnɪ/ (n)
agente mutagênico
  jokin organismin ulkopuolelta tuleva asia, mikä kykenee synnyttämään mutaation

mutantti /mˈutantːɪ/ (n)
mutante
  mutaation tuloksena syntynyt eliö

mutismi /mˈutɪsmɪ/ (n)
mutismo
  mykkyys, varsinkin kuuroudesta tai psyykkisistä tekijöistä johtuva

mutka /mˈutka/ (n)
curva
  kaareva, koukistunut, käyrä tai väärä kohta jossakin; tiessä oleva osuus, joka ei ole suora; kaarre, kurvi

mutteri /mˈutːerɪ/ (n)
porca
  pultin vastakappaleena käytettävä kiinnitysväline

mutu /mˈutu/ (n)
vairão
  särkikalojen heimoon kuuluva pieni kala, joka viihtyy puhtaissa vesissä (), ; Suomessa mutua tavataan lähinnä Pohjois-Suomen hiekka- ja sorapohjaisissa virroissa

mutualismi /mˈutualˌismɪ/ (n)
mutualismo
  (ekologia) kahden lajin välinen suhde jossa molemmat hyötyvät
  (taloustiede) työntekijöiden omistamiin ja demokraattisesti johtamiin osuuskuntiin, markkinatalouteen ja korottomiin lainoihin perustuva talousjärjestelmä

muukalainen /mˈuːkalˌainen/ (n)
estrangeira
  yhteisön ulkopuolelta tuleva henkilö
estranho
  maapallon ulkopuolelta tuleva olento, avaruusolento

muuli /mˈuːlɪ/ (n)
mula
  hevostamman ja aasioriin risteymä; tällainen risteymä on yleensä lisääntymiskyvytön

muuliaasi /mˈuːlɪˌaːsɪ/ (n)
bardoto
  aasitamman ja hevosoriin risteymä

muumio /mˈuːmɪo/ (n)
múmia
  kuivumalla säilynyt tai kuivattamalla säilötty ruumis

muumioida /mˈuːmɪˌoida/ (v)
mumificar
  tehdä muumioksi

muun muassa /mˈuːn mˈuassa/ (adv)
entre outros
  muiden vaihtoehtojen ohessa; käytetään, kun ei haluta sanoa kaikkia esimerkkejä.

muuntaja /mˈuːntaja/ (n)
transformador
  sähkömagneettinen laite, joka muuttaa vaihtosähkön jännitteen tai virran toiseksi samantaajuiseksi jännitteeksi tai virraksi

muurahainen /mˈuːrahˌainen/ (n)
formiga
  jokin yleisen ja monilajisen -heimon yhdyskunnissa elävistä pistiäisiin kuuluvista hyönteisistä

muurahaiskarhu /mˈuːrahˌaiskarhu/ (n)
tamanduá
  mikä tahansa muurahaiskarhujen heimoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

muurahaiskeko /mˈuːrahˌaiskeko/ (n)
cupinzeiro
  kekomuurahaisten pesän maanpäällinen osa, joka koostuu pääasiassa kerätyistä aineksista

muurahaiskäpy /mˈuːrahˌaiskæpy/ (n)
pangolim
  muurahaiskäpyjen sukuun () kuuluvia Afrikassa ja Aasiassa eläviä suomukkaita muurahaisia syöviä nisäkkäitä

muurain /mˈuːrain/ (n)
amora-branca-silvestre
  edellisen hedelmä, joka on kerrattu luumarja

muurari /mˈuːrarɪ/ (n)
pedreiro
  muurausta ammatikseen tekevä henkilö

muuri /mˈuːrɪ/ (n)
muro
  puolustustarkoitukseen rakennettu umpinainen pystysuora rakennelma, joka on tehty latomalla kivistä tai valettu muottiin rakennusmassasta. Ladottujen muurien kivet on tavallisesti sidottu laastilla.

muusa /mˈuːsa/ (n)
musa
  kreikkalaisessa mytologiassa runottaria, taiteiden ja tieteiden haltiattaria
  taiteilijan työtä innoittava nainen

muusikko /mˈuːsɪkːo/ (n)
músico
  esiintyvä taiteilija, ammattitaitoinen soittaja, säveltäjä; henkilö, joka tekee tai esittää musiikkia

muuten /mˈuːten/ (adv)
a propósito
  (diskurssipartikkeli) ohimennen, kesken kaiken, sivumennen sanottuna

muutos /mˈuːtos/ (n)
mudança, modificação
  muuttuminen, toisenlaiseksi tuleminen; muuttaminen, toisenlaiseksi tekeminen

muuttaa /mˈuːtːaː/ (v)
mudar-se
  siirtyä muualle asumaan, mennä pysyvästi toiseen paikkaan
alterar, mudar
  tehdä toisenlaiseksi, vaihtaa tilanne

muutto /mˈuːtːo/ (n)
mudança
  paikan vaihto

muuttua /mˈuːtːua/ (v)
tornar#Portugali se#Portugali
  tulla erilaiseksi

mykiö /mˈykɪø/ (n)
cristalino
  silmän sisällä värikalvon ja lasiaisen välissä oleva linssi, joka taittaa valoa niin, että katse tarkentuu halutulle etäisyydelle ja terävä kuva piirtyy verkkokalvolle

mykkä /mˈykːæ/ (adj)
mudo
  syntymästään tai sairauden tai tapaturman vuoksi puhekyvytön

mykkäelokuva /mˈykːæˌelokˌuva/ (n)
filme mudo
  mykkäfilmi, elokuvan alkuaikoina ja myöhemminkin tuotettu elokuva, jossa ei ole tallennettua (synkronista) ääntä

myksomatoosi /mˈyksomatˌoːsɪ/ (n)
mixomatose
  eräs kanien sairaus

mylly /mˈylly/ (n)
moinho
  luonnon energian avulla tai käsivoimin jauhinkivin viljan jauhamiseen käytetty laite t. laitos; jauhamiseen käytetty tuotantolaitos; myös rakennus, johon tämä on sijoitettu t. ylipäänsä rakennus, jossa jauhetaan viljaa

myllynkivi /mˈyllyŋkˌivɪ/ (n)
mó
  toinen kivi myllyssä viljaa jauhavien pyöreiden kiekkomaisten uurrepintaisten kivien parista

mylläri /mˈyllærɪ/ (n)
moleiro
  myllyn hoitaja, joka jauhaa viljaa jauhoksi

myopatia /mˈyopˌatɪa/ (n)
miopatia
  lihassairaus

myrkky /mˈyrkːy/ (n)
veneno, tóxico
  elävälle eliölle jo pienenäkin annoksena vakavaa haittaa aiheuttava vieras aine; erityisesti myrkyttämistarkoitukseen tuotettu aine

myrkyllinen /mˈyrkyllɪnen/ (adj)
tóxico, venenoso
  sellainen kemiallisesti vaikuttava minkä pienetkin määrät aiheuttavat eliölle vakavia haittoja; myrkkyä sisältävä

myrkyttää /mˈyrkytːæː/ (v)
empeçonhar
  antaa jollekin myrkkyä

myrkytys /mˈyrkytys/ (n)
envenenamento
  elimistölle haitallisen aineen suuren annoksen aiheuttama häiriö elintoiminnoissa

myrsky /mˈyrsky/ (n)
tempestade
  (ilmatiede) voimakas matalapaine, johon liittyy keskinopeudeltaan 21–32 metriä sekunnissa (raja meteorologiassa) oleva tuuli

myrtti /mˈyrtːɪ/ (n)
mirto
  meillä huonekasvina viljeltävä ikivihreä eurooppalainen koristepensas

myski /mˈyskɪ/ (n)
almíscar
  eläinkunnasta, kuten myskihirven ihopussin rauhasten eritteenä saatava hajuaine, jota käytetään hajuvesiteollisuudessa. Myskiä tuotetaan myös synteettisesti

mysli /mˈyslɪ/ (n)
muesli
  viljahiutaleista, pähkinöistä, hedelmänpalasista, rusinoista ja sokerista tehty paahtamaton aamu- ja välipalavalmiste

mysteeri /mˈysteːrɪ/ (n)
mistério
  selittämätön arvoitus
  sakramentti
  keskiaikainen kristillinen näytelmä, mysteerinäytelmä

mytologia /mˈytolˌoɡɪa/ (n)
mitologia
  etnisen ryhmän yhteinen tarusto ja uskomukset. Jonkin uskonnon jumaluustarusto ja myytit; tällaisten tutkiminen

myy /mˈyː/ (n)
mi
  Kreikkalaisten aakkosten 12. kirjain. Vastaava symboli Μ tai μ.

myydä /mˈyːdæ/ (v)
vender
  antaa jotakin maksua vastaan; tehdä kauppaa, pitää kaupan
  par. 'mennä kaupaksi', 'käydä kaupaksi'

myyjä /mˈyːjæ/ (n)
vendedor
  henkilö, joka myy jotain

myynti /mˈyːntɪ/ (n)
venda
  myymisen toteutus, tapahtuma, jossa kaupan akti tapahtuu, tuote tai palvelus vaihdetaan rahaa vastaan

myytti /mˈyːtːɪ/ (n)
mito
  tarina tai uskomus, joka selittää asioita, joista ei ole ensikäden tietoa tai joiden paikkansapitävyyttä ei voida todistaa

myöhäinen /mˈyøhæinen/ (adj)
tarde
  sellainen, joka on ajallisesti pitkälle ehtinyt, pitkälle kulunut; viivästynyt; myöhä, myöhään ilmenevä

myöntää /mˈyøntæː/ (v)
conceder
  tunnustaa jokin asia, hyväksyä samanmielisenä tosiasia, olla samaa mieltä
  antaa laina, sopimus jollekin osapuolelle

myös /mˈyøs/ (adv)
também
  jonkin lisäksi, jonkin ohella, ei ainoastaan; -kin

myötähäpeä /mˈyøtæhˌæpeæ/ (n)
vergonha alheia
  toisen tai toisten puolesta tunnettu häpeä

myötäjäiset /mˈyøtæjˌæiset/ (n)
dote
  rahamäärä tai muu omaisuus, jonka puoliso tai hänen perheensä maksaa toisen puolison perheelle naimisiinmenon yhteydessä

myötäpäivään /mˈyøtæpˌæivæːn/ (adv)
no sentido dos ponteiros do relógio
  (kiertävästä liikkeestä) kellon kierron suuntaisesti; mm. yläkautta oikealle

mäki /mˈækɪ/ (n)
colina
  ympäristöönsä nähden selkeästi koholla oleva maastonkohta

mäkihyppy /mˈækɪhˌypːy/ (n)
salto de esqui
  talviurheilulaji, jossa vuorollaan kukin mäkihyppääjä laskee suksilla lumen peittämää mäkeä alas hyppyrinnokalle, josta hän hyppää eli ponnistaa ilmalentoon tarkoituksenaan ensin lentää tyylikkäästi pitkälle ja sitten laskeutua suksilleen liukuun alastulorinteeseen

mänty /mˈænty/ (n)
pinheiro
  metsämänty , Pinus-sukuun kuuluva havupuulaji

mäntyaratti /mˈæntyarˌatːɪ/ (n)
papagaio-mexicano-de-testa-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mäntä /mˈæntæ/ (n)
pistão
  sylinterissä edestakaisin liikkuva lieriömäinen, joskus laattamainen sylinteriin tiiviisti sovitettu kappale, koneenosa, jonka välityksellä sylinterissä oleva kaasu tai neste saa aikaan mekaanista työtä tai jolla siirretään sylinterin kaasua tai nestettä

märehtijä /mˈærehtˌijæ/ (n)
ruminante
  kasvissyöjä, jolla on erikoislaatuinen ruoansulatuskanava monine mahoineen. Erityistuntomerkkeinä hampaaton yläleuka ja nimitystä vastaava syömiskäyttäytyminen, märehtiminen.

märehtiä /mˈærehtˌiæ/ (v)
remoer
  (märehtijöistä) pureksia ruokansa toiseen kertaan
  miettiä, pohtia

märepala /mˈærepˌala/ (n)
remoalho
  ruoka, joka palautuu märehtijän suuhun sen ensimmäisestä mahasta uudelleen pureksittavaksi

märkä /mˈærkæ/ (adj)
molhado
  sellainen, jossa on paljon nestettä; kosteaa nestepitoisempi

märkäpuku /mˈærkæpˌuku/ (n)
roupa de mergulho
  sukeltajien ym. käyttämä puku, jonka sisään pääsee vettä

mäti /mˈætɪ/ (n)
ovas
  kudussa naaraskalan laskemat mätimunat, jotka koiraskala hedelmöittää maidilla

mätäkuu /mˈætækuː/ (n)
canícula
  23.7. ja 23.8. välinen tai epämääräisempi ajanjakso keski–loppukesällä

mätämuna /mˈætæmˌuna/ (n)
maçã podre
  ainainen epäonnistuja; joukon häpeäpilkku

mäyrä /mˈæyræ/ (n)
texugo
  näätäeläimiin kuuluva yleensä metsässä asuva yöeläin (Meles meles), joka syö hyönteisiä, marjoja ja juuria

mäyräkoira /mˈæyrækˌoira/ (n)
dachshund, bassê
  alkuaan mäyräjahtiin jalostettu lyhytjalkainen ja pitkäselkäinen koirarotu, jota käytetään ajo- ja seurakoirana

määkiä /mˈæːkɪæ/ (v)
balar
  pitää lampaalle tai vuohelle ominaista ääntä

määritellä /mˈæːrɪtellæ/ (v)
definir
  muodostaa jonkin asian kuvaus kertomalla sille ominaiset piirteet (yl. jollekin abstraktille), tuottaa määritelmä jollekin

määritelmä /mˈæːrɪtˌelmæ/ (n)
definição
  käsitteen ominaisuuksien lyhyt kielellinen kuvaus, definitio

määrä /mˈæːræ/ (n)
quantidade
  paljous, se, missä määrin, kuinka runsaasti jotakin on

määräinen artikkeli /mˈæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
artigo definido
  pääsanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo pääsanan kieliopillisesti määräisestä muodosta eli siitä että pääsanan ajatellaan olevan tuttu tai tietty

määränpää /mˈæːræmpæː/ (n)
destino
  maali

määrätä /mˈæːrætæ/ (v)
prescrever
  asettaa määräävästi ohjeistaen

mökki /mˈøkːɪ/ (n)
cabana
  maja, pieni, kevyt rakennus oleskelua varten

möljä /mˈøljæ/ (n)
molhe
  satama-aallonmurtajaan liitetty satamalaituri, johon usein johdetaan myös junanraiteet. Möljällä saattaa olla myös tavarasuojia ja pienten alusten kunnostuspaikka

mörkö /mˈørkø/ (n)
bicho-papão
  saduissa esiintyvä pelottava olento

naakka /nˈaːkːa/ (n)
gralha-de-nuca-cinzenta
  pieni tumma varislintu

naali /nˈaːlɪ/ (n)
raposa polar
  napakettu (), koiraeläimiin kuuluva, pohjoisella puurajan yläpuolisilla tunturialueilla elävä petoeläin, jonka turkki on talvisin kokonaan valkoinen ja kesäisin ruskeanharmaa

naama /nˈaːma/ (n)
cara
  kasvot, ihmisen pään etuosa

naamiaiset /nˈaːmɪˌaiset/ (n)
baile de máscaras
  juhlat, joihin mennään pukeutuneina naamioihin tai erikoisiin asuihin

naamiokaijanen /nˈaːmɪokˌaijanen/ (n)
inseparável-mascarado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naamiovahanokka /nˈaːmɪˌovahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-faces-pretas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naapuri /nˈaːpurɪ/ (n)
vizinho
  Olinpaikan tai asunnon lähistön asukas. Rivi- ja kerrostaloissa on myös seinänaapureita.

naaras /nˈaːras/ (n)
fêmea
  sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, jonka munasolut koiras hedelmöittää

nadiiri /nˈadɪːrɪ/ (n)
nadir
  näennäisen taivaanpallon se piste, joka on zeniitin vastakkaisella puolella

naftaleeni /nˈaftalˌeːnɪ/ (n)
naftalina
  eräs aromaattinen ohuina voimakkaanhajuisina levyinä kiteytyvä hiilivety

nahka /nˈahka/ (n)
couro
  materiaali, jota saadaan parkitsemalla eläinten vuodista

nahkiainen /nˈahkɪˌainen/ (n)
lampreia
  (eläintiede) ympyräsuinen, vedessä elävä kiduksilla hengittävä selkärankainen nahkiaiskalojen lahkon (Petromyzontiformes) vesieläin, jolla on muodonvaihdos. Kalan tapaan se nousee jokeen syksyllä ja kutee keväällä. Munasta kuoriutuu toukka-aste, likomato.

nahuatl /nˈahuatl/ (n)
nahuatl
  (kielitiede) nahuatlin kieli, alkuperäiskieli, jota puhutaan Meksikossa. Sanalista

naiivi /nˈaɪːvɪ/ (adj)
ingênuo, ingénuo
  lapsellinen lapsenomaisen herkkäuskoinen, yksinkertainen

naiivisti /nˈaɪːvˌistɪ/ (adv)
inocentemente
  naiivilla tavalla

nainen /nˈainen/ (n)
mulher
  aikuinen naispuolinen ihminen, ihmisnaaras

nainti /nˈaintɪ/ (n)
queca
  yhdyntä

naispuolinen /nˈaispuolɪnen/ (adj)
feminino
  sukupuoleltaan nainen

naistentautioppi /nˈaistentˌautɪˌopːɪ/ (n)
ginecologia
  gynekologia; lääketieteen ala, joka tutkii ja hoitaa naisen sukupuolielimiä ja niiden sairauksia

nakki /nˈakːɪ/ (n)
salsicha
  nakkimakkara, pienikokoinen vaalea makkara, joka perinteisesti valmistetaan luonnon suolesta tehtyyn kuoreen
  penis

nandu /nˈandu/ (n)
ema
  mikä hyvänsä Etelä-Amerikassa elävään nandujen heimoon () kuuluva lintu

nanosekunti /nˈanosekˌuntɪ/ (n)
nanossegundo
  sekunnin miljardisosa eli 10−9 s, tunnus ns

napa /nˈapa/ (n)
umbigo
  poistetun napanuoran jättämä arpi ihmisen tai muun eläimen mahassa

napanuora /nˈapanˌuora/ (n)
cordão umbilical
  sikiön ja istukan yhdistävä yhdysside, jossa kulkee kolme verisuonta

napapiiri /nˈapapˌiːrɪ/ (n)
círculo polar
  leveyspiiri, jonka kulmaetäisyys maapallon pohjois- tai etelänavasta on sama kuin maapallon akselin kaltevuus, sijainti noin 66 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä; napapiirejä on maapallolla kaksi kappaletta

napinläpi /nˈapɪnlˌæpɪ/ (n)
botoeira
  napinreikä

napoli /nˈapolɪ/ (n)
napolitano
  Italiassa Napolin alueella puhuttava italoromaaninen kieli (kielitunnus: nap)

nappi /nˈapːɪ/ (n)
botão
  vaatteissa ja muissa tekstiileissä käytettävä kiinnike tai koriste

nappula /nˈapːula/ (n)
grelo
  pieni, yleensä lieriömäinen, lyhyt kappale

narkolepsia /nˈarkolˌepsɪa/ (n)
narcolepsia
  pakonomainen torkahtelu

narratologia /nˈarratˌoloɡˌia/ (n)
narratologia
  narratiivien eli kertomusten ja narratiivisten rakenteiden sekä niiden vaikutusten teoria ja tutkimus

narsismi /nˈarsɪsmɪ/ (n)
narcisismo
  rakentava itsensä rakastaminen
  narsistinen persoonallisuushäiriö

narsissi /nˈarsɪssɪ/ (n)
narciso
  mikä tahansa narsissien sukuun () kuuluva narsissikasvien laji tai sellaisen yksilö

narttu /nˈartːu/ (n)
cadela
  naaraspuolinen koira

naru /nˈaru/ (n)
barbante
  sitomistarkoituksiin valmistettu yksinkertainen tai kerrattu, tavallisesti kierretty lankamainen tuote

naskalivyömesikko /nˈaskalɪvˌyømesˌikːo/ (n)
melífago-oriental
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

natrium /nˈatrium/ (n)
sódio
  pehmeä, kevyt ja reaktiivinen alkalimetalli

natriumkloridi /nˈatriumklˌorɪdɪ/ (n)
cloreto de sódio
  natriumin suola (NaCl), joka meillä tunnetaan käyttönimillä ruokasuola, keittosuola tai merisuola

natsi /nˈatsɪ/ (n)
nazista
  kansallissosialisti, kansallissosialismin kannattaja; Saksan kansallissosialistisen puolueen jäsen 1919–1945

naudanliha /nˈaudanlˌiha/ (n)
boi
  ruoanlaittoon tarkoitettu teurastetun nautaeläimen liha

nauha /nˈauha/ (n)
faixa, fita
  kapea, litteä punomalla tai kutomalla valmistettu tuote tai muulla tavoin tehty saman muotoinen materiaali

naukua /nˈaukua/ (v)
miar
  kissasta, joistakin muista kissaeläimistä ja eräistä linnuista: pitää niille ominaista ääntä

naula /nˈaula/ (n)
prego, cravo
  metallinen tai harvoin puinen terävä kiinnitystarvike, jolla kiinnitetään puuosia toisiinsa; nauloja voidaan käyttää myös taulujen ripustukseen tms.

nauraa /nˈauraː/ (v)
rir
  päästää katkonaista ääntä, naurua, esimerkiksi ilon, hermostuneisuuden tai pilkan osoituksena

naurettava /nˈauretːˌava/ (adj)
ridículo
  pelkän naurun arvoinen; sellainen, jota ei ole syytä ottaa vakavasti

nauris /nˈaurɪs/ (n)
nabo
  var. rapa, jo kaskiviljelykaudella kasvatettu viljelykasvi, makeahko juures, joka oli ennen perunaa tärkeä ravintokasvi, nykyisin lähinnä rehukasvi

nauru /nˈauru/ (n)
riso, risada
  ihmisen tunteenilmaus iloon tai muuhun tunteenpurkaukseen
língua nauruana, nauruano
  Naurulla puhuttu austronesialainen kieli (kielitunnus: na)

naurulainen /nˈaurulˌainen/ (adj)
nauruano
  Naurulta peräisin oleva tai Nauruun liittyvä

naurulainen /nˈaurulˌainen/ (n)
nauruano
  pysyvästi Naurulla asuva henkilö

naurulokki /nˈaurulˌokːɪ/ (n)
guincho-comum
  pieni lokki, jonka tunnistaa tummanruskeasta pään etuosasta ()

nauta /nˈauta/ (n)
bovino
  onttosarvinen märehtijä, jonka lajeja ovat: biisoni, puhveli, kyttyränauta, kesy nauta. Kesyt naudat, kuten lehmä, sonni, hieho, vasikka ovat varsinaisia nautoja

nautintaoikeus /nˈautɪntaˌoikeus/ (n)
usufruto
  laajahko käyttöoikeus toisen omistamaan irtaimeen tai kiinteään esineeseen

nauttia /nˈautːɪa/ (v)
aproveitar, curtir
  tuntea mielihyvää, kokea nautinto

navajo /nˈavajo/ (n)
navajo
  navajot Pohjois-Amerikan suurin alkuperäiskansa. Se elää pääasiassa Yhdysvaltojen lounaisosissa, Arizonassa, Coloradossa, New Mexicossa ja Utahissa
  tämän kansan puhuma athabascalainen kieli

navetta /nˈavetːa/ (n)
vacaria
  eläinsuoja lehmille ja muulle nautakarjalle

nearktinen /nˈearktɪnen/ (adj)
Neártico
  (eliömaantieteessä) Pohjois-Amerikalle ominainen

neekeri /nˈeːkerɪ/ (n)
negro
  afrikkalaisperäinen tummaihoinen henkilö

nefrologia /nˈefrolˌoɡɪa/ (n)
nefrologia
  munuaisia ja niiden sairauksia tutkiva lääketieteen ala

nefroni /nˈefronɪ/ (n)
néfron
  verta suodattava munuaisen toimintayksikkö, joita on ihmisellä noin miljoona kummassakin munuaisessa

negatiivi /nˈeɡatˌiːvɪ/ (n)
negativo
  kuvan, esimerkiksi valokuvan tai elokuvan valmistuksessa tehtävä raakakappale, jossa valoisuus ja usein myös värit ovat päinvastaiset kuin valmiissa kuvassa eli positiivissa

negatiivinen /nˈeɡatˌiːvɪnen/ (adj)
negativo
  sellainen, joka on kielteinen; ei ole positiivinen

negrosinaratti /nˈeɡrosˌinarˌatːɪ/ (n)
tiriba-fura-mata
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

neidonhiuspuu /nˈeidonhˌiuspuː/ (n)
ginkgo
  , vain Kiinassa luonnonvaraisena elävä puu, jolla on pienet viuhkanmuotoiset lehdet, ja joka on ns. elävä fossiili

neilikka /nˈeilɪkːa/ (n)
cravo
  Dianthus-suvun kasvi

neiti /nˈeitɪ/ (n)
senhorita
  naimaton nuori nainen

neitsyt /nˈeitsyt/ (adj)
virgem
  sukupuolisesti koskematon

neitsyt /nˈeitsyt/ (n)
Virgem
  henkilö, yleensä nainen, joka ei ole koskaan ollut sukupuoliyhteydessä

neitsyys /nˈeitsyːs/ (n)
virgindade
  neitsyenä olo, koskemattomuus

nekrofilia /nˈekrofˌilɪa/ (n)
necrofilia
  seksuaalisen kiinnostuksen kohdistuminen kuolleisiin, ruumiisiin

nekrofobia /nˈekrofˌobɪa/ (n)
necrofobia
  kuoleman ja kuolleiden kammo, kuolemanpelko, kuolemankammo

nekropoli /nˈekropˌolɪ/ (n)
necrópole
  yleensä muinaisten kaupunkien läheisyydessä sijaitseva iso hautausmaa

nektari /nˈektarɪ/ (n)
néctar
  soseuttamalla valmistettu sakea hedelmä- tai marjajuoma, joka sisältää hedelmälihaa

neli /nˈelɪ/ (n)
galope
  kiitolaukka, hevosen nopein askellaji

neliapila /nˈelɪˌapɪla/ (n)
trevo de quatro folhas
  apilan epätavallinen nelilehdykkäinen muunnos t. sitä muistuttava kuvio

nelikulmio /nˈelɪkˌulmɪo/ (n)
quadrilátero
  monikulmio, jossa on neljä sivua ja neljä kulmaa.

neliö /nˈelɪø/ (n)
quadrado
  säännöllinen nelikulmio; suorakulmio, jonka sivut ovat yhtä pitkät keskenään
  toinen potenssi

neliöjuuri /nˈelɪøjˌuːrɪ/ (n)
raiz quadrada
  (matematiikka) laskutoimitus, jossa juurretaan neliö juurrettavasta

neliömetri /nˈelɪømˌetrɪ/ (n)
metro quadrado
  pinta-alan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m²

neljäkäs /nˈeljækæs/ (n)
losango
  (geometria) suunnikas, jonka kaikki sivut ovat yhtä pitkiä

neljäsosanuotti /nˈeljæsˌosanˌuotːɪ/ (n)
semínima
  ¹/₄-nuotti, kahden kahdeksasosanuotin ja puolen puolinuotin pituinen nuotti. Jos tahtiosoituksen alempi numero on 4, ylempi kertoo yhden tahdin neljäsosanuottien määrän. Esim. ³/₄-tahtilajissa kolme.

nelonen /nˈelonen/ (n)
quatro
  numeroa neljä vastaava substantiivi, luku 4; numerolla neljä merkitty tai järjestetty

nenä /nˈenæ/ (n)
nariz
  keskellä ihmisen kasvoja sijaitseva ruumiinosa, joka aistii hajuärsykkeitä, kosteuttaa ja puhdistaa hengityselimistöön tulevaa sisäänhengitysilmaa

nenäkuorikko /nˈenækˌuorɪkːo/ (n)
concha nasal
  jokin nenäontelon muodostavista kolmesta osasta

nenäliina /nˈenælˌiːna/ (n)
lenço
  nenän niistämiseen käytettävä paperi- tai kangasliina

nenäluu /nˈenæluː/ (n)
osso nasal
  toinen nenän harjan muodostavasta kahdestä pienestä luista

nenän alakuorikko /nˈenæn ˈalakˌuorɪkːo/ (n)
concha nasal inferior
  kallon luu, joka on yksi nenäontelon muodostavista osista ()

nenäverenvuoto /nˈenæverˌenvuoto/ (n)
epistaxe
  veren vuotaminen nenästä

neodyymi /nˈeodˌyːmɪ/ (n)
neodímio
  eräs lantanoideihin kuuluva alkuaine

neoliittinen /nˈeolˌiːtːɪnen/ (adj)
neolítico
  neoliittisen kauden eli nuoremman kivikauden aikainen. Neoliittisen kauden katsotaan alkavan viljely- ja karjatalouden alkaessa

neon /nˈeon/ (n)
néon, neônio
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine

neonataalinen /nˈeonatˌaːlɪnen/ (adj)
neonatal
  vastasyntynyneeseen, ensimmäisen kuukauden aikana, liittyvä

nepali /nˈepalɪ/ (n)
nepali
  Nepalissa puhuttu indoarjalainen kieli (kielitunnus: ne; nep)

nepalilainen /nˈepalɪlˌainen/ (adj)
nepalês
  Nepalista peräisin oleva tai Nepaliin liittyvä

nepalilainen /nˈepalɪlˌainen/ (n)
nepalês
  pysyvästi Nepalissa asuva henkilö

nepotismi /nˈepotˌismɪ/ (n)
nepotismo
  sukulaisen suosiminen työtehtävään tai vastaavaan otettaessa

neptunium /nˈeptunium/ (n)
neptúnio
  eräs radioaktiivinen alkuaine

nero /nˈero/ (n)
génio
  poikkeuksellisen älykäs henkilö

nerokas /nˈerokas/ (adj)
engenhoso
  erityisen älykäs henkilö, teos, ratkaisu tms.

neste /nˈeste/ (n)
líquido, líqüido
  juoksevassa olomuodossa oleva aine

nestekaasu /nˈestekˌaːsu/ (n)
gás liquefeito de petróleo
  propaanista ja butaanista koostuva raakaöljyn jalostuksen tuote, jota käytetään polttoaineena pulloihin pakattuna

netto /nˈetːo/ (n)
lucro
  se, mitä jää jäljelle, kun kaikki vähennykset on tehty

neula /nˈeula/ (n)
agulha
  metallinen, ohut ja teräväpäinen työkalu, jota käytetään ompeluun tai kiinnittämään kankaita

neulanen /nˈeulanen/ (n)
agulha
  havupuun kapea lehti

neulansilmä /nˈeulansˌilmæ/ (n)
olho
  neulan tylpässä päässä oleva aukko, johon lanka pujotetaan

neumi /nˈeumɪ/ (n)
neuma
  gregoriaanisen kirkkolaulun sävelkorkeuksien merkitsemiseen käytettyjä merkkejä, jotka ovat nykyisten nuottien edeltäjiä

neurologia /nˈeurolˌoɡɪa/ (n)
neurologia
  aivojen ja hermoston orgaanisia sairauksia tutkiva lääketieteen osa-alue

neuroosi /nˈeuroːsɪ/ (n)
neurose
  kattokäsite lieville psykiatrisille sairauksille, joissa todellisuudentaju on vääristynyt, mutta ei esiinny harha-ajatuksia eikä -aistimuksia

neurotiede /nˈeurotˌiede/ (n)
neurociência
  tieteenala, joka tutkii hermoston toimintaa ja rakennetta

neuroverkko /nˈeurovˌerkːo/ (n)
rede neural
  informaation käsittelyn, matematiikan tai laskennan malleja, jotka perustuvat yhdistävään laskentaan

neutri /nˈeutrɪ/ (n)
neutro
  sanojen kieliopillinen sukupuolineutraali luokka kielissä, joissa käytetään suvun ilmaisevia artikkeleita

neutriino /nˈeutrɪːno/ (n)
neutrino
  (fysiikka) fermioneihin kuuluvia varauksettomia alkeishiukkasia, joita esiintyy kolmessa muodossa: elektronin, myonin ja taun neutriino

neutroni /nˈeutronɪ/ (n)
nêutron
  sähkövaraukseton nukleoni, joka lähes poikkeuksetta yhdessä protoneiden kanssa muodostaa atomiytimen; yksi baryoneista ja koostuu kolmesta kvarkista

neutronitähti /nˈeutronɪtˌæhtɪ/ (n)
estrela de nêutrons
  gravitaation vaikutuksesta kokoon luhistunut pienikokoinen tähti, jonka aine koostuu pääasiassa neutroneista

neuvo /nˈeuvo/ (n)
conselho
  saatu tai annettu hyödyllinen ohje

neuvoa /nˈeuvoa/ (v)
aconselhar
  antaa ohjeita jklle jnk tekemiseen

neuvosto /nˈeuvosto/ (n)
conselho
  yhtiön, työpaikan, valtion tms. päättävä tai neuvoa-antava elin

neuvostoliittolainen /nˈeuvostolˌiːtːolˌainen/ (adj)
soviético
  Neuvostoliitosta kotoisin tai peräisin oleva, Neuvostoliittoon liittyvä

neuvostoliittolainen /nˈeuvostolˌiːtːolˌainen/ (n)
soviético
  pysyvästi Neuvostoliitossa asunut henkilö

neuvotella /nˈeuvotella/ (v)
negociar
  käydä neuvotteluja

neuvottelu /nˈeuvotːˌelu/ (n)
negociação
  keskustelu asiasta sopimiseksi

newari /nˈevarɪ/ (n)
newari
  Nepalissa ja Intiassa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli (kielitunnus: new)

nielu /nˈielu/ (n)
faringe
  suuontelon ruokatorveen yhdistävä ruoansulatuskanavan osa

nielurisatulehdus /nˈielurˌisatulˌehdus/ (n)
amigdalite
  nielurisojen tulehtuminen, tonsilliitti

niemi /nˈiemɪ/ (n)
cabo
  vesialueeseen työntyvä maakaistale t. maakieleke

niemimaa /nˈiemɪmaː/ (n)
península
  mantereesta mereen pistävä laaja maa-alue

nigerialainen /nˈiɡerˌialˌainen/ (adj)
nigeriano
  Nigeriasta peräisin oleva tai Nigeriaan liittyvä

nigerialainen /nˈiɡerˌialˌainen/ (n)
nigeriano
  pysyvästi Nigeriassa asuva henkilö

nigerianvahanokka /nˈiɡerɪˌanvahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-de-anambra
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nihilismi /nˈihɪlˌismɪ/ (n)
niilismo
  ajatussuunta, joka kieltää vallitsevat arvot ja käsitykset

niiaus /nˈiːaus/ (n)
cortesia
  naisten kunnioittava tervehdys polviaan notkistaen

niin /nˈiːn/ (adv)
tão
  sillä tavalla
então
  (myöntösana) kyllä, "niin se oli"; sana, jolla vahvistetaan tai myönnellään (joko omaa tai toisen puhujan) aiempaa lausetta tai olettamaa

niitty /nˈiːtːy/ (n)
prado
  luonnontilainen aukea, jossa kasvaa niittykukkia ja heiniä

niittää /nˈiːtːæː/ (v)
ceifar
  katkoa ja kaataa heinää, pääasiassa viikatteella

nikama /nˈikama/ (n)
vértebra
  epäsäännöllisen muotoinen moniulokkeinen luu, joista selkäranka muodostuu ()

nikamavälilevy /nˈikamˌavælˌilevy/ (n)
disco intervertebral
  selkärangan nikamien runkojen välissä sijaisevia rustoja ()

nikkeli /nˈikːelɪ/ (n)
níquel
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni.

nikobaarienkaija /nˈikobˌaːrieŋkˌaija/ (n)
periquito-de-nicobar
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nikotella /nˈikotella/ (v)
soluçar
  hikata, hikotella

nikotiini /nˈikotˌiːnɪ/ (n)
nicotina
  tupakoista (Nicotiana) saatava myrkyllinen alkaloidi

nila /nˈila/ (n)
floema
  kasvien kuorikerroksen alapuolella oleva kasvityypeittäin vaihtelevista soluista muodostuva kerros, missä kasvien ravintokierto pääosin tapahtuu

nilkka /nˈilkːa/ (n)
tornozelo
  nivel säären ja jalkaterän välissä

nilkkakoru /nˈilkːakˌoru/ (n)
tornozeleira
  nilkkaan tarkoitettu koru, saattaa olla nilkkarengas

nilviäinen /nˈilvɪˌæinen/ (n)
molusco
  tavallisesti pehmeäruumiisten yksineuvoisten suvullisesti lisääntyvien kaikissa maailman merissä, jonkin verran sisävesissä ja osa maalla olevien, vaihtelevan kokoisten selkärangattomien suuren kokonaisuuden, eläinkunnan pääjakson Mollusca edustaja

nimellisarvo /nˈimellɪsˌarvo/ (n)
valor nominal
  hyödykkeen nimellinen arvo

nimenhuuto /nˈimenhˌuːto/ (n)
chamada
  tilaisuus tai toimenpide, jossa huudetaan yksi kerrallaan henkilöiden nimet ja kirjataan paikalla oleviksi ne, jotka vastaavat

nimetä /nˈimetæ/ (v)
eleger
  antaa nimeksi
  mainita nimeltä tai muuten tunnistaa tietty henkilö

nimetön /nˈimetøn/ (adj)
sem nome
  ilman nimeä oleva, sellainen jolla tai millä ei ole nimeä

nimi /nˈimɪ/ (n)
nome
  käsitteen pelkistetty verbaalinen kuvaus, sovittu nimitys. Nimet luokitellaan nimisanoihin eli substantiiveihin ja luonteensa mukaisesti siellä alaryhmiin.

nimiavaruus /nˈimɪˌavaruːs/ (n)
espaço de nomes
  formaalin kielen symboleja ryhmäksi sitova määritelmä, jonka sisältö voidaan ottaa käyttöön kokonaan tai nimi kerrallaan

nimikirjoitus /nˈimɪkˌirjoitus/ (n)
autógrafo
  henkilön itsensä omalla persoonallisella tavallaan käsin kirjoittama oma nimi

nimipäivä /nˈimɪpˌæivæ/ (n)
dia onomástico
  eri kalentereissa tietylle etunimelle omistettu päivä. Eri maissa ja kulttuureissa nimipäivän merkitys vaihtelee.

nimittäin /nˈimɪtːæin/ (adv)
leia-se
  sana, jota seuraa tarkennus edellä sanottuun

nimittäjä /nˈimɪtːˌæjæ/ (n)
denominador
  murtoluvussa jakoviivan alapuolella oleva luku tai lauseke

nimittää /nˈimɪtːæː/ (v)
nomear
  kutsua jollakin nimellä.

ninja /nˈinja/ (n)
ninja
  feodaalisessa Japanissa toiminut palkkasotilas, joiden tehtäväkirjo oli laaja

niobium /nˈiobium/ (n)
nióbio
  eräs alkuaine

nirso /nˈirso/ (adj)
exigente
  (esim. ruoan suhteen) vaativa, valikoiva, turhantarkka

niska /nˈiska/ (n)
nuca, cerviz
  kaulan takaosa; ruumiinosa selkäpuolella pään ja vartalon välillä

nisäkäs /nˈisækæs/ (n)
mamífero
  imettäväinen; selkäjänteisten nisäkkäiden luokkaan kuuluva eläin, joka imettää poikasiaan

nitoa /nˈitoa/ (v)
agrafar
  liittää (esim. paperipinon paperit tai nidottavan kirjat sivut) tiukasti kiinni niitillä tai langalla

nitoja /nˈitoja/ (n)
agrafador
  (arkikieltä) nitomalaite

nitridi /nˈitrɪdɪ/ (n)
nitreto
  typen yhdiste

nivel /nˈivel/ (n)
articulação
  (anatomia) kahden toisiinsa liittyvän tukirangan osan liikkuva tai kiinteä liitos

nivelbussi /nˈivelbˌussɪ/ (n)
articulado
  pitkä linja-auto, jonka runko ja kori on ohjattavuuden parantamiseksi jaettu osiin nivelrakenteella

niveljalkainen /nˈiveljˌalkainen/ (n)
artrópode
  -pääjakson eläin

nivelmato /nˈivelmˌato/ (n)
anelídeo
  -pääjakson jaokkeisia matoja

nivelside /nˈivelsˌide/ (n)
ligamento
  säikeinen, runsaasti kollageenia sisältävä sidekudos, joka yhdistää kaksi nivelen liittämää luuta toisiinsa ja pitää niveltä koossa

nivhi /nˈivhɪ/ (n)
Nivkhe
  heidän kielensä; isolaattikieli, jota puhuu alle tuhat ihmistä

niçard /nˈikard/ (n)
niçarda
  Côte d'Azurin rannikkoalueella ja Monacossa puhuttu provensaalin alamurre

nobelium /nˈobelium/ (n)
nobélio
  eräs alkuaine

nogai /nˈoɡai/ (n)
nogai
  (kielitiede) nogain kieli (kielitunnus: nog), nogaiden puhuma turkkilainen kieli, jolla on virallisen kielen asema Dagestanissa ja Karatšai-Tšerkessiassa

noidannuoli /nˈoidannˌuolɪ/ (n)
lumbago
  äkillinen selkäkipu, tunnetaan myös latinankielisellä nimellä lumbago

noin /nˈoin/ (adv)
cerca
  likimain, suunnilleen; lyhenne on n.

noita /nˈoita/ (n)
bruxa
  entisajan epäkristillisiä ja siksi pahoiksi leimattuja tietäjiä ja magian, noituuden tai kansanlääkinnän harjoittajia

noitavaino /nˈoitavˌaino/ (n)
caça às bruxas
  noituudesta epäiltyjen vastainen liikehdintä, jota ilmeni varsinkin 1500–1600-luvun Euroopassa

noituus /nˈoituːs/ (n)
bruxaria
  se, että on noita; noidan taikakeinot

nojatuoli /nˈojatˌuolɪ/ (n)
poltrona
  suuri yl. pehmustettu tuoli, jossa on takana selkänoja ja istuinosan molemmin puolin käsinojat

noki /nˈokɪ/ (n)
fuligem
  epätäydellisestä palamisesta syntyvä hienojakoinen hiili

nokinen /nˈokɪnen/ (adj)
fuliginoso
  noen peittämä

nokiselkäaranen /nˈokɪsˌelkæˌaranen/ (n)
apuim-de-costas-pretas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nokka /nˈokːa/ (n)
bico
  linnun tai nokkaeläimen ulkoneva sarveisaineesta muodostunut leukaosa

nokka-akseli /nˈokːaˈakselɪ/ (n)
eixo de comando
  polttomoottorin sylinterinkannessa sijaitseva osa, joka käyttää venttiilikoneistoa

nokkaeläin /nˈokːaelæin/ (n)
monotremado
  mikä tahansa nokkaeläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

nokkahuilu /nˈokːahwˌilu/ (n)
flauta doce
  soittimen päässä olevaan suukappaleeseen puhallettava huilu, päästä puhallettava huilu

nokkakala /nˈokːakˌala/ (n)
peixe-agulha
  eräs nokkakaloihin kuuluva pitkä ja laiha kalalaji () tai sen yksilö

nokkasiili /nˈokːasˌiːlɪ/ (n)
equidna
  nokkaeläimiin kuuluva Australiassa ja Tasmaniassa elävä siiliä muistuttava eläin ()

nokkavarpunen /nˈokːavˌarpunen/ (n)
bico-grossudo
  Euroopassa ja Aasiassa pesivä muodoltaan punatulkun kaltainen peippolaji ()

nokkela /nˈokːela/ (adj)
engenhoso
  nopeaälyinen

nokkia /nˈokːɪa/ (v)
bicada
  lyödä toistuvasti nokallaan

nokkonen /nˈokːonen/ (n)
urtiga
  isonokkonen, eräs runsastyppistä maata rakastava kasvi, joka tunnetaan siitä että sen lehdissä on poltetta aihettavia piikkejä (Urtica dioica)

nolata /nˈolata/ (v)
embaraçar
  saattaa häpeälliseen tilanteeseen

nollata /nˈollata/ (v)
zerar
  asettaa nollaksi

nomenklatuura /nˈomeŋklatˌuːra/ (n)
nomenclatura
  korkein valtaapitävien henkilöiden tai järjestelmän suosikkien joukko Neuvostoliitossa ja muissa sosialistissa valtioissa

nominaalinen /nˈomɪnˌaːlɪnen/ (adj)
nominal
  ominaisuuksiltaan nominin kaltainen

nominalismi /nˈomɪnalˌismɪ/ (n)
nominalismo
  käsitys, jonka mukaan universaalit ovat olemassa vain niminä, eivät todellisin olioina

nominatiivi /nˈomɪnatˌiːvɪ/ (n)
nominativo
  nominin perusmuoto

nomini /nˈomɪnɪ/ (n)
nome
  sana, joka taipuu sijamuodoissa sekä yksikössä ja monikossa

nopea /nˈopea/ (adj)
rápido, veloz, ágil
  sellainen, jolla on suuri nopeus

nopeasti /nˈopeˌastɪ/ (adv)
rapidamente
  suurella nopeudella

nopeus /nˈopeus/ (n)
velocidade
  vektorisuure, joka ilmaisee liikkeen määrän ja suunnan; paikan muutos tietyssä ajassa, aikayksikössä kuljettu matka; yksikkö metriä sekunnissa (m/s)

nopeusmittari /nˈopeusmˌitːarɪ/ (n)
velocímetro
  nopeutta mittaava laite, takometri

noppa /nˈopːa/ (n)
dado
  arpakuutio eli peleissä ja leikeissä käytetty satunnaistuloksia antava viskeltävä tahokas esine

norja /nˈorja/ (n)
norueguês
  norjan kieli, Norjassa puhuttava taustaltaa germaanis-skandinaavinen kieli (kielitunnus: no)

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (adj)
norueguês
  Norjasta peräisin oleva tai Norjaan liittyvä

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (n)
norueguês, norueguesa
  pysyvästi Norjassa asuva henkilö

norkko /nˈorkːo/ (n)
amentilho, amento
  velttolapakkoinen tähkää muistuttava puun riippuva kukinto

normaali /nˈormaːlɪ/ (adj)
normal
  säännönmukainen, odotuksia vastaava, hyväksyttävä, tavanomainen

normaali /nˈormaːlɪ/ (n)
normal
  suoraa tai tasoa vastaan kohtisuora suora tai vektori
  ohjeeksi tarkoitettu tyypitetty malli, esikuva tai esine

normaalijakauma /nˈormaːlˌijakˌauma/ (n)
distribuição normal
  eräs jakauma, jossa sen vasemmalla ja oikealla puolella on saman verran alkioita ja alkiot keskittyvät keskiarvon ympärille symmetrisesti

normanni /nˈormannɪ/ (n)
normando
  Normandiaan 900-luvulla asettuneita viikinkejä, jotka edelleen vaelsivat Sisiliaan ja ranskalaistuttuaan valloittivat Englannin

normatiivinen /nˈormatˌiːvɪnen/ (adj)
normativo
  ohjeellinen, suosituksen tai toimintaohjeen antava, sitä määrittelevä miten jokin asia tulisi tehdä (ottaa kantaa siihen miten pitäisi tai tulisi tehdä jotain) eli mikä olisi jossain asiassa noudatettava toimintaohje

normi /nˈormɪ/ (n)
norma
  sääntö, määräys, ohje, periaate, malli

norsu /nˈorsu/ (n)
elefante, elefanta
  elefantti, suurin maalla elävä nisäkäs ()

norsunluinen /nˈorsunlwɪnen/ (adj)
de marfim
  sellainen, joka on norsunluuta, norsunluusta valmistettu

norsunluu /nˈorsunluː/ (n)
marfim
  norsun syöksyhampaiden kova luu

norsunluutorni /nˈorsunlˌuːtornɪ/ (n)
torre de marfim
  todellisesta elämästä irrallaan oleva toimielin tai instituutio, joka usein pyrkii ohjaamaan, kritisoimaan tai muuten vaikuttamaan yhteiskunnan tai yhteisön toimintaan; organisaatiossa ylempänä olevista toimielimistä tai teoreetikoista käytetty halventava ilmaus

nostaa /nˈostaː/ (v)
elevar
  siirtää tai laittaa ylemmäs; saada nousemaan ylös, ilmaan

nostalgia /nˈostalɡˌia/ (n)
nostalgia
  menneen ikävöinti, kaiho ja haikeus

nostalginen /nˈostalɡɪnen/ (adj)
nostálgico
  nostalgian mukainen

noste /nˈoste/ (n)
empuxo
  (fysiikka) Arkhimeden lain mukaisesti nesteeseen tai kaasuun upotettuun kappaleeseen suoraan ylöspäin vaikuttava voima

nostokurki /nˈostokˌurkɪ/ (n)
grua
  kappaleiden nostamiseen ja siirtämiseen tarkoitettu kone

notaari /nˈotaːrɪ/ (n)
notário
  eräiden, nykyisin yleensä lainoppineisuutta vaativien tehtävien nimike

nousta /nˈousta/ (v)
subir
  liikkua ylöspäin tai ylemmäs, kohota
  kohottautua jalkeille
  nousta sängystä, herätä
erguer-se
  (lukuarvoista tai mittavista suureista) lisääntyä, kasvaa, suureta
  tulla horisontin yläpuolelle katsojasta nähden

nousukasmaisuus /nˈousukˌasmaisuːs/ (n)
presunção
  se, että on nousukasmainen

nousutahti /nˈousutˌahtɪ/ (n)
anacruse
  painoton tavu tai sävel ennen ensimmäistä painollista

novelli /nˈovellɪ/ (n)
conto
  lyhyehkö kaunokirjallinen kertomus

nudismi /nˈudɪsmɪ/ (n)
nudismo
  alastomuuden harrastaminen

nuha /nˈuha/ (n)
coriza
  nenän limakalvojen tulehdus, joka aiheuttaa liman vuotamista nenästä

nuija /nwˈija/ (n)
clava
  muinoin sodassa käytetty puinen lyömäase

nuijapää /nwˈijapæː/ (n)
girino
  sammakkoeläinten vedessä elävä raajaton poikasvaihe

nukahtaa /nˈukahtaː/ (v)
adormecer
  vaipua uneen

nukke /nˈukːe/ (n)
boneca
  usein ihmishahmoa esittävä leikkikalu

nukkekoti /nˈukːekˌotɪ/ (n)
casas de bonecas
  pieni leikkitalo, jossa on pienoiskokoisia huonekaluja ja muita tavaroita, nukketalo

nukketeatteri /nˈukːeteˌatːerɪ/ (n)
fantochada
  esitys, jossa hahmoina käytetään käsinukkeja tai marionetteja

nukkua /nˈukːua/ (v)
dormir
  olla unessa

nukkua pois /nˈukːua pˈois/ (v)
falecer
  kuolla

nukkuja /nˈukːuja/ (n)
dorminhoca
  henkilö, joka nukkuu

nukkumaanmenoaika /nˈukːumˌaːnmenoˌaika/ (n)
hora de dormir
  aika, jolloin mennään nukkumaan

nukkumatti /nˈukːumˌatːɪ/ (n)
João Pestana
  kuvitteellinen unen tuova olento

nukleiinihappo /nˈukleˌiːnɪhˌapːo/ (n)
ácido nucleico
  DNA tai RNA

nukleotidi /nˈukleˌotɪdɪ/ (n)
nucleotídeo
  nukleiinihapon rakenneyksikkö, joka koostuu nukleosidista ja fosfaatista

numeerisesti /nˈumeːrɪsˌestɪ/ (adv)
numericamente
  numeroina, numeroin

numeraali /nˈumerˌaːlɪ/ (n)
numeral
  nomineihin kuuluva lukusana, joka voidaan ilmaista myös numeromerkein; jaetaan kahteen ryhmään, kardinaalilukuihin ja ordinaalilukuihin

numero /nˈumero/ (n)
algarismo
  kirjoitusjärjestelmässä oleva tietyn lukusanan eli numeraalin esittämiseksi sovittu merkki, numeromerkki
número
  numeroin (1) tehty merkintä, joka kuvaa erilaisissa järjestelmissä asemaa, kokoa, osaa, sijaintia tai muuta yksilöintiä, usein kirjainten yhteydessä käytetty symboli
  ohjelmanumero, esitys

numismaatikko /nˈumɪsmˌaːtɪkːo/ (n)
numismata
  henkilö joka harjoittaa tai harrastaa numismatiikkaa

numismaattinen /nˈumɪsmˌaːtːɪnen/ (adj)
numismático
  numismatiikkaan kuuluva

nuntius /nˈuntius/ (n)
núncio
  Pyhän istuimen suurlähettilään arvonimi

nuoli /nˈuolɪ/ (n)
flecha, seta
  teräväkärkinen, jousessa käytettävä ammus

nuolla /nˈuolla/ (v)
lamber
  kosketella kielellään

nuori /nˈuorɪ/ (adj)
jovem
  sellainen, jolla on alhainen ikä tai, jolla on vähäinen määrä elettyjä vuosia. Hyvin nuoria saatetaan kutsua pieniksi, eikä aina koon mukaan.

nuori /nˈuorɪ/ (n)
jovem
  ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut

nuoriso /nˈuorɪso/ (n)
mocidade
  nuoret ihmiset

nuoruus /nˈuoruːs/ (n)
juventude
  ihmisen ikäkausi lapsuuden ja aikuisuuden välillä, aika jolloin ihminen on nuori

nuotti /nˈuotːɪ/ (n)
nota
  musiikin kirjallisessa muistiin merkitsemisessä käytettävä symboli, joka osoittaa sävelen korkeuden ja sävelen keston annetussa tempossa

nuottiavain /nˈuotːɪavain/ (n)
clave
  nuottiviivaston merkki, joka ilmoittaa viivaston perussävelkorkeuden

nuppi /nˈupːɪ/ (n)
calombo
  yl. pieni pallon t. puolipallon muotoinen paksunnos, ponsi, kohouma tms. tav. esineen päässä koristeena, kädensijana, luiskahtamisen esteenä tms.

nurkka /nˈurkːa/ (n)
canto
  paikka, jossa kaksi seinää kohtaavat

nussia /nˈussɪa/ (v)
foder
  naida, harrastaa seksiä

nutria /nˈutrɪa/ (n)
caxingui
  rämemajava (), eräs jyrsijöihin kuuluva nisäkäslaji tai sen yksilö

nuttura /nˈutːura/ (n)
coque
  niskaan tai päälaelle yhteenkootut hiukset

nuudeli /nˈuːdelɪ/ (n)
macarrão
  eräs nauhamainen pastatyyppi

nuuska /nˈuːska/ (n)
rapé
  suussa ylä- tai alahuulen alla käytettävä tupakkatuote, jonka nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta

nykyaika /nˈykyˌaika/ (n)
atualidade
  parhaillaan kuluva ajanjakso, aika menneen ja tulevan välillä

nykyaikainen /nˈykyˌaikainen/ (adj)
moderno
  sellainen, joka tai mikä kuluu nykyaikaan ja on siihen mukautunut

nykyinen /nˈykyinen/ (adj)
atual
  sellainen, joka on olemassa tai vallitsee parhaillaan; tällä hetkellä oleva, tämänhetkinen

nymfi /nˈymfɪ/ (n)
ninfa
  hyönteisillä, joilla on vaillinainen muodonvaihdos esiintyvä kuoriutumisen jälkeinen kehitysvaihe, ei-sukukypsä nuoruusvaihe
  kreikkalaisen mytologian luonnonhengetär, johonkin paikkaan tai maanmuotoon liittyvä jumalolento

nymfomaani /nˈymfomˌaːnɪ/ (n)
ninfomaníaca
  nainen jolla on sairaalloisen voimakas sukupuolivietti

nymfomania /nˈymfomˌanɪa/ (n)
ninfomania
  sairaalloisen voimakas sukupuolivietti naisella

nyplätä /nˈyplætæ/ (v)
girar
  kosketella jotakin sormillaan hermostuneesti

nyrkkeilijä /nˈyrkːeilˌijæ/ (n)
boxeador
  henkilö, joka harjoittaa nyrkkeilyä

nyrkkeillä /nˈyrkːeillæ/ (v)
boxear
  harjoittaa nyrkkeilyä

nyrkkeily /nˈyrkːeily/ (n)
boxe
  kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi ottelijaa yrittävät lyödä toisiaan pehmustetuilla hanskoilla suojatuilla nyrkeillään

nyrkki /nˈyrkːɪ/ (n)
punho
  käsi, jonka sormet on puristettu suppuun vasten kämmentä

nyrkkirauta /nˈyrkːɪrˌauta/ (n)
soco-inglês
  käteen laitettava ase, joka vahvistaa lyönnin tehoa

nyt /nˈyt/ (adv)
agora
  parhaillaan, parasta aikaa, juuri puhehetkellä

nyy /nˈyː/ (n)
ni
  Kreikkalaisten aakkosten 13. kirjain. Vastaava symboli Ν tai ν.

näennäinen /nˈæennˌæinen/ (adj)
aparente
  sellainen, mikä vaikuttaa joltakin olematta sitä todellisuudessa

näennäistiede /nˈæennˌæistiede/ (n)
pseudociência
  tieteenä esiintyvä tieto tai tietojen kokoelma, joka ei täytä tieteelle asetettuja kriteereitä

nähdä /nˈæhdæ/ (v)
ver
  aistia näköaistin avulla, kyetä erottamaan silmillään

nähtävyys /nˈæhtævyːs/ (n)
atração turística
  näkemisen tai vierailun arvoisena pidetty paikka, rakennus, muistomerkki tmv.

näkemys /nˈækemys/ (n)
visão
  sisäistynyt mielikuva; henkilökohtainen mielipide

näkkileipä /nˈækːɪlˌeipæ/ (n)
pão crocante
  kovaa kuivattua litteää rukiista valmistettua leipää

näky /nˈæky/ (n)
beleza
  kuviteltu tai aivoissa olevan fyysisen ongelman aiheuttama harhakuva

näkymä /nˈækymæ/ (n)
view
  jostain kohdasta edessäpäin nähtävissä oleva

näkymättömyys /nˈækymˌætːømyːs/ (n)
invisibilidade
  se, että on näkymätön

näkymätön /nˈækymætøn/ (adj)
invisível
  sellainen, jota ei voi nähdä; silmälle havaitsematon

näkyvyys /nˈækyvyːs/ (n)
visibilidade
  näkyvän valon sironnan seuraus, ilman läpinäkyvyyden mitta, johon ei vaikuta pimeys eivätkä maaston esteet, mutta sitä pienentää ilman kuiva sameus tai kosteussuhteista riippuva kostea sameus

näkyvä /nˈækyvæ/ (adj)
visível
  joka on ilmiselvästi havaittavissa

näkökenttä /nˈækøkˌentːæ/ (n)
campo de visão
  alue, jonka henkilö näkee samanaikaisesti liikuttamatta silmiään

näkölinja /nˈækølˌinja/ (n)
campo de visão
  havaitsijan ja jonkin kohteen välinen linja, joka on havaitsijalle esteetön

nälkä /nˈælkæ/ (n)
fome
  ruumiillinen tuntemus, että tarvitsee ruokaa; näläntunne

nälkäinen /nˈælkæinen/ (adj)
faminto, esfomeado
  sellainen, jolla on nälkä

nälkälakko /nˈælkælˌakːo/ (n)
greve de fome
  protesti, jossa protestoija kieltäytyy syömästä ja näännyttää itseään

nälänhätä /nˈælænhˌætæ/ (n)
fome
  vallitseva ruoan äärimmäinen niukkuus, mikä johtaa aliravitsemukseen ja siihen, että kaikille ei ole saatavissa tarpeeksi ravintoa hengissä pysymiseksi

nänni /nˈænnɪ/ (n)
mamilo
  nisäkkään pyöreä ja ulkoneva nysty, jonka kärkeen maitotiehyt avautuu

näppäimistö /nˈæpːæimˌistø/ (n)
teclado
  tiedon syöttämiseen tarkoitettu laite, joka koostuu sormilla painettavista näppäimistä

näppäin /nˈæpːæin/ (n)
tecla
  kirjoituskoneen, puhelimen, tietokoneen, soittimen tai vastaavan laitteen sormella painettava nappula, jota painamalla välittyy haluttu toiminne mekaanisesti tai sähköisesti

närhi /nˈærhɪ/ (n)
gaio, gralha
  värikäs varislintu ()

närkästys /nˈærkæstys/ (n)
indignação
  moraalinen, loukkaantumista vähäisempi henkinen trauma

närästys /nˈæræstys/ (n)
azia
  polttava tunne rintalastan takana; se, että närästää

näykkijäkilpikonna /nˈæykːɪjækˌilpɪkˌonna/ (n)
tartaruga-mordedora
  aggressiivinen amerikkalainen kilpikonnalaji, jota tavataan pääasiassa Yhdysvaltojen eteläisissä osavaltioissa, Chelydra serpentina serpentina

näyte /nˈæyte/ (n)
amostra
  jostain otettu pala tai osuus, otos, erityisesti tutkimustarkoituksia varten
  ilmaiseksi jaettava kappale jotain tuotetta

näytellä /nˈæytellæ/ (v)
representar
  esittää osaa näytelmässä tai elokuvassa; työskennellä näyttelijänä

näytelmä /nˈæytelmæ/ (n)
drama
  vuoropuheluihin perustuva, tavallisesti näyttämöllä esitettäväksi tarkoitettu kirjallisen tekstin muoto; draamaan perustuva teatteriesitys

näytteleminen /nˈæytːelˌemɪnen/ (n)
atuação
  omista lähtökohdista ja olemuksesta toisen tuntevan, kokevan ja toimivan hahmon tai henkilön luomista

näyttelijä /nˈæytːelˌijæ/ (n)
ator, atriz
  henkilö joka näyttelee jotain roolia työkseen

näyttelijätär /nˈæytːelˌijætær/ (n)
actriz
  naispuolinen näyttelijä

näyttely /nˈæytːely/ (n)
exposição
  esineiden tai asioiden esittelemiseen tarkoitettu tapahtuma

näyttää /nˈæytːæː/ (v)
parecer
  olla jonkin näköinen
  vaikuttaa joltakin
mostrar
  antaa jonkun nähtäväksi, esitellä

näyttö /nˈæytːø/ (n)
ecrã
  näyttölaite; kuvaa näyttävä elektroninen laite

näytös /nˈæytøs/ (n)
espetáculo
  esitys sirkuksessa, teatterissa tai elokuvateatterissa
ato
  kohtauksista koostuva näytelmän osa

näätä /nˈæːtæ/ (n)
marta
  mäntynäätä, näätäeläimiin kuuluva petonisäkäs (Martes martes), jota metsästetään turkiksiksi
  mon. näätäeläimiin kuuluva suku (Martes)

nörtti /nˈørtːɪ/ (n)
CDF
  innokas tietokoneiden harrastaja

nöyrä /nˈøyræ/ (adj)
humilde
  vaatimaton

obeliski /ˈobelˌiskɪ/ (n)
obelisco
  yhdestä kivestä veistetty, pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu on pyramidin muotoinen

objekti /ˈobjektɪ/ (n)
objeto
  esine, olio

objektiivi /ˈobjektˌiːvɪ/ (n)
objetiva
  joidenkin kielten kieliopillinen lauseenjäsen

oboe /ˈoboe/ (n)
oboé
  kaksoisruokolehdykkäsoitinten perheeseen kuuluva puupuhallin

oboli /ˈobolɪ/ (n)
óbolo
  hopea- tai pronssiraha, kuudesosa muinaisesta drakmasta

observatorio /ˈobservˌatorˌio/ (n)
observatório
  havaintoasema, jossa seurataan tähtiä ja muita taivaankappaleita, yleensä teleskoopin avulla

odottaa /ˈodotːaː/ (v)
esperar, aguardar
  pysyä jossakin paikassa ja pidättäytyä tekemästä muuta, kunnes jokin tulossa oleva asia tapahtuu

odottamaton /ˈodotːˌamaton/ (adj)
inesperado
  täysin äkillinen, tai äkillisesti tapahtuva; sellainen, jota ei oltu osattu odottaa

odotus /ˈodotus/ (n)
espera
  ennustettuun tai ilmeiseen kehitykseen tai tapahtumaan liittyvä us. toivoa tai pelkoa herättävä tila

odotushuone /ˈodotˌushuone/ (n)
sala de espera
  yleisölle tarkoitetun vastaanoton eteistilan ja vastaanoton välille sijoitettu huonetila

offsetpaino /ˈoffsetpˌaino/ (n)
offset
  painomenetelmä, jossa väri siirretään painopinnalta kumitelalle ja siitä edelleen painettavalle pinnalle

oftalmofobia /ˈoftalmˌofobˌia/ (n)
oftalmofobia#Portugali
  sairaalloinen tuijotetuksi joutumisen kammo

oheislaite /ˈoheislˌaite/ (n)
periférico
  tietokoneeseen kytkettävä ulkoinen laite, joka kommunikoi tietokoneen kanssa, usein syöttö- tai tulostuslaite, tietoliikennelaite tai massamuisti

ohentaa /ˈohentaː/ (v)
adelgaçar
  tehdä jokin fyysinen kappale ohuemmaksi; kaventaa

ohi /ˈohɪ/ (adv)
por (aqui)
  (liikettä ilmaiseva) Sanotaan jonkun menevän ohi, kun tämä ohittaa jonkun toisen.
acabado
  (aikaa ilmaiseva) Sanotaan jonkin päätyttyä sen olevan ohi.

ohimo /ˈohɪmo/ (n)
têmpora
  silmäkulman takainen alue pään sivulla, anatomiassa tempus

ohimoluu /ˈohɪmoluː/ (n)
temporal
  ohimon kohdalla, päälaenluun alapuolella oleva luu ()

ohjaaja /ˈohjaːja/ (n)
diretor
  henkilö, joka vastaa tuotannossa teoksen taiteellisesta ilmaisusta; elokuvaohjaaja, teatteriohjaaja

ohjaamo /ˈohjaːmo/ (n)
cabine de pilotagem
  huone tai tila, josta ohjataan kulkuvälinettä tai jotain muuta konetta

ohjata /ˈohjata/ (v)
pilotar
  kuljettaa jotakin kulkuneuvoa maalla, merellä tai ilmassa ohjauspyörää, ohjaussauvaa, ohjaustankoa tai ruoripyörää jne. käyttäen
dirigir
  kohdistaa, kohdentaa, kääntää, suunnata joku tai jotakin jonnekin
  (taide) neuvoa esiintyjiä, suunnitella ja määrätä esityksen toteutus

ohjausryhmä /ˈohjausrˌyhmæ/ (n)
grupo director/diretor
  ryhmä jonka tarkoituksena on antaa asiantuntemusta projektin johtamisen tueksi

ohjaustanko /ˈohjaustˌaŋko/ (n)
guidom
  osa, jolla polkupyörää, moottoripyörää, moottorikelkkaa tai eräitä lentokonetyyppejä ohjataan: yksinkertaisimmillaan pelkkä manuaalisesti käännettävä putki, kehittyneimmillään kulkuvälineen muuhun tekniikkaan pitkälti integroitu elektromekaaninen laite

ohjelma /ˈohjelma/ (n)
programa
  se mitä tilaisuudessa tapahtuu, tapahtumien ajoitus, aikataulu
  esityslista; suunnitelma

ohjelmoida /ˈohjelmˌoida/ (v)
programar
  kirjoittaa tietokoneohjelma ohjelmointikielellä

ohjelmoija /ˈohjelmˌoija/ (n)
programador
  henkilö, joka ohjelmoi tietokoneita ammatikseen jollakin ohjelmointikielellä; tietokoneohjelmoija

ohjelmointi /ˈohjelmˌointɪ/ (n)
programação (de computadores)
  tietokoneohjelman kirjoittaminen ohjelmointikielellä

ohjelmointikieli /ˈohjelmˌointɪkˌielɪ/ (n)
linguagem de programação
  keinotekoinen kieli, jota käytetään mm. tietokoneohjelmien tekemiseen eli ohjelmoimiseen

ohjus /ˈohjus/ (n)
míssil
  aktiivisesti ohjattu tai maaliin hakeutuva raketti- tai suihkumoottorilla varustettu ase

ohmi /ˈohmɪ/ (n)
ohm
  resistanssin (sähköisen vastuksen) SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Ω)

ohra /ˈohra/ (n)
cevada
  pelto-ohra, ohrien suvun monimuotoinen viljalaji (Hordeum vulgare), jonka kukinto on tähkä, johon jyvät muodostuvat

ohut /ˈohut/ (adj)
fino
  paksuudeltaan tai vahvuudeltaan vähäinen

ohutsuoli /ˈohutsˌuolɪ/ (n)
intestino delgado
  mahalaukun mahaportista paksusuoleen ulottuva suolen ensimmäinen osa

oidipuskompleksi /ˈoidɪpˌuskomplˌeksɪ/ (n)
complexo de Édipo
  psykoanalyyttisen teorian mukaan 3–6-vuotiaalle lapselle tyypillinen ilmiö, jossa tämä tuntee vetoa toista sukupuolta olevaan vanhempaansa ja kokee toisen vanhempansa kilpailijakseen

oikea /ˈoikea/ (adj)
correto, certo
  aito, todellinen, ei väärä

oikein /ˈoikein/ (adv)
bem
  moraalisesti hyvin

oikeinkirjoitus /ˈoikeiŋkˌirjoitus/ (n)
ortografia
  kielen sääntöjen mukainen kirjoitusasu ja siihen liittyvät säännöt; ortografia

oikeistolainen /ˈoikeistolˌainen/ (adj)
direitista
  oikeistoon tai sen aatteeseen kuuluva tai siihen liittyvä

oikeudenkäynti /ˈoikeudˌeŋkæyntɪ/ (n)
julgamento
  laissa säännelty menettely, jossa tuomioistuin ratkaisee, mikä yksittäisessä asiassa on lainmukaista

oikeudenmukaisuus /ˈoikeudˌenmukˌaisuːs/ (n)
justiça
  yleistä oikeuskäsitystä vastaava teko tai toimi

oikeus /ˈoikeus/ (n)
direito
  vapaus tehdä jotakin tai olla tekemättä jotakin
tribunal
  tuomioistuin
tribunal, justiça
  oikeudenmukaisuus

oikeusmurha /ˈoikeusmˌurha/ (n)
erro judiciário/judicial
  syyttömän tuomitseminen rangaistukseen, oikeusjutun epäoikeudenmukainen tuomio

oikeussali /ˈoikeussˌalɪ/ (n)
corte
  tila, jossa selvitetään rikos- ja siviilioikeudellisia asioita

oikeustiede /ˈoikeustˌiede/ (n)
jurisprudência
  tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon

oikeutus /ˈoikeutus/ (n)
justificativa
  oikeuttaminen; saatu oikeus johonkin

oikku /ˈoikːu/ (n)
capricho
  äkillinen halu tai mielenmuutos; mielijohde, päähänpisto

oikosulku /ˈoikosˌulku/ (n)
curto-circuito
  jännitteisen suljetun virtapiirin tila, jossa kuormana oleva virtapiiri on lähes vastukseton eli piirin resistiivinen impedanssi on hyvin pieni

oinas /ˈoinas/ (n)
carneiro castrado
  kuohittu pässi

oire /ˈoire/ (n)
sintoma
  enteellinen merkki sairaudesta tai taudista, taudin tunnistamiseen käytettävä merkki, tunnusmerkki

oireyhtymä /ˈoireyhtˌymæ/ (n)
síndroma, síndrome
  samanaikaisesti esiintyvien oireiden kokonaisuus; syndrooma

oja /ˈoja/ (n)
valas
  maahan kaivettu ura pintavesien pois johtamista tai maanalaisen johdon sijoittamista varten

ojibwa /ˈojɪbva/ (n)
ojibwa
  ojibwat eräs algonkinlainen intiaanikansa, joka on Kanadan toiseksi suurin
  heidän kielensä (kielitunnus: oji)

okapi /ˈokapɪ/ (n)
ocapi
  Afrikassa elävä nisäkäs

okariina /ˈokarˌiːna/ (n)
ocarina
  umpinainen puhallinsoitin, tyypiltään astiahuilu

oksa /ˈoksa/ (n)
ramo
  puuvartisen kasvin, puun tai pensaan, rungosta eroava haara tai haarauma, jossa lehdet ja kukat kasvavat

oksaalihappo /ˈoksaːlɪhˌapːo/ (n)
ácido oxálico
  yksinkertaisin dikarboksyylihappo, kemiallinen kaava on C₂H₂O₄

oksennus /ˈoksennus/ (n)
vômito
  oksentaminen, vatsan sisällön voimallinen poistuminen suun kautta

oksennuspallo /ˈoksennˌuspallo/ (n)
egregófito
  eräiden lintujen pallona oksentama ruoan sulamaton aines

oksentaa /ˈoksentaː/ (v)
vomitar
  kokea fysiologinen reaktio, joka poistaa vatsan sisältöä voimallisesti suun kautta (tekijän tahdosta riippumattomana refleksina tai siten, että tekijä itse edesauttaa sitä)

oksidi /ˈoksɪdɪ/ (n)
óxido
  oksidi-ioni, hapen anioni O2-

oksitaani /ˈoksɪtˌaːnɪ/ (n)
occitano
  romaaninen kieli, jota puhutaan pääasiassa Etelä-Ranskassa ja jonkin verran Italiassa ja Espanjassa (Kielitunnus: oc )

oksymoron /ˈoksymoron/ (n)
oxímoro
  kielellinen ilmaus, jonka sisältämien sanojen merkityksien välillä on ainakin näennäinen ristiriita

oktaani /ˈoktaːnɪ/ (n)
octano
  alkaani-tyypin hiilivety, jossa on kahdeksan hiiliatomia

oktaavi /ˈoktaːvɪ/ (n)
oitava
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kahdeksan sävelaskelen väli, intervalli. Puhdas oktaavi on 12 puolisävelaskelta

oktaedri /ˈoktaˌedrɪ/ (n)
octaedro
  (geometria) kahdeksan tason rajoittama monitahokas

olemassaolo /ˈolemˌassaˌolo/ (n)
existência
  se että on olemassa, oleminen

olematon /ˈolematon/ (adj)
inexistente
  joka on erittäin vähäinen tai jota ei ole oikeasti olemassa

olento /ˈolento/ (n)
criatura, ser
  erillinen elävä olio t. kuvitteellinen hahmo

oletettavasti /ˈoletˌetːavˌastɪ/ (adj)
presumivelmente
  henkilö arvelee väitteen olevan tosi todisteiden perusteella (olematta kuitenkaan täysin varma)

olettaa /ˈoletːaː/ (v)
supor
  pitää todennäköisenä päättelyn perusteella

oligarkia /ˈolɪɡˌarkɪa/ (n)
oligarquia
  harvainvalta, jossa hallitseva luokka pyrkii edistämään vain omia etujaan

oligopoli /ˈolɪɡˌopolɪ/ (n)
oligopólio
  toimialalla on vain harvoja yrityksiä

oliivi /ˈolɪːvɪ/ (n)
azeitona, oliva
  öljyoliivi, oliivipuu eli öljypuu (Olea europaea), aina vihanta puu
  oliivipuun hedelmä, luumarja

oliivinvihreä /ˈolɪːvˌinvɪhrˌeæ/ (adj)
verde-azeitona
  vihreän oliivin värinen, harmaan vihreä

oliivipuu /ˈolɪːvɪpuː/ (n)
oliveira
  öljypuu, Välimeren alueella kasvatettava puu, joka tuottaa oliiveja

oliivivahanokka /ˈolɪːvˌivahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-tropical
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

oliiviöljy /ˈolɪːvɪˌøljy/ (n)
azeite
  öljypuun luumarjoista saatu öljy, jota käytetään ruoanvalmistuksessa

olio /ˈolɪo/ (n)
criatura
  elollinen olento, otus
objeto
  olio-ohjelmoinnissa tietorakenne, johon kuuluvat sitä käsittelevät toiminnot

olio-ohjelmointi /ˈolɪoˈohjelmˌointɪ/ (n)
programação orientada a objetos
  ohjelmointiparadigma, jossa ohjelmointiongelmien ratkaisut jäsennetään olioiden yhteistoimintana

olkainaranen /ˈolkainˌaranen/ (n)
apuim-de-cauda-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

olkalihas /ˈolkalɪhas/ (n)
braquial
  kyynärniveltä koukistava lihas (lat. musculus brachialis), joka sijaitsee hauiksen alla

olkaluu /ˈolkaluː/ (n)
úmero
  olkavarressa kyynärpään ja olkapään välissä oleva luu

olkapää /ˈolkapæː/ (n)
ombro
  kädellisten ruumiinosa, joka sijaitsee olkavarren yläosassa kaulan vieressä

olkavarsi /ˈolkavˌarsɪ/ (n)
braço
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, olkanivelen ja kyynärnivelen välinen osa

olki /ˈolkɪ/ (n)
palha
  heinäkasvien, tyypillisesti viljan, kuivunut suora korsi puinnin jälkeen

olkinukke /ˈolkɪnˌukːe/ (n)
absurdo
  naurettava tai helposti kumottava väite, jonka väittelijä esittää vastapuolen esittämäksi

olla /ˈolla/ (v)
estar, ser
  (kopula, joka rinnastaa kaksi asiaa) sisältää sama ominaisuus kuin jk, vastata identtisesti jtk (väliaikaisesti tai pysyvästi)
  muodostaa eksistentiaalilauseen ("jossakin on jotakin" -tyyppisen lauseen)
ser, estar
  muodostaa osa todellisuudesta , pitää hallussaan jtk paikkaa (väliaikaisesti tai pysyvästi)

olomuoto /ˈolomˌuoto/ (n)
estado da matéria
  materian tila, joiksi perinteisesti luetaan kiinteä, neste ja kaasu

olosuhteet /ˈolosˌuhteːt/ (n)
circunstância
  olot

oluenpanija /ˈoluˌempanˌija/ (n)
cervejeiro
  panimotoiminnan harjoittaja

olut /ˈolut/ (n)
cerveja
  viljasta, tavallisesti ohrasta, käyttämällä valmistettu alkoholijuoma

olutpullo /ˈolutpˌullo/ (n)
garrafa de cerveja
  pullo, jossa on olutta tai on ollut olutta; oluen vähittäismyynnissä käytetty lasipullo, perinteisesti 1/3 litran vetoinen ruskea

oluttölkki /ˈolutːˌølkːɪ/ (n)
lata de cerveja
  tyypillisesti kolmannes- tai puolen litran metallitölkki; oluen vähittäismyyntipakkaus

oma /ˈoma/ (adj)
próprio
  jonkun omistama

oma pääoma /ˈoma pˈæːoma/ (n)
valor real
  se osa yrityksen pääomasta, johon ei kohdistu takaisinmaksuvelvollisuutta, toisin kuin vieraaseen pääomaan

omaelämäkerta /ˈomaˌelæmækˌerta/ (n)
autobiografia
  omasta elämästä kirjoitettu elämäkerta

omaisuus /ˈomaisuːs/ (n)
bem
  asiat joihin henkilöllä on omistusoikeus: jonkun omistamat varat, tavarat ja kiinteä omaisuus
fortuna
  suuri rahasumma

omaksua /ˈomaksˌua/ (v)
adotar
  sisäistää jokin asia

omatunto /ˈomatˌunto/ (n)
consciência
  ihmisen sisäinen käsitys oikeasta ja väärästä

omena /ˈomena/ (n)
maçã
  omenapuussa kasvava pyöreä hedelmä, kasvitieteellisesti epähedelmä, jonka ulkonäkö vaihtelee lajikkeittain

omenapuu /ˈomenapuː/ (n)
macieira
  tarhaomenapuu , omenoiden tuottamiseen jalostettu hedelmäpuu, josta on useita lajikkeita

ominainen /ˈomɪnˌainen/ (adj)
específico
  sellainen, joka on luonteenomainen; johonkin luonnostaan kuuluva; tunnusomainen

ominaisuus /ˈomɪnˌaisuːs/ (n)
característica
  seikka, joka kuvaa millainen jokin asia, henkilö, esine tms. on

omistaa /ˈomɪstaː/ (v)
possuir, ter
  pitää hallussaan ja määräämisvallassaan, hallita omistusoikeutta

omistaja /ˈomɪstˌaja/ (n)
proprietário, dono
  henkilö tai muu taho, joka omistaa jotakin, omistusoikeuden haltija

ompelijatar /ˈompelˌijatar/ (n)
costureira
  naispuolinen ompelija

ompelukone /ˈompelˌukone/ (n)
máquina de costura
  yl. laakeiden esineiden yhteen liittämiseen ompelemalla käytettävä mekaaninen tai sähkömekaaninen laite

onageri /ˈonaɡˌerɪ/ (n)
onagro
  Aasiassa elävä villiaasi tai aasianvilliaasin alalaji ( tai )

ongelma /ˈoŋŋelma/ (n)
problema
  ratkaisua vaativa pulmallinen tilanne tai asia

ongenkoukku /ˈoŋŋeŋkˌoukːu/ (n)
anzol
  teräväkärkinen koukku, joka kiinnitetään siimaan ja johon kalojen on tarkoitus jäädä kiinni

onki /ˈoŋkɪ/ (n)
vara de pescar
  yksinkertainen kalastusväline, jonka osat ovat vapa, siima ja koukku sekä yleensä myös koho ja pieni siiman paino lähellä koukkua

onkologia /ˈoŋkolˌoɡɪa/ (n)
oncologia
  syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue

onnekas /ˈonnekas/ (adj)
afortunado
  sellainen jolla on hyvä onni

onneksi /ˈonneksɪ/ (adv)
por sorte
  on onni, että

onnellinen /ˈonnellɪnen/ (adj)
feliz
  syvästi ja perinpohjaisesti tyytyväinen, onnea tunteva

onnellisuus /ˈonnellɪsuːs/ (n)
felicidade
  (filosofia), (psykologia) mittapuu, jolla ihminen arvioi myönteisesti elämänsä laadun tarkastellessaan elämäänsä kokonaisuudessaan

onnenkeksi /ˈonneŋkˌeksɪ/ (n)
biscoito da sorte
  pieni, kiinalaisissa ravintoloissa tarjoiltava makea leivonnainen, jonka sisällä on ennustus tai aforismi

onnettomuus /ˈonnetːomuːs/ (n)
acidente
  yksilöön, yritykseen, yhteiskuntaan tai luontoon kohdistuva ennalta-arvaamaton, usein seuraamuksiltaan vakava, vahinkoa aiheuttava tapahtuma

onni /ˈonnɪ/ (n)
fortuna
  (psykologia) onnellisuus, ilon ja riemun tunne, autuus
sorte
  onnekkuus; sattumanvarainen menestys, kohtalon suopeus, menestys, hyvä tuuri, onnekas sattuma; tilanne, jossa asiat sujuvat omalta kannalta hyvin,

onnitella /ˈonnɪtella/ (v)
felicitar, dar parabéns
  toivottaa onnea, kehua jkta hänen kohtaamansa onnellisen tapahtuman johdosta, yl. sanomalla tälle "onnea!", "onnittelut!" tms.

onomatopoeesi /ˈonomˌatopoˌeːsɪ/ (n)
onomatopéia
  sana, joka kuvaa jonkin (luonnollista) ääntä, esim ’määkii’, ’ammuu’ tai ’kukkuu’

onomatopoeettinen /ˈonomˌatopoˌeːtːɪnen/ (adj)
onomatopaico
  ääniasultaan merkitsemäänsä asiaa jäljittelevä, esimerkiksi luonnon ääntä jäljittelevä

ontelo /ˈontelo/ (n)
seio
  jonkin sisässä oleva ontto tila

ontologia /ˈontolˌoɡɪa/ (n)
ontologia
  olevaisen perimmäistä laatua tutkiva filosofian osa

onttosarviset /ˈontːosˌarvɪset/ (n)
bovideos
  yksi sorkkaeläinten lahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista ()

onyksi /ˈonyksɪ/ (n)
ónix
  musta ja valkojuovainen kalsedoni

oodi /ˈoːdɪ/ (n)
ode
  lyhyt runollinen laulettavaksi tai soitettavaksi tarkoitettu sävelteos; lyyrinen runo

oopiumi /ˈoːpiumɪ/ (n)
ópio
  oopiumiunikosta valutettavasta maitiaisnesteestä kuivatettu massa, joka sisältää opioideja, kuten morfiinia ja kodeiinia, jotka imeytyvät käyttäjänsä verenkiertoon polttamalla ja päihdyttävät

ooppera /ˈoːpːera/ (n)
ópera
  länsimainen taidemuoto, jossa yhdistyvät ns. taidemusiikki ja näytelmä ja jossa usein on täysimittainen sinfoniaorkesteri

oopperatalo /ˈoːpːerˌatalo/ (n)
teatro de ópera
  (arkkitehtuuri, musiikki) rakennus, missä esitetään oopperoita

opaali /ˈopaːlɪ/ (n)
opala
  amorfinen piimineraali, joka sisältää paljon kidevettä

opas /ˈopas/ (n)
guia
  tietä näyttävä tai tietoja jostakin kohteesta kertova, opastava henkilö

opaskoira /ˈopaskˌoira/ (n)
cão-guia
  ihmisen avuksi koulutettu koira, joka auttaa esimerkiksi näkövammaisia jokapäiväisissä askareissa

opastaa /ˈopastaː/ (v)
guiar, ajudar, socorrer, conduzir, de forma marcial
  auttaa jhk tiettyyn paikkaan, neuvoa tietä

operaatio /ˈoperˌaːtɪo/ (n)
operação
  laskutoimitus
  sotatoimi, jolla on jokin taisteluita yhdistävä tai niitä suurempi tavoite
  kirurginen toimenpide, leikkaus
  kampanja, kampanjatempaus, tempaus

operaattori /ˈoperˌaːtːorɪ/ (n)
operador
  henkilö, joka huolehtii tietokoneajojen käynnistämisestä

operetti /ˈoperˌetːɪ/ (n)
opereta
  oopperaa kevyempi laulunäytelmä, jossa on puhuttuja vuorosanoja

opetella /ˈopetella/ (v)
aprender
  harjoitella jtk oppiakseen sen

opettaa /ˈopetːaː/ (v)
ensinar
  antaa uusi tieto tai taito

opettaja /ˈopetːˌaja/ (n)
professor
  henkilö, joka antaa opetusta oppilaalle

opetus /ˈopetus/ (n)
aula
  opettamisen toteutus, opetustapahtuma
moral
  kasvatuksellinen anti, opettavainen asia tarinassa

opiaatti /ˈopɪˌaːtːɪ/ (n)
opiáceo
  oopiumiunikosta saatava huumaava ja rauhoittava aine

opiskelija /ˈopɪskˌelɪja/ (n)
estudante
  opiskeleva, oppilaitosta käyvä tai tutkintoa suorittava henkilö

opiskella /ˈopɪskella/ (v)
estudar
  harjoittaa opintoja, hankkia ja analysoida tietoja

opisto /ˈopɪsto/ (n)
colégio
  (yleensä jnk erikoisalan) oppilaitos

opossumi /ˈopossˌumɪ/ (n)
cuíca
  joukko pieniä tai keskikokoisia amerikkalaisia pussieläimiä (Didelphidae)

oppi /ˈopːɪ/ (n)
aprendizado
  oppimisen tapahtuma prosessin osana

oppia /ˈopːɪa/ (v)
aprender
  omaksua uutta tietoa tai uusia taitoja

oppikirja /ˈopːɪkˌirja/ (n)
compêndio
  opetuksen ja opiskelun apuvälineenä käytettävä kirja, joka käsittelee tiettyä aihekokonaisuutta

oppilas /ˈopːɪlas/ (n)
aluno
  henkilö, joka saa opetusta opettajalta; koululainen tai opiskelija

oppiminen /ˈopːɪmɪnen/ (n)
aprender
  eliön toimintojen (syntyminen ja muuttuminen sekä yhdistyminen ja jäsentyminen) kehittyminen tarkoituksenmukaisemmiksi ja tehokkaammiksi

oppinut /ˈopːɪnut/ (adj)
culto
  oppia saanut, laajasti tietoja hankkinut ja omaksunut

oppitunti /ˈopːɪtˌuntɪ/ (n)
lição
  kouluopetuksen jaksotuksen ja ajankäytön perusyksikkö

opportunismi /ˈopːortunˌismɪ/ (n)
oportunismo
  vallitsevien olojen (moraaliton) hyödyksi käyttäminen

opportunisti /ˈopːortunˌistɪ/ (n)
chupim
  opportunismin kannattaja, vallitsevien olojen (moraaliton) hyödyksi käyttäjä; myötäilijä

oppositio /ˈopːosˌitɪo/ (n)
oposição
  (politiikka) yleensä hallitukseen kuulumattomat puolueet
  aspekti, jossa kulmaetäisyys on 180°

optiikka /ˈoptɪːkːa/ (n)
óptica
  valo-oppi, tieteenhaara, joka tutkii valon ja muiden sähkömagneettisten ilmiöiden ominaisuuksia

optikko /ˈoptɪkːo/ (n)
oculista
  henkilö, joka myy silmälaseja

optimaalinen /ˈoptɪmˌaːlɪnen/ (adj)
óptimo
  paras tai suotuisin mahdollinen

optimistinen /ˈoptɪmˌistɪnen/ (adj)
otimista
  sellainen joka odottaa parasta, suhtautuu tulevaisuuteen positiivisesti ja toiveikkaasti

optimoida /ˈoptɪmˌoida/ (v)
otimizar
  etsiä optimiarvoa tai -määrää tai parasta vaihtoehtoa

optimointi /ˈoptɪmˌointɪ/ (n)
otimização
  optimoiminen

optometristi /ˈoptomˌetrɪstɪ/ (n)
oculista
  laillistetun optikon tutkintonimike

oraakkeli /ˈoraːkːˌelɪ/ (n)
oráculo
  jumalilta ennustuksia tai neuvoja välittävä ennustaja

oranki /ˈoraŋkɪ/ (n)
orangotango
  Malesiasta ja Indonesiasta peräisin oleva kädellisiin kuuluva apinalaji, joilla on pitkät kädet ja punertava, joskus ruskea karva

oranssi /ˈoranssɪ/ (adj)
laranja
  väriltään oranssi, oranssin värinen

oranssi /ˈoranssɪ/ (n)
laranja
  punakeltainen väri

orava /ˈorava/ (n)
esquilo
  mikä tahansa oravien heimoon () kuuluva jyrsijöiden laji tai sellaisen yksilö
esquilo, serelepe
  erityisesti -laji tai sen yksilö

ordinaatta /ˈordɪnˌaːtːa/ (n)
ordenada
  tasokoordinaatiston y-koordinaatti

oregano /ˈoreɡˌano/ (n)
orégano
  maustekasvi

orgaaninen /ˈorɡaːnɪnen/ (adj)
orgânico
  hiiltä tai hiilen yhdisteitä sisältävä tai käsittelevä

orgaaninen kemia /ˈorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
química orgânica
  kemian haara, joka on erikoistunut hiiltä ja vetyä sisältäviin kemiallisiin yhdisteisiin

orgaaninen yhdiste /ˈorɡaːnɪnen ˈyhdɪste/ (n)
composto orgânico
  kemiallinen yhdiste, joka sisältää hiiltä ja vetyä

organisaatio /ˈorɡanɪsˌaːtɪo/ (n)
organização
  ihmisten muodostama toimintajärjestelmä yhteisten päämäärien toteuttamiseksi, us. useiden elinten muodostama tarkoituksen mukaisesti toimiva kokonaisuus

organismi /ˈorɡanˌismɪ/ (n)
organismo
  (biologia) eliö

orgasmi /ˈorɡasmɪ/ (n)
orgasmo
  refleksi, joka johtuu seksuaalisen kiihottumisen fyysisestä laukeamisesta

ori /ˈorɪ/ (n)
garanhão
  urospuolinen kuohitsematon hevonen, uroshevonen

orientti /ˈorientːɪ/ (n)
Oriente
  itämaat

origami /ˈorɪɡˌamɪ/ (n)
origâmi
  perinteinen japanilainen taidemuoto, jossa paperista tehdään taittelemalla erilaisia figuureja, esimerkiksi eläinhahmoja

origo /ˈorɪɡo/ (n)
origem
  koordinaatiston akseleiden leikkauspiste; nollapiste
  lihaksen lähtökohta, lihaksen pää, joka on liikkumattomassa luussa

orija /ˈorɪja/ (n)
oriá
  (kielitiede) orijan kieli, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Orissassa Intiassa (kielitunnus: ori)

orja /ˈorja/ (n)
escravo, escrava
  historiallisesti henkilö, joka pakotettiin tekemään toiselle työtä saamatta siitä itselle jäävää rahallista korvausta erityisesti maataloudessa ja rakennushankkeissa: esim. Euroopassa maaorja tai Amerikoissa plantaasilla työskennellyt neekeriorja, mutta orjia on ollut useissa kulttuureissa eri aikakausina

orjuus /ˈorjuːs/ (n)
escravidão
  se, että on orja; orjana oleminen

orjuuttaa /ˈorjuːtːaː/ (v)
escravizar
  tehdä joku orjakseen tai pitää jotakuta orjanaan

orkesteri /ˈorkestˌerɪ/ (n)
orquestra
  mikä tahansa klassista musiikkia soittava yhtye; kapellimestarin johtama soitinyhtye

oromo /ˈoromo/ (n)
oromo
  eräs kuušilainen kieli (kielitunnus: orm)
  edellistä äidinkielenään käyttävän kansan jäsen

orpo /ˈorpo/ (n)
órfão, órfã
  henkilö, jonka vanhemmista toinen tai kumpikin on kuollut

orpokoti /ˈorpokˌotɪ/ (n)
orfanato
  valtion, kunnan tai yksityisen tahon ylläpitämä laitos, jossa asuu orpoja lapsia

orpous /ˈorpous/ (n)
orfandade
  se, että on orpo; orpona oleminen

ortodoksinen /ˈortodˌoksɪnen/ (adj)
ortodoxo
  oikein ylistävä, oikeaoppinen, puhdasoppinen

ortoepia /ˈortoˌepɪa/ (n)
ortoépia
  normatiivinen fonetiikka, preskriptiivinen oppi kielen oikeasta ääntämisestä

ortopedia /ˈortopˌedɪa/ (n)
ortopedia
  tuki- ja liikuntaelinten kirurgia

ortoreksia /ˈortorˌeksɪa/ (n)
ortorexia
  syömishäiriö, jonka taustalla on liian pitkälle menevä halu syödä mahdollisimman terveellisesti.

orvaskesi /ˈorvaskˌesɪ/ (n)
epiderme
  epidermi, selkärankaisten ihon uloin kerros

orvokki /ˈorvokːɪ/ (n)
violeta
  jokin Viola-sukuun kuuluva kasvi, joiden kukat ovat usein väriltään violetteja

orvokkipeippo /ˈorvokːɪpˌeipːo/ (n)
monsenhor
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

osa /ˈosa/ (n)
parte
  pala jotakin suurempaa rakennetta tai kokonaisuutta

osake /ˈosake/ (n)
ação
  osakeyhtiön liikkeelle laskema rahoitusinstrumentti, joka ostetaan ja vastineeksi osakkeenomistaja saa äänioikeuden yhtiökokouksissa ja mahdollisesti osingon

osakemarkkinat /ˈosakemˌarkːɪnat/ (n)
mercado de ações
  pääomamarkkinoiden osa, joka sisältää osakkeiden emissiomarkkinat ja jälkimarkkinat

osakeyhtiö /ˈosakˌeyhtɪø/ (n)
sociedade anónima
  yhtiömuoto, jossa omistus jakautuu siirtokelpoisiin määräosiin eli osakkeisiin ja osakkailla on yhtiön toiminnasta osakkeiden arvoon rajoittuva taloudellinen vastuu; eräs yhteisö

osakkeenomistaja /ˈosakːˌeːnomˌistaja/ (n)
acionista
  osakeyhtiömuotoisen yrityksen osakas, luonnollinen tai juridinen henkilö

osallistua /ˈosallˌistua/ (v)
participar
  ottaa osaa, olla mukana (esimerkiksi kilpailussa tai tapahtumassa)

osallisuustalous /ˈosallɪsˌuːstalous/ (n)
economia participativa
  talousjärjestelmä, jossa yhteisö päättää tuotannosta ja kulutuksesta

osamäärä /ˈosamˌæːræ/ (n)
quociente
  jakolaskun tulos

osasto /ˈosasto/ (n)
unidade
  yliopistoissa yleisemmin laitos

osata /ˈosata/ (v)
poder
  taitaa, olla kykenevä tekemään jotakin

osavaltio /ˈosavˌaltɪo/ (n)
estado
  liittovaltion osa, jolla on oma lainsäädäntö ja hallinto

oselotti /ˈoselˌotːɪ/ (n)
gato-do-mato
  , Etelä- ja Väli-Amerikassa tavattava kissaeläin

osinko /ˈosɪŋko/ (n)
dividendo
  yrityksen osakkeenomistajilleen maksama osuus kertyneistä voitoista

osittain /ˈosɪtːain/ (adv)
em parte
  jossakin määrin, mutta ei täysin, osana jostakin

osittainen /ˈosɪtːˌainen/ (adj)
parcial
  vain joitakin osia jostakin käsittävä tai koskeva

oskillaattori /ˈoskɪllˌaːtːorɪ/ (n)
oscilador
  värähtelevä järjestelmä

oskilloskooppi /ˈoskɪllˌoskoːpːɪ/ (n)
osciloscópio
  (tekniikka) elektroniikan ja sähkötekniikan mittalaite, joka piirtää mitattavasta signaalista kuvaajan näyttölaitteelle

osmankäämi /ˈosmaŋkˌæːmɪ/ (n)
tifa
  osmankäämien suvun () kasvi

osmium /ˈosmium/ (n)
ósmio
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine, tunnus Os.

osmoosi /ˈosmoːsɪ/ (n)
osmose
  veden siirtyminen laimeammasta liuoksesta väkevämpään puoliläpäisevän kalvon läpi

osoite /ˈosoite/ (n)
endereço, morada
  tiedot sijainnista tai toimintapaikasta tai henkilön asuinpaikasta

osoitin /ˈosoitɪn/ (n)
ponteiro
  kellotaulun alalla kulkeva varsi, joka osoittaa kehällä sijaitsevia numeroita; viisari
  ohjelmoinnissa muuttuja, joka osoittaa toiseen muuttujaan; pointteri

osoittaa /ˈosoitːaː/ (v)
apontar
  näyttää konkreettisesti jotakin suuntaa
mostrar
  ilmentää, antaa viitteitä

osoittaja /ˈosoitːˌaja/ (n)
numerador
  (matematiikka) murtoluvun jakoviivan yläpuolella oleva luku tai lauseke.

osseetti /ˈosseːtːɪ/ (n)
osseta
  Ossetiassa elävän iranilaisen kansan, osseettien jäsen

ostaa /ˈostaː/ (v)
comprar
  hankkia hyödykkeitä rahaa vastaan

ostaja /ˈostaja/ (n)
comprador
  henkilö joka ostaa jotakin

osteri /ˈosterɪ/ (n)
ostra
  meressä elävä simpukkaheimo, johon kuuluu toistakymmentä sukua, joiden eräitä lajeja käytetään luonnosta kerättynäyinä tai viljeltyinä ruoaksi ja niistä erityisesti erooppalainen osteri (Ostrea edulis)

osto /ˈosto/ (n)
compra
  hyödykkeen hankkiminen rahalla

ostoskeskus /ˈostoskˌeskus/ (n)
centro comercial
  keskus, rakennus tai rakennusrykelmä, jossa sijaitsee useita myymälöitä ja muita palveluita, joiden sisäänkäynti on yleensä ulkoa

ostoskärry /ˈostoskˌærry/ (n)
carrinho de compras
  ostosten kassalle kuljettamiseen tarkoitettu kärry, jossa on yleensä neljä kääntyvää pyörää

ostovoima /ˈostovˌoima/ (n)
poder aquisitivo
  se, kuinka paljon hyödykkeitä käytettävissä olevalla rahamäärällä voi ostaa; se mihin raha riittää

ostrogootti /ˈostroɡˌoːtːɪ/ (n)
ostrogodo
  ostrogoottien kansan jäsen 100-500-luvuilla

osuus /ˈosuːs/ (n)
parcela
  osa jostakin kokonaisuudesta

osuuskunta /ˈosuːskˌunta/ (n)
cooperativa
  yritys joka on jäseniensä omistama siten että kullakin jäsenellä on osuuskunnan kokouksessa yksi ääni

osuvasti /ˈosuvˌastɪ/ (adv)
aptamente
  osuvalla tavalla; nasevasti

otaksua /ˈotaksˌua/ (v)
pressupor
  olettaa

ote /ˈote/ (n)
agarra
  tarttuminen, kiinni pitäminen

otelauta /ˈotelˌauta/ (n)
espelho
  kieli- tai jousisoittimien kaulan alue, jota vasten kieliä painetaan

otenauha /ˈotenˌauha/ (n)
traste
  kitarassa ja sitä muistuttavissa kielisoittimissa otelautaan upotettu metallinen kapea poikkipuu, jonka takaa painamalla nauhavälistä saadaan soitettua haluttu sävel kielen soivan osan lyhentyessä otenauhaan asti

otsa /ˈotsa/ (n)
testa
  silmien ja hiusrajan välissä oleva pään etuosa

otsakolmio /ˈotsakˌolmɪo/ (n)
glabela
  ihmisen pääkallossa kulmakaarten välissä oleva tasainen kolmio

otsaluu /ˈotsaluː/ (n)
frontal
  otsan muodostama kallon osa ()

otsatukka /ˈotsatˌukːa/ (n)
franja
  kampaus, jossa hiukset peittävät otsan

otsoni /ˈotsonɪ/ (n)
ozono
  kolmesta happiatomista koostuva molekyyli O₃; hapen allotrooppinen muoto

otsonikerros /ˈotsonɪkˌerros/ (n)
camada de ozono
  ilmakehän stratosfääriin eli yläilmakehään kuuluva kerros 15–50 kilometrin korkeudella, jonne valtaosa ilmakehän otsonista on kertynyt

ottaa /ˈotːaː/ (v)
tomar, pegar
  tarttua kädellä, siirtää jotakin itselle, haltuunsa, ulottuvilleen

otto /ˈotːo/ (n)
tomada
  elokuvan kohtauksen tai sen osan kuvaaminen, otoksen teko

outo /ˈouto/ (adj)
estranho
  tavallisesta poikkeava; epätavallinen, erikoinen; tuntematon

ovaatio /ˈovaːtˌio/ (n)
ovação
  (historia) antiikin Roomassa triumfia pienempi voitonkulkue

ovela /ˈovela/ (adj)
astuto
  sellainen, joka pystyy johtamaan muita harhaan haluamallaan tavalla tulematta itse huomatuksi ja joutumatta vastuuseen

ovelasti /ˈovelˌastɪ/ (adv)
maliciosamente
  ovelalla tavalla

ovensuukysely /ˈovensˌuːkysˌely/ (n)
pesquisa de boca de urna
  mielipidetiedustelu, joka suoritetaan juuri äänestäneiden äänestäjien keskuudessa heidän poistuttuaan vaalihuoneistosta

ovi /ˈovɪ/ (n)
porta
  rakennuksen, huoneen tai muun sisätilan seinässä olevaan oviaukkoon sijoitettu avattava ja suljettava, monesti myös lukittava, saranoitu luukkumainen levymäinen elementti

ovikello /ˈovɪkˌello/ (n)
campainha
  (instrumentti) ulko-ovessa tai sen läheisyydessä oleva soittokello, jolla sisään pyrkijä voi ilmoittautua; myös oven avaamisen ilmaiseva hälytyskello kauppaliikkeessä tms. henkilökunnan huomion kiinnittämiseksi

ovulaatio /ˈovulˌaːtɪo/ (n)
ovulação
  munasolun irtautuminen munasarjoista ja siirtyminen munajohdinten haaraisiin päihin

paahtaa /pˈaːhtaː/ (v)
torrar
  paistaa tai tummentaa kuumalla kosketuslämmöllä ilman rasvaa ja vettä

paahtopaisti /pˈaːhtopˌaistɪ/ (n)
rosbife
  naudan sisäpaisti palana miedossa uunin lämmössä kypsennettynä

paali /pˈaːlɪ/ (n)
páli
  paalin kieli, indoeurooppalaisen kielikunnan indoarjalaiseen kieliryhmään kuuluva kieli

paapuuri /pˈaːpuːrɪ/ (n)
bombordo
  aluksen perästä eteenpäin katsoen vasen puoli eli ohjauspuolen vastainen puoli

paarit /pˈaːrɪt/ (n)
maca
  potilaan makuuasennossa kantamiseen tarkoitettu apuväline, joka muodostuu kahdesta yhdensuuntaisesta tangosta ja niiden välille pingoitetusta kankaasta

paarma /pˈaːrma/ (n)
mutuca
  (eläintiede) kärpäsiin kuuluva lukuisalajinen hyönteisheimo. Paarman toukat elävät vedessä tai kosteassa maassa.

paasto /pˈaːsto/ (n)
jejum
  kieltäytyminen joistakin tai kaikista ruokalajeista ja juomista terveydellisistä tai uskonnollisista syistä

paastota /pˈaːstota/ (v)
jejuar
  pitää taukoa (yleensä kiinteän) ruoan (ja joissakin tapauksissa myös juoman) nauttimisesta

paatos /pˈaːtos/ (n)
pathos
  kyky vedota tunteisiin

paatsama /pˈaːtsama/ (n)
aderno
  paatsamoiden () suvun kasvi

paavi /pˈaːvɪ/ (n)
papa
  Rooman piispa, katolisen kirkon korkein johtaja

paaši /pˈaːʃɪ/ (n)
pajem
  keskiajalla hovipoika, kuninkaalliseen yhteisöön kuulunut nuori miespalvelija, myöhemmin myös kamaripoika tai nuorempi aseenkantaja

padota /pˈadota/ (v)
represar
  tehdä pato, ympäröidä padolla

paeta /pˈaeta/ (v)
fugir
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, karata

pagodi /pˈaɡodɪ/ (n)
pagode
  buddhalaisten temppelien tornimainen erillisrakennus

paha /pˈaha/ (adj)
mau
  ei hyvä; pahaa tarkoittava; ilkeä; viittaa pahuuteen

paha silmä /pˈaha sˈilmæ/ (n)
mau olhado
  taikauskoisissa käsityksissä vihamielinen, vahingoittava katse
  amuletti, jota käytetään suojaamaan vahingoittavalta katseelta

pahamaineinen /pˈahamˌaineinen/ (adj)
famigerado
  sellainen, jolla on paha maine

pahanilmanlintu /pˈahanˌilmanlˌintu/ (n)
agourento
  henkilö tai asia, jonka uskotaan tuovan tullessaan huonoa onnea

pahanlaatuinen /pˈahanlˌaːtwɪnen/ (adj)
maligno
  sellainen, joka muodostaa etäpesäkkeitä eli metastasoi (kasvaimesta)

pahe /pˈahe/ (n)
vício
  paha, huono ja sopimaton tapa; moraalisesti ja konventionaalisesti paheksuttu asia

paheksua /pˈaheksˌua/ (v)
ressentir
  pitää pahana; pitää sosiaalisesti ei-hyväksyttävänä

pahentaa /pˈahentaː/ (v)
agravar
  tehdä pahemmaksi

pahka /pˈahka/ (n)
cecídio
  puussa kasvava möykky

pahkasika /pˈahkasˌika/ (n)
facoquero
  Afrikassa elävä villi sikojen sukuinen nisäkäs

pahoillaan /pˈahoillaːn/ (adv)
desculpa
  (3. persoonan muoto) olla pahoillaan tuntea katumusta

pahoinpidellä /pˈahoimpɪdellæ/ (v)
abusar
  kohdella väkivaltaisesti

pahoinpitely /pˈahoimpˌitely/ (n)
abuso
  ihmiseen kohdistuva fyysinen vahingoittaminen

pahoinvointi /pˈahoinvˌointɪ/ (n)
enjoo
  se, että voi pahoin

paholaisrausku /pˈaholˌaisrausku/ (n)
jamanta
  kookkain rauskulaji Manta birostris, jonka suun molemmilla puolilla on rintaevistä kehittyneet sarveismuodostumat, joista nimi johtuu

pahta-aratti /pˈahtaˈaratːɪ/ (n)
mitrata
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pahuus /pˈahuːs/ (n)
mal
  abstrakti moraaliin, uskontoihin ja uskomuksiin liittyvä käsite kaiken hyvän vastakohdasta

pahvilaatikko /pˈahvɪlˌaːtɪkːo/ (n)
caixa de papelão
  pahvista valmistettu laatikko

paikallinen /pˈaikallɪnen/ (adj)
local
  tiettyyn paikkaan kuuluva

paikallinen /pˈaikallɪnen/ (n)
local
  jossakin paikassa asuva ihminen

paikallisesti /pˈaikallɪsˌestɪ/ (adv)
localmente
  pienelle alalle tai lähialueelle sijoittuen

paikannimi /pˈaikannˌimɪ/ (n)
topónimo, topônimo
  jonkin maantieteellisen kohteen erityinen yksilöivä nimi

paikka /pˈaikːa/ (n)
lugar
  konkreettinen kohta, sijaintikohta
lugar, local
  tila, jossa voidaan käydä tai oleskella, oleskelupaikka

paimen /pˈaimen/ (n)
pastor
  henkilö, joka paimentaa laitumella olevaa karjaa
  (uskonto) hengellinen kaitsija

paimenkoira /pˈaimeŋkˌoira/ (n)
cão-pastor
  karjan paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

paimenruohokaija /pˈaimenrˌuohokˌaija/ (n)
periquito-rosa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

painaa /pˈainaː/ (v)
pesar
  olla painoltaan tai massaltaan

painajainen /pˈainajˌainen/ (n)
pesadelo
  epämiellyttävä tai pelottava uni
  epämiellyttävä tai pelottava tilanne

painava /pˈainava/ (adj)
pesado
  joka painaa paljon, raskas

paine /pˈaine/ (n)
pressão
  voiman vaikutus pinta-alayksikköä kohti

paineilma /pˈaineilma/ (n)
ar comprimido
  kaasusäiliöön ylipaineeseen pakattu ilma

paini /pˈainɪ/ (n)
luta
  urheilumuoto, jossa ottelijat koettavat sääntöjen sallimia otteita käyttäen painaa vastustajan hartiat mattoon

painia /pˈainɪa/ (v)
lutar
  taistella toisen kanssa aseetta, lyömättä ja potkimatta

painija /pˈainɪja/ (n)
lutador
  kreikkalaisroomalaisessa tai vapaapainissa otteleva henkilö

painike /pˈainɪke/ (n)
botão
  painonappi; nappi, jota painamalla tapahtuu jotain

paino /pˈaino/ (n)
haltere
  kappaleen massasta ja painovoiman kiihtyvyydestä riippuva gravitaation voimavaikutus kappaleeseen
  voimaharjoitteluun käytetyt painot
ênfase
  sanan tai lauseen eräiden kohtien korostus

painoindeksi /pˈainoindˌeksɪ/ (n)
índice de massa corporal
  ihmisen painon ja pituuden neliön osamääränä laskettu luku, joka kertoo ylipainon määrästä

painokone /pˈainokˌone/ (n)
imprensa
  painotuotteita tuottava laite, kone joka painaa paperille tekstiä tai kuvia

painonnosto /pˈainonnˌosto/ (n)
levantamento de peso
  olympiavoimailulaji, joka koostuu kahdesta nostolajista, tempauksesta ja työnnöstä, joiden tulokset lasketaan yhteen

painos /pˈainos/ (n)
edição
  tiettynä ajankohtana painettu kirjaerä, samasta sisällöstä voidaan tehdä useita painoksia

painotalo /pˈainotˌalo/ (n)
gráfica
  kirjapainon sisältävä yritys, joka tuottaa painotuotteita

painottaa /pˈainotːaː/ (v)
acentuar
  asettaa tavuille paino

painovoima /pˈainovˌoima/ (n)
gravedade
  gravitaation aiheuttama voima; käytetään erityisesti taivaankappaleen pinnalla sijaitsevien kappaleiden yhteydessä, kun massalliset kappaleet saavat painon ja suuntautuvat kohti taivaankappaleen pintaa

painovoimavuorovaikutus /pˈainovˌoimavˌuorovˌaikutus/ (n)
interação gravitacional
  hiukkasfysiikan standardimallin ulkopuolinen, neljäs perusvuorovaikutus: mekanismi, jonka mukaisesti painovoima eli gravitaatio toimii

paise /pˈaise/ (n)
abcesso
  elimistössä, varsinkin iholla, oleva märkäpesäke, abskessi

paiserutto /pˈaiserˌutːo/ (n)
peste bubónica
  yleisin ruton kolmesta ilmenemismuodosta, jotka voivat esiintyä samanaikaisesti tai erillään; muut ovat keuhko- ja verirutto

paistaa /pˈaistaː/ (v)
assar
  kypsentää ruokaa kuumentamalla tulella tai pannulla ilman keitinvettä

paistatella /pˈaistatella/ (v)
desfrutar
  olla auringonpaisteessa, nauttia auringonpaisteesta
  nauttia huomion keskipisteenä olemisesta

paisti /pˈaistɪ/ (n)
assado
  (keittiö) padassa, uunipannussa, joskus vartaassa kypsennetty suurehko lihakimpale
lombo
  (kauppa) lihanleikkaajan erottama keittiössä paistina käytettävä ruhon osa, ruhon takimmaiten selkälihasten sekä lantio- ja reisilihasten yhteisnimitys

paistinpannu /pˈaistɪmpˌannu/ (n)
frigideira
  paistamiseen tarkoitettu varrellinen ja tasapohjainen ruoanlaittoastia

paisua /pˈaisua/ (v)
estourar
  kasvaa runsaasti

paita /pˈaita/ (n)
camisa
  ylävartalon päälle puettava vaate, usein alusvaate

paitsi /pˈaitsɪ/ (adv)
exceto
  jotain lukuun ottamatta

paitsio /pˈaitsɪo/ (n)
fora-de-jogo
  joukkuepelien sääntöjenvastainen hyökkäysmuodostelma

pajari /pˈajarɪ/ (n)
boiardo
  Venäjän muinaiseen ylhäisaateliin kuulunut henkilö ennen Pietari Suuren uudistuksia 1700-luvun alussa

paju /pˈaju/ (n)
salgueiro, salso
  pajukasveihin kuuluva pensas tai lehtipuu ()

pakana /pˈakana/ (n)
pagão
  vallalla olevaan uskonnolliseen enemmistöön kuulumaton; erityisesti polyteistisen tai panteistisen varhaiskantaisen uskonnon kannattaja

pakanuus /pˈakanuːs/ (n)
paganismo
  (uskonto) valtauskontoon kuuluvien pakanuskonnoksi määrittelemän uskonnon harjoittaminen; valtauskonnon kannattajiin kuulumattomuus

pakara /pˈakara/ (n)
nádega
  lantion ja reiden yläosan takana oleva, pakara- ja muiden lihasten muodostama kokonaisuus

pakaralihas /pˈakarˌalɪhas/ (n)
glúteo
  pakaran alueen parillinen lihas, joita ihmisellä erotetaan kolme paria, isot, keskimmäiset ja pienet pakaralihakset

pakastaa /pˈakastaː/ (v)
congelar
  jäähdyttää alle jäätymispisteen; säilöä ruokaa pakastamalla

pakastin /pˈakastɪn/ (n)
congelador
  kylmälaite, jonka sisällä lämpötila pysyy alle nollassa celsiusasteessa pitäen ruoat tms. sisällön jäässä, tyypillisesti lämpötilaltaan noin −18 celsiusastetta

paketti /pˈaketːɪ/ (n)
pacote
  tavarakäärö

pakettiauto /pˈaketːɪˌauto/ (n)
furgão
  tavallisesti umpikorinen, kuorma-autoa kevyempi tavarankuljetusauto

pakistanilainen /pˈakɪstˌanɪlˌainen/ (adj)
paquistanês
  Pakistanista peräisin oleva tai Pakistaniin liittyvä

pakistanilainen /pˈakɪstˌanɪlˌainen/ (n)
paquistanês
  pysyvästi Pakistanissa asuva henkilö

pakka /pˈakːa/ (n)
baralho
  pinkka saman suuruisia arkkeja paperia, kääröksi kierretty kangas
  yksi sarja pelikortteja, korttipakka

pakkomielteinen /pˈakːomˌielteinen/ (adj)
obsessivo
  sellainen, joka kärsii pakkomielteestä tai pakkomielteistä

pakkopaita /pˈakːopˌaita/ (n)
camisa de força
  takin muotoinen vaatekappale, joka puetaan rajoittamaan muille tai itselleen vaaraksi olevaa henkilöä

pakkotyö /pˈakːotyø/ (n)
trabalhos forçados
  rangaistukseksi määrätty palkaton työ

pako /pˈako/ (n)
fuga
  pakeneminen, karkaaminen jostain

pakokauhu /pˈakokˌauhu/ (n)
pânico
  tunnetila, jossa ihminen ei kykene ajattelemaan järkevästi ja pyrkii pakenemaan; paniikki

pakolainen /pˈakolˌainen/ (n)
refugiado, refugiada
  henkilö, joka on paennut kotimaastaan, koska pelkää joutuvansa siellä vainotuksi rodun, uskonnon, kansalaisuuden, sosiaalisen aseman tai poliittisen mielipiteen vuoksi ja on saanut pakolaisen aseman eli pakolaisstatuksen

pakollinen /pˈakollɪnen/ (adj)
obrigatório
  sellainen, jonka tekeminen tai valinta on pakko

pakoputki /pˈakopˌutkɪ/ (n)
cano de escape
  polttomoottorin pakokaasujen poistoputki

pakottaa /pˈakotːaː/ (v)
forçar, obrigar
  saattaa joku vastoin tahtoaan tekemään tai estää häntä tekemästä

paksu /pˈaksu/ (adj)
espesso, grosso
  sellainen, joka on muutoin kaltaisiinsa verrattuna pituuteensa tai korkeuteensa nähden leveä; paksuudeltaan suuri

paksusuoli /pˈaksusˌuolɪ/ (n)
intestino grosso
  ohutsuolesta peräaukkoon ulottuva osa suolta. Ihmisen paksusuolessa erotetaan kolme osuutta: umpisuoli, lynkkysuoli ja peräsuoli.

paksuus /pˈaksuːs/ (n)
espessura
  mekaanista vahvuutta ja läpimittaa ilmentävä suure

pala /pˈala/ (n)
pedaço
  osa kokonaisuutta

palaa /pˈalaː/ (v)
queimar
  yhtyä happeen nopeasti, olla liekeissä, olla tulessa

palankiini /pˈalaŋkˌiːnɪ/ (n)
palanquim
  intialainen maattava kantotuoli

palapeli /pˈalapˌelɪ/ (n)
quebra-cabeça
  peli, joka kootaan sijoittamalla sen palat oikeisiin paikkoihin, jolloin paljastuu kuva

palasokeri /pˈalasˌokerɪ/ (n)
açúcar em blocos
  sokeri, joka on sokeripaloina

palata /pˈalata/ (v)
retornar
  tulla takaisin, mennä takaisin

palataalinen /pˈalatˌaːlɪnen/ (adj)
palatal
  kovaa kitalakea vasten äännettävä

palatsi /pˈalatsɪ/ (n)
palácio
  hallitsijoiden tai muiden korkearvoisten henkilöiden suuri, usein ylellinen asuinrakennus

palaute /pˈalaute/ (n)
avaliação
  suorituksesta saatava arvio tai kommentti

palauttaa /pˈalautːaː/ (v)
devolver
  antaa tai viedä takaisin
restaurar
  saattaa ennalleen

palaveri /pˈalavˌerɪ/ (n)
reunião
  pikainen neuvottelu tai neuvonpito

paleografia /pˈaleˌoɡrafˌia/ (n)
paleografia
  (filologia) vanhoihin käsikirjoituksiin, käsialoihin ja kirjoitustapoihin kohdistuva tieteellinen tutkimus

paleoliittinen /pˈaleolˌiːtːɪnen/ (adj)
paleolítico
  vanhemman kivikauden (n. 500 000–12 000 vuotta sitten) aikainen

paleontologia /pˈaleˌontolˌoɡɪa/ (n)
paleontologia
  maakerrostumissa tai muulla tavoin säilyneitä kasvi- ja eläinfossiileja tutkiva tiede

palestiinalainen /pˈalestˌiːnalˌainen/ (adj)
palestino
  Palestiinasta peräisin oleva, Palestiinassa sijaitseva

paletti /pˈaletːɪ/ (n)
paleta
  levy, jonka päällä taidemaalari pitää ja sekoittaa maalattavia värejä

palho /pˈalho/ (n)
filamento
  heteen ohut varsiosa

palimpsesti /pˈalɪmpsˌestɪ/ (n)
palimpsesto
  antiikista tai keskiajalta peräisin oleva käsikirjoitus, jonka alkuperäinen teksti on myöhemmin pyyhitty tai raaputettu pois ja korvattu uudella

paljas /pˈaljas/ (adj)
nu
  sellainen, joka on alaston, verhoton tai katteeton, vailla vaatteita oleva

paljastaa /pˈaljastaː/ (v)
revelar
  näyttää julkisesti jtk. sellaista, mikä oli aiemmin yleisöltä piilossa
  kertoa tai tuoda muuten julki, harkitusti tai tahattomasti, salaisuus tai muu sellainen seikka, jonka ei suotaisi tulevan ilmi tai julki

palje /pˈalje/ (n)
fole
  yl. nahasta tai muusta taipuisasta materiaalista valmistettu laskosteinen liitososa, jota käytetään mm. lietsomiseen tarvittavien palkeiden rakenneosana

paljetti /pˈaljetːɪ/ (n)
lantejoula
  pieni, kiiltävä metalli- tai muovilevy, joita käytetään pukujen tms. koristeena

paljon /pˈaljon/ (adj)
muito
  määrällisyyttä summittaisesti ilmaiseva adjektiivi

paljon /pˈaljon/ (adv)
muito
  koko joukon, runsaasti

paljon /pˈaljon/ (n)
muito
  suuri määrä, koko joukko

palkata /pˈalkata/ (v)
admitir
  ottaa jk töihin palkkaa vastaan

palkinto /pˈalkɪnto/ (n)
prêmio
  kilpailusta saatu, voittajalle tai voittajille myönnettävä tunnustus

palkita /pˈalkɪta/ (v)
recompensar
  antaa palkinto, antaa kunnianosoitus

palkka /pˈalkːa/ (n)
salário
  korvaus sovitusti tehdystä työstä

palkkamurhaaja /pˈalkːamˌurhaːja/ (n)
assassino de aluguel
  rahaa vastaan murhia tekevä henkilö

palkkapäivä /pˈalkːapˌæivæ/ (n)
dia de pagamento
  se päivä jona työntekijälle maksetaan palkka; palkanmaksupäivä

palkki /pˈalkːɪ/ (n)
trave, viga
  (sahatavara) neljältä sivulta sahattua järeää sahatavaraa, jonka leveyden ja paksuuden ero on yli 25 mm; yleisemmin mikä tahansa jykevä puutavara
  vaakasuora tai kalteva rakennusosa, jonka tehtävä on kannatella ylempiä rakenteita
  nuotteja yhdistävä vaakasuora tai kalteva viiva, jonka tarkoitus on selventää nuottikuvaa
banda
  kilven vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan kulkeva leveähkö nauha

palko /pˈalko/ (n)
vagem
  hernekasvien hedelmä, us. mehevä suojakuori ja sen sisällä siemenet eli herneet

palladium /pˈalladium/ (n)
paládio
  eräs alkuaine

pallea /pˈallea/ (n)
diafragma
  rintaontelon ja vatsaontelon välisen kuperan seinämän muodostava hyvin ohut sisäänhengityslihas, joka koostuu suurimmaksi osaksi jänteistä

pallo /pˈallo/ (n)
bola
  eräiden pelien ja leikkien pallon muotoinen peliväline

pallomeri /pˈallomˌerɪ/ (n)
piscina de bolinhas
  pienten lasten leikkitila, jossa on paksu kerros kevyitä muovipalloja

pallonpuolisko /pˈallompˌuolɪsko/ (n)
hemisfério
  päiväntasaajan pohjois- tai eteläpuoleinen osa

pallosalama /pˈallosˌalama/ (n)
raio globular
  jonkinlainen ilmassa tapahtuva sähköinen ilmiö, jossa havaitaan ilmassa leijuva valaiseva, loistava pallo

palmu /pˈalmu/ (n)
palma
  mikä tahansa trooppinen tai subtrooppinen Arecaceae-heimon lehtipuulaji

palmuaratti /pˈalmuarˌatːɪ/ (n)
jandaia-verdadeira
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

palmusunnuntai /pˈalmusˌunnuntai/ (n)
Domingo de Ramos
  kirkollinen juhla, sunnuntai viikkoa ennen pääsiäistä

palmuöljy /pˈalmuˌøljy/ (n)
azeite de dendê
  öljypalmun hedelmämallosta saatava rasva

palo /pˈalo/ (n)
queima
  tulipalo, palamistapahtuma
fervor
  pesäpallopelin tilanne, jossa juoksija ei ehdi pesälle tai kotipesään ennen palloa

paloasema /pˈaloˌasema/ (n)
posto de bombeiros
  laitos, jossa paloautoja säilytetään ja palomiehet päivystävät hälytyksiä varten

paloauto /pˈaloˌauto/ (n)
carro de bombeiro
  palokunnan sammutus- ja pelastustehtävissä käytettävä ajoneuvo

palohälytys /pˈalohˌælytys/ (n)
alarme de incêndio
  tulipalon vuoksi annettava hälytys

palokunta /pˈalokˌunta/ (n)
brigada de incêndio/incêndios
  kaupungin tai kunnan viranomainen, joka huolehtii tulipalojen sammuttamisesta ja ehkäisystä

palokärki /pˈalokˌærkɪ/ (n)
peto preto
  Dryocopus martius, isokokoinen tikka, väriltään punaista päälakea lukuun ottamatta musta

palomies /pˈalomies/ (n)
bombeiro
  ammatikseen tulipaloja sammuttava ja muita palokunnan tehtäviä hoitava henkilö

palomuuri /pˈalomˌuːrɪ/ (n)
firewall
  yleensä kiviaineinen seinä, jonka tarkoitus on estää mahdollisen tulipalon leviäminen rakennuksen toiseen osaan
  järjestelmä, joka eristää tietoverkossa suojattavan verkon ulkoverkosta

paloposti /pˈalopˌostɪ/ (n)
hidrante
  vesijohtoverkon piste, josta palokunta voi ottaa sammutusvettä

palopuhe /pˈalopˌuhe/ (n)
arenga
  (leikkimielinen) kiihkeä puhe

palovamma /pˈalovˌamma/ (n)
queimadura
  palamisen, korkean lämpötilan tai säteilyn elimistössä, usein ihossa, aiheuttama vaurio

paloviina /pˈalovˌiːna/ (n)
aguardente
  väkiviinan kotipolton aikainen nimitys

palsta /pˈalsta/ (n)
coluna
  sanomalehdessä tai muussa painotuotteessa palstaleveyden rajamaan tilaan ladottujen tekstirivien muodostama sivua kapeampi painoalan osa
  lehdessä tai Internetissä julkaistava ylläpitäjänsä valitsemille vaihtuville tai johonkin aihepiiriin liittyville aiheille varattu palstatila

palsternakka /pˈalsternˌakːa/ (n)
cherovia
  sarjakukkaiskasvi Pastinaca sativa, jolla on vaaleaa porkkanaa muistuttava juureksena käytettävä voimakasmakuinen juuri

paluu /pˈaluː/ (n)
regresso
  tulo takaisin lähtöpaikkaan, palautuminen rutiineihin

palvelija /pˈalvelˌija/ (n)
criado
  henkilö, joka palvelee, jonka työ on palvella

palvelin /pˈalvelɪn/ (n)
servidor
  tietokoneohjelma, joka palvelee muita ohjelmia suorittamalla pyydettäessä tietyn toiminnon

palvella /pˈalvella/ (v)
servir
  auttaa toisia, tehdä toisille palveluksia alemmassa asemassa

palvelu /pˈalvelu/ (n)
serviço
  se, että joku tekee jonkin asian jonkun puolesta, rahallista korvausta vastaan tai ilman sitä

palvoa /pˈalvoa/ (v)
adorar
  ihailla, kunnioittaa, erityisesti Jumalaa

pamppu /pˈampːu/ (n)
cassetete
  varsinkin poliisin käyttämä, yleensä musta, usein kuminen lyömäase

panamalainen /pˈanamalˌainen/ (adj)
panamenho
  Panamasta peräisin oleva, panamaan liittyvä

panamalainen /pˈanamalˌainen/ (n)
panamenho
  Panaman asukas tai syntyperältään panamalainen

panamanara /pˈanamˌanara/ (n)
arara-militar-grande
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pandeismi /pˈandeismɪ/ (n)
pandeísmo
  (filosofia) oppi, yhdistelmä panteismi ja deismi

pandemia /pˈandemˌia/ (n)
pandemia
  maailmanlaajuinen epidemia

paneeli /pˈaneːlɪ/ (n)
painel
  ohuista laudoista rakennettu sisäseinän tai sisäkaton pinnoite
  asiantuntijoiden joukko, joka julkisesti keskustelee annetusta kysymyksestä

panhuilu /pˈanhwɪlu/ (n)
flauta de Pã
  puhallinsoitin, jossa on rinnakkain suljettuja pillejä

paniikkikohtaus /pˈanɪːkːɪkˌohtaus/ (n)
ataque de pânico
  yleensä viidestä minuutista tuntiin kestävä akuutti pelko- tai ahdistustila

panimo /pˈanɪmo/ (n)
cervejaria
  tehdas tai laitos, jossa valmistetaan olutta

pankki /pˈaŋkːɪ/ (n)
banco
  rahaliikennettä, luottoja ja talletuksia hoitava yritys tai muu laitos; yksi pääasiallisista rahalaitoksen tyypeistä

pankkiautomaatti /pˈaŋkːɪˌautomˌaːtːɪ/ (n)
caixa eletrônico, caixa automática, terminal bancário
  automaatti, josta pankkitilin omistavat voivat nostaa rahaa itsenäisesti pankkiautomaattikortin avulla; käteisautomaatti

pankkiiri /pˈaŋkːɪːrɪ/ (n)
banqueiro
  pankin omistaja tai osakas

pankkiryöstö /pˈaŋkːɪrˌyøstø/ (n)
assalto a banco
  ryöstö, jossa viedään pankin konttorissa olevaa rahaa

pankkitili /pˈaŋkːɪtˌilɪ/ (n)
conta bancária
  liikepankissa sijaitseva henkilön m. yrityksen, käyttötili, jolle voidaan tallettaa rahaa ja josta voidaan nostaa rahaa; myös voidaan viitata muun tyyppisiin pankin tarjoamiin tileihin, kuten esimerkiksi säästötiliin, mutta useimmiten tarkoitetaan käyttötiliä

pankkivirkailija /pˈaŋkːɪvˌirkailˌija/ (n)
caixa
  työntekijä, joka työskentelee pankkikonttorin tiskillä asiakasrajapinnassa

panna /pˈanna/ (v)
colocar
  asettaa johonkin olotilaan; asettaa jollekin ehto tai hinta
foder
  aloittaa jokin toiminta

pano /pˈano/ (n)
queca
  nainti, naiminen, paneminen

panssariauto /pˈanssarɪˌauto/ (n)
autometralhadora
  yleensä tiedustelua varten rakennettu pyöräalustainen panssariajoneuvo

panssarijuna /pˈanssarˌijuna/ (n)
comboio/trem blindado
  sotilaskäyttöön tarkoitettu juna, jonka veturi ja vaunut on suojattu käsiaseiden tulitukselta

panteismi /pˈanteismɪ/ (n)
panteísmo
  oppi, jonka mukaan kaikki olevainen ja jumala ovat sama. Panteismin jumala on persoonaton ja ääretön, joten jumalan lisäksi ei voi olla muuta todellisuutta.

panteisti /pˈanteistɪ/ (n)
panteísta
  panteismin kannattaja.

pantomiimi /pˈantomˌiːmɪ/ (n)
mímica
  elenäytelmä jossa ei käytetä lainkaan puhetta

panttivanki /pˈantːɪvˌaŋkɪ/ (n)
refém
  vanki, joka vapautetaan lunnaita vastaan

papaija /pˈapaija/ (n)
mamão
  papaijakasvien heimoon kuuluva trooppinen puu (Carica papaya)
papaia
  sen suuri melonintapainen hedelmä

paparazzi /pˈaparˌatsɪ/ (n)
paparazzo
  valokuvaaja, joka ottaa kuvia kuuluisista henkilöistä

paperi /pˈaperɪ/ (n)
papel
  tavallisesti kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 5–150 g/m³. Tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja pahveja
  asiakirja, todistus, asiapaperi

paperiliitin /pˈaperɪlˌiːtɪn/ (n)
clipe
  väline, jolla voidaan liittää kaksi tai useampia paperiarkkeja pinoksi juurikaan vahingoittamatta arkkeja

paperimassa /pˈaperɪmˌassa/ (n)
massa
  paperin valmistuksessa käytettävä välituote

paperoida /pˈaperˌoida/ (v)
empapelar
  päällystää paperilla, kääriä paperiin

papisto /pˈapɪsto/ (n)
clero
  yhteiskunnan hengellisestä puolesta huolehtinut yhteiskuntaluokka

pappa /pˈapːa/ (n)
vovô
  isän tai äidin isä, miespuolinen isovanhempi

pappi /pˈapːɪ/ (n)
padre, sacerdote
  henkilö, joka suorittaa ammatikseen erilaisia uskonnollisia menoja ja toimituksia

papu /pˈapu/ (n)
feijão
  jokin hernekasvisuvun köynnöstävä ruohokasvi, jonka isokukkaiseen terttukukintoon muodostuu palkoja joita sellaisenaan tai niissä olevia siemeniä käytetään ravinnoksi.
  papukasvien tai joidenkin muiden kasvien, kuten kahvin tai kaakaon kova siemen

papuankanahaukka /pˈapuˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
açor-de-ombros-castanhos
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuankuningaskaija /pˈapuˌaŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
periquito-rei-de-asa-verde
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papukaija /pˈapukˌaija/ (n)
papagaio, louro
  varsinaisiin papukaijoihin (Psittacinae) lukeutuva luonnonvaraisena Euroopan ulkopuolisilla trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla elävä värikäs lintu

papyrus /pˈapyrus/ (n)
papiro
  papyruskaislasta (Cyperus papyrus) valmistettava paperin kaltainen materiaali, jota käytettiin erityisesti muinaisessa Egyptissä

paraabeli /pˈaraːbˌelɪ/ (n)
parábola
  matemaattinen tasokäyrä, jonka jokaisen pisteen etäisyys polttopisteestä on yhtä suuri kuin sen etäisyys kiinteästä suorasta; ympyräkartion tasoleikkaus

paradoksaalinen /pˈaradˌoksaːlɪnen/ (adj)
paradoxal
  paradoksimainen, (näennäisen) ristiriitainen

paradoksi /pˈaradˌoksɪ/ (n)
paradoxo
  näennäisesti järjenvastainen, luonnoton tai ristiriitainen seikka tai väite

parakki /pˈarakːɪ/ (n)
barraca
  tilapäiseen käyttöön tehty kevytrakenteinen asuinrakennus

parananaratti /pˈaranˌanarˌatːɪ/ (n)
maitaca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

parantaa /pˈarantaː/ (v)
curar
  tehdä terveeksi, poistaa sairaus

parantaja /pˈarantˌaja/ (n)
curandeiro
  luonnonlääkinnällä, taikavoimilla tms. sairauksia tms. parantava henkilö; nykyisin tavallisemmin: kansanparantaja

parantua /pˈarantˌua/ (v)
melhorar
  tulla paremmaksi

parapetti /pˈarapˌetːɪ/ (n)
parapeito
  linnoituksen matala suojavalli; rintavarustus

parapähkinä /pˈarapˌæhkɪnæ/ (n)
castanha-do-pará
  sen syötävä appelsiinilohkon muotoinen siemen

parapähkinäpuu /pˈarapˌæhkɪnæpuː/ (n)
castanheira-do-pará
  parapähkinäpuiden suvun () ainoa laji tai sen yksilö

parasetamoli /pˈarasˌetamˌolɪ/ (n)
paracetamol
  eräs tulehduksia lievittävä ja kuumetta alentava lääkeaine

paratiisi /pˈaratˌiːsɪ/ (n)
paraíso
  kristinuskon mytologiassa esiintyvä puutarha, myös eeden

paremiologia /pˈaremˌiolˌoɡɪa/ (n)
paremiologia
  sananlaskujen tutkimus

parenteesi /pˈarentˌeːsɪ/ (n)
parêntese
  näytelmän, elokuvan tms. käsikirjoituksessa oleva toiminnan kuvaus, jota ei ole tarkoitettu ääneen esitettäväksi

parfymeria /pˈarfymˌerɪa/ (n)
perfumaria
  hajuvesimyymälä tai hajuvesien yms. tuotteiden myyntiosasto

pari /pˈarɪ/ (n)
par
  kahden muodostama ryhmä tai yksikkö

pariisilainen /pˈarɪːsɪlˌainen/ (adj)
parisiense
  Pariisista peräisin oleva tai Pariisiin liittyvä

paristo /pˈarɪsto/ (n)
pilha
  sähköenergiaa kemiallisessa muodossa säilyttävä laite, joka koostuu yhdestä tai useammasta sähköparista

paritalo /pˈarɪtˌalo/ (n)
casa geminada
  rakennus, jossa kaksi asuinhuoneistoa jakavat seinän

paritella /pˈarɪtella/ (v)
copular
  (erit. eläimistä) olla sukupuoliyhteydessä

pariton /pˈarɪton/ (adj)
ímpar
  kokonaisluku, joka ei ole jaollinen kahdella

parittaja /pˈarɪtːˌaja/ (n)
cafetão, proxeneta, chulo, safado
  sutenööri; henkilö, joka myy toisten ihmisten toteuttamia seksuaalisia palveluja

parittelu /pˈarɪtːˌelu/ (n)
cópula
  paritteleminen

parketti /pˈarketːɪ/ (n)
parquete
  puinen lattianpäällyste

parkitsija /pˈarkɪtsˌija/ (n)
curtidor
  parkitsemista (ammatikseen) tekevä henkilö

parkki /pˈarkːɪ/ (n)
barca
  puunkuori, erit. parkitsemiseen käytettävä kuivattu puunkuori

parkour /pˈarkour/ (n)
parkour
  sotilaallisista harjoitteista kehitetty liikuntalaji, jossa pyritään kehon kokonaisvaltaiseen käyttöön, jotta saataisiin aikaan mahdollisimman tehokas liike siirryttäessä paikasta A paikkaan B

parlamentti /pˈarlamˌentːɪ/ (n)
parlamento
  valtion hallintoelin, johon vaaleilla valitut edustajat kokoontuvat säätämään lakeja

parmesaani /pˈarmesˌaːnɪ/ (n)
parmesão
  eräs kova juusto

parodia /pˈarodˌia/ (n)
paródia
  ivamukaelma jostakin kirjallisesta tai kuvallisesta taideteoksesta (tai elokuvasta)

parraton /pˈarraton/ (adj)
imberbe
  sellainen, jolla ei ole partaa

parsa /pˈarsa/ (n)
aspargo, espargo
  ruokaparsa, vihannesparsa (Asparagus officinalis), jonka nuoria versoja käytetään ravinnoksi

parsakaali /pˈarsakˌaːlɪ/ (n)
brócolis
  ristikukkaiskasveihin kuuluva viljelykasvi (), joka on kaalin muunnos; kukinto ja varret ovat vihreät

parta /pˈarta/ (n)
barba
  ihmisen kasvojen, erityisesti leuan alueen karvoitus

partasuti /pˈartasˌutɪ/ (n)
pincel de barba
  suti, jolla vaahdotetaan partasaippuaa ja levitetään partavaahtoa ajettaville alueille ennen parranajoa

partaterä /pˈartatˌeræ/ (n)
lâmina de barbear
  ruostumattomasta teräksestä valmistettu terä, jota käytetään partahöylässä

partaveitsi /pˈartavˌeitsɪ/ (n)
navalha
  parran ajamiseen tarkoitettu veitsi, jossa on hyvin teräväksi yhdeltä sivulta teroitettu linkkuveitsen tavoin taittuva terä

partikkeli /pˈartɪkːˌelɪ/ (n)
partícula
  taipumaton apusana, joka ei saa määritteitä eikä itse toimi määritteenä; aiemmin partikkeleihin luettiin myös adpositiot ja adverbit, interjektiot ja konjunktiot

partio /pˈartɪo/ (n)
patrulha
  pieni valvontaa ja vartiointia tekevä joukko

partiolainen /pˈartɪolˌainen/ (n)
escoteiro
  maailmanlaajuisen partiojärjestön jäsen

partiopoika /pˈartɪopˌoika/ (n)
escoteiro
  partiota harrastava poika

partisiipin perfekti /pˈartɪsˌiːpɪm pˈerfektɪ/ (n)
particípio passado
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa tapahtunutta toimintaa tai tapahtumaa ja vastaa suomen NUT-partisiippia (’tehnyt’, ’mennyt’)

partisiipin preesens /pˈartɪsˌiːpɪm prˈeːsens/ (n)
particípio presente
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa parhaillaan meneillään olevaa toimintaa tai tapahtumaa ja ja vastaa suomen VA-partisiippia

partisiippi /pˈartɪsˌiːpːɪ/ (n)
particípio
  verbin nominaalimuoto, jota käytetään adjektiivin tavoin

partitiivi /pˈartɪtˌiːvɪ/ (n)
partitivo
  sijamuoto, joka ilmaisee osittaisuutta tai päättymätöntä toimintaa. Suomen kielen partitiivin sijapääte on vokaalisointua mukaillen -a, -ä, -ta, -tä, -tta, -ttä

parveke /pˈarveke/ (n)
balcão, sacada
  rakennuksen seinästä ulkoneva kaiteellinen tasanne, jonne avautuu ovi rakennuksen sisältä

parviaranen /pˈarvɪˌaranen/ (n)
tuim-santo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pasianssi /pˈasɪˌanssɪ/ (n)
paciência
  yksin pelattavien korttipelien yleisnimi; erilaisia pelejä, jotka voivat poiketa toisistaan hyvinkin suuresti

paska /pˈaska/ (n)
merda, bosta
  uloste
merda
  kielteinen tai valheellinen asia

paskantaa /pˈaskantaː/ (v)
cagar
  ulostaa

paskiainen /pˈaskɪˌainen/ (n)
pentelho
  epämiellyttävä henkilö, kusipää

passi /pˈassɪ/ (n)
passaporte
  henkilön tunnistamiseen kansainvälisesti käytetty virallinen asiakirja, matkustusasiakirja

passiivi /pˈassɪːvɪ/ (n)
voz passiva
  passiivimuoto, verbin pääluokka, jossa lauseen muodollinen tekijä (subjekti) on tekemisen kohteena

passiivinen /pˈassɪːvɪnen/ (adj)
passivo
  sellainen, joka ei ota osaa toimintaan, epäaktiivinen; ponneton, välinpitämätön

passiohedelmä /pˈassɪˌohedˌelmæ/ (n)
maracujá
  (hedelmä) punapassion trooppinen köynnöshedelmä

pastori /pˈastorɪ/ (n)
pastor
  Kristinuskossa hengellisen työn virka, jonka tarkempi sisältö vaihtelee huomattavasti eri kirkkokunnissa; käytössä lähinnä protestanttisissa kirkoissa ja kirkkokunnissa; Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa rovastia tai kirkkoherraa alempi nimike; katolisessa kirkossa alueittain seurakuntapappi

pastörointi /pˈastørˌointɪ/ (n)
pasteurização
  ruoka-aineiden lämpökäsittely, joka tuhoaa pieneliöstön

pasuuna /pˈasuːna/ (n)
trombone
  messingistä valmistettava vaskipuhallinsoitin, tavallisesti sama kuin vetopasuuna
clarim
  trumpetin edeltäjä, etenkin sotajoukkojen merkinantovälineenä käytetty soitin

pata /pˈata/ (n)
panela
  metallinen, keraaminen tai emaloitu keittoastia
espadas
  tavallisen (ranskalaisen) korttipakan maa, symboli ♠

patagonianaratti /pˈataɡˌonɪˌanarˌatːɪ/ (n)
papagaio-da-patagónia
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

patee /pˈateː/ (n)
patê
  yleensä viipaloituna tarjottava melko rasvainen mureke tai tahna, joka on kypsennetty uunivuoassa vesihauteessa; sen pääainesosana voi olla kala, kasvikset, liha tai maksa

pateeni /pˈateːnɪ/ (n)
patena, pátena
  kristillisellä ehtoollisella käytettävä lautanen, jolta ehtoollisleipä jaetaan

patentoida /pˈatentˌoida/ (v)
patentear
  hakea patenttia

patentti /pˈatentːɪ/ (n)
patente
  Valtion viranomaisen tai kansainvälisen patenttiviraston keksijälle tai keksijän oikeudenhaltijalle myöntämä määräaikainen yksinoikeus hyödyntää teollisesti käyttökelpoista ja aiemmista ratkaisuista riittävästi poikkeavaa uutta keksintöä ammatillisesti tietyn valtion alueella. Patenttioikeus on vastine siitä, että hakija kuvaa keksinnön patenttihakemuksessa niin yksityiskohtaisesti, että alan ammattimies pystyy sitä käyttämään. Patentoitua keksintöä saa siis käyttää vapaasti yksityiseen tarkoitukseen, patenttiajan päätyttyä ja/tai patentin myöntäneen valtion ulkopuolella.

patina /pˈatɪna/ (n)
pátina
  yleisesti ajan kuluessa tapahtuva pintojen sävyttyminen tai vanhuuden leima

patja /pˈatja/ (n)
colchão
  pehmusteilla täytetty kangaspäällysteinen makuualusta; erityisesti sängyssä

pato /pˈato/ (n)
barragem
  vedenpinnan korkeutta ja veden virtausta ohjaava vesirakennuksen piiriin kuuluva rakennelma, jolla on yleensä seinämäinen tai vallimainen rakenne. Patoja tehdään vesivoimatekniikan ja muihin tarpeisiin.

patologi /pˈatolˌoɡɪ/ (n)
patologista
  patologiaan erikoistunut lääkäri

patologia /pˈatolˌoɡɪa/ (n)
patologia
  tautioppi; oppi, jossa selvitetään tautien syitä, luonnetta ja kulkua

patologinen /pˈatolˌoɡɪnen/ (adj)
patológico
  sellainen, joka koskee patologiaa tai liittyy siihen

patriarkka /pˈatrɪˌarkːa/ (n)
patriarca
  (sosiologia) perheen tai suvun päämies, todellista valtaa käyttävä isä

patruuna /pˈatruːna/ (n)
cartucho
  ampuma-aseen metalliseen hylsyyn pakattu luodin, nallin ja ruudin muodostama kokonaisuus
  tehtaan tai ruukin omistaja, kartanonherra

patsas /pˈatsas/ (n)
estátua
  muotoon veistetty tai valettu taideteos, jonka materiaalina käytetään tavallisesti kiveä, kipsiä, metallia tai muuta muotoiltavaa materiaalia

patteri /pˈatːerɪ/ (n)
bateria
  tykistössä mikä tahansa jalkaväen komppaniaa vastaava perustason sotilasyksikkö, erityisesti tulipatteri

patti /pˈatːɪ/ (n)
afogamento
  tasapelitilanne, jossa siirtovuorossa olevan pelaajan kuningas ei ole uhattu, mutta hän ei voi tehdä mitään sääntöjen mukaista siirtoa ilman, että kuningas tulisi uhatuksi

paviaani /pˈavɪˌaːnɪ/ (n)
babuíno
  jokin suvun Papio apinalajeista

paviljonki /pˈavɪljˌoŋkɪ/ (n)
pavilhão
  pieni, ilmava ja kevytrakenteinen rakennus kuten huvimaja, puistomaja tai tilapäiskäyttöön tarkoitettu näyttelyrakennus, jolle on tyypillistä, että se pysyy tukematta pystyssä

paštu /pˈaʃtu/ (n)
afegane
  paštun kieli (kielitunnus: ps), Afganistanissa ja Pakistanissa puhuttava iranilainen kieli

pašša /pˈaʃʃa/ (n)
paxá
  korkea arvonimi osmanivaltakunnassa

pedagogiikka /pˈedaɡoɡˌiːkːa/ (n)
ensino
  tapa, jolla opetus järjestetään sekä sen näkemyksellisiä kasvatuksellisia periaatteita

pederasti /pˈederˌastɪ/ (n)
pederasta
  homoseksuaalinen mies, erityisesti sellainen joka on nuorukaisen kanssa homoseksuaalisessa suhteessa

pederastia /pˈederˌastɪa/ (n)
pederastia
  poikarakkaus; aikuisen miehen ja nuorukaisen välinen homoseksuaalinen suhde

pedikyyri /pˈedɪkˌyːrɪ/ (n)
pedicure
  jalkojen hoito, varpaiden kynsien hoito

pedofiili /pˈedofˌiːlɪ/ (n)
pedófilo
  henkilö, jonka seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu vain ja ainoastaan seksuaalisesti kypsymättömiin lapsiin; mielenkiinto kohdistuu yleensä 8–10-vuotiaisiin tyttöihin tai 10–13-vuotiaisiin poikiin ja henkilö voi olla mies tai nainen

pedofilia /pˈedofˌilɪa/ (n)
pedofilia
  sukupuolivietin kohdistuminen alle murrosikäisiin lapsiin

pehmeä /pˈehmeæ/ (adj)
macio, mole
  sellainen, joka tai mikä joustaa tai antaa muutoin myöten; löysä, hervoton

pehmolelu /pˈehmolˌelu/ (n)
peluche
  nukkapintaisesta kankaasta valmistettu ja pehmusteella täytetty nukke tai eläinhahmoinen lelu

peili /pˈeilɪ/ (n)
espelho
  heijastava pinta, joka on riittävän ohut muodostaakseen kuvajaisen

peippo /pˈeipːo/ (n)
tentilhão
  peipponen (), koko Euroopassa yleinen siemeniä ravinnokseen käyttävä varpuslintu, meillä muuttolintuna jokakesäinen vieras

peite /pˈeite/ (n)
coberta
  jokin joka peittää jotain

peittää /pˈeitːæː/ (v)
cobrir
  panna jokin toisen alle tai taakse siten, että tätä ei voi enää havaita (esim. näkemällä, kuulemalla, maistamalla tms.)

pekaanipähkinä /pˈekaːnɪpˌæhkɪnæ/ (n)
pecã
  hikkorien sukuun kuuluva lehtipuu, joka on kotoisin Pohjois-Amerikasta (Carya illinoënsis)

pekari /pˈekarɪ/ (n)
pecari
  jonkin heimon Tayassuidae eläimistä, sioille sukua olevia amerikkalaisia sorkkaeläimiä

pekoni /pˈekonɪ/ (n)
toucinho
  pitkäselkäisestä ja laihasta aikuisen sian ruhosta leikattu siansivu suolattuna

pelaaja /pˈelaːja/ (n)
jogador
  henkilö, joka pelaa jotakin peliä

pelargoni /pˈelarɡˌonɪ/ (n)
gerânio
  pelargonien sukuun () kuuluva kurjenpolvikasvi. Pelargonit ovat suosittuja huonekasveja ja kesäkukkia

pelastaa /pˈelastaː/ (v)
salvar, resgatar
  tuoda, viedä t. saada pois vaarallisesta paikasta t. tilanteesta

pelastaja /pˈelastˌaja/ (n)
salvador
  henkilö, joka pelastaa

pelastusliivi /pˈelastˌuslɪːvɪ/ (n)
colete salva-vidas
  päälle puettava kelluntavaruste, jonka on tarkoitus pitää ihminen veden pinnalla veden varaan jouduttaessa

pelastusvene /pˈelastˌusvene/ (n)
baleeira
  aluksen varustukseen kuuluva vene, jolla pelastaudutaan merihätään jouduttuessa ja pelastetaan veden varaan joutuneita

pelata /pˈelata/ (v)
jogar
  osallistua jhk, missä us. tarkoituksena voittaa toinen, osallistua peliin tai otteluun

peli /pˈelɪ/ (n)
jogo
  ajanvietteeksi harjoitettava määrämuotoinen ja sääntöjen mukainen kilpailu tai leikki

pelikaani /pˈelɪkˌaːnɪ/ (n)
pelicano
  mikä tahansa pelikaanien heimoon () kuuluva pelikaanilintujen laji tai sellaisen yksilö
  mikä tahansa pelikaanien sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

pelikonsoli /pˈelɪkˌonsolɪ/ (n)
consola
  videopelien pelaamiseen tarkoitettu kodin viihdelaite

pelikortti /pˈelɪkˌortːɪ/ (n)
carta
  kämmenelle sopiva pystysuuntaisesti suorakaiteen muotoinen lakkapintainen kartonkinen kortti, johon on etusivulle painettu yksilöivät korttisymbolit siten, että kortti on aina käteen otettuna oikein päin. Kaikkien korttien taustapuolelle on painettu yhtenäinen kuviointi niin, ettei kortteja voi tunnistaa kääntöpuolelta.

pelillistää /pˈelɪllˌistæː/ (v)
ludificar
  toiminnan muuttaminen pelin kaltaiseksi

pelinappula /pˈelɪnˌapːula/ (n)
peão
  hyväksi käytetty, us. helposti johdateltava henkilö

peliteoria /pˈelɪtˌeorˌia/ (n)
teoria dos jogos
  sovelletun matematiikan osa-alue, jossa tarkastellaan agenttien välistä strategista kanssakäymistä

pelkkä /pˈelkːæ/ (adj)
mero
  (vähättelevä) ainoastaan

pelko /pˈelko/ (n)
medo, temor
  tajuttavan uhkan tai vaaran aiheuttama hädän tai tuskan tunne, huoli uhkan toteutumisesta

pelkuri /pˈelkurɪ/ (n)
covarde, cobarde
  sellainen, jolla ei ole uskallusta siihen mihin pitäisi

pellagra /pˈellaɡra/ (n)
pelagra
  nikotiinihapon ja nikotiiniamidin vajauksesta johtuva puutostauti

pellava /pˈellava/ (n)
linho
  yksivuotinen kuitu- ja öljykasvi (Linum usitatissimum)
  pellavakuituinen kangas

pelle /pˈelle/ (n)
palhaço
  sirkuksessa hölmöilemällä yleisöä hauskuttava henkilö, joka on tavallisesti maalannut kasvonsa värikkäästi ja pukeutunut värikkäisiin vaatteisiin

pelletti /pˈelletːɪ/ (n)
sedimento
  (yleisesti) materiaalia tiivistämällä aikaansaatu kova, yleensä pienehkö, kappale

pelmeni /pˈelmenɪ/ (n)
pelmeni
  raviolia muistuttava venäläisperäinen keitettävä täytetty taikinanyytti

peloissaan /pˈeloissaːn/ (adv)
com medo
  ollessaan pelon vallassa, peläten jotakin

pelotella /pˈelotella/ (v)
amedrontar
  aiheuttaa tai yrittää aiheuttaa pelkoa

peloton /pˈeloton/ (adj)
destemido
  sellainen, joka ei pelkää, vailla pelkoa oleva; rohkea

pelottava /pˈelotːˌava/ (adj)
assustador
  sellainen, joka synnyttää pelkoa

pelottomuus /pˈelotːomuːs/ (n)
audácia
  se, että on peloton

pelto /pˈelto/ (n)
campo, lavoura
  maa-alue, jossa kasvatetaan viljaa ja muita viljelyskasveja

peltopyy /pˈeltopyː/ (n)
perdiz
  erityisesti

pelätä /pˈelætæ/ (v)
temer, recear
  tuntea tai kokea pelkoa jkta tai jtk kohtaan

penaali /pˈenaːlɪ/ (n)
estojo
  kynäkotelo, jossa säilytetään mm. kyniä, pyyhekumeja, viivoitinta, kynänteroitinta yms.

penis /pˈenɪs/ (n)
pênis, pénis
  siitin, uroksen sukupuolielin

penisilliini /pˈenɪsˌillɪːnɪ/ (n)
penicilina
  vahingossa löydetty beetalaktaamiryhmään kuuluva antibiootti

penkki /pˈeŋkːɪ/ (n)
banco
  pehmustamaton ja usein selkänojaton monipaikkainen istuin

penkkipunnerrus /pˈeŋkːɪpˌunnerrus/ (n)
supino
  edellinen urheilulajina: osana voimanostoa, mutta myös itsenäisenä lajina

pensas /pˈensas/ (n)
arbusto
  puuvartinen, tyvestä haarova, vähintään puoli metriä korkea kasvi

pensasaita /pˈensasˌaita/ (n)
sebe
  riviin istutettujen, usein muotoon leikattujen pensaiden muodostama aita

pensaskoira /pˈensaskˌoira/ (n)
cachorro do mato
  koiraeläinten heimoon kuuluvan -suvun ainoa elossa oleva laji ( tai sen yksilö

pentaani /pˈentaːnɪ/ (n)
pentano
  eräs alkaani, C₅H12

pentagoni /pˈentaɡˌonɪ/ (n)
pentágono
  viisikulmio

pentu /pˈentu/ (n)
cachorro
  eläimen, erityisesti nisäkkään poikanen

peoni /pˈeonɪ/ (n)
peáo
  köyhä palkkatyöläinen espanjankielisessä Etelä-Amerikassa

peppu /pˈepːu/ (n)
bunda
  takapuoli

pepsiini /pˈepsɪːnɪ/ (n)
pepsina
  mahalaukun aktiivinen valkuaisaineita hajottava entsyymi

peptidi /pˈeptɪdɪ/ (n)
peptido
  proteiineja pienempiä aminohappoketjuja, jotka koostuvat tavallisesti alle viidestäkymmenestä aminohaposta

perfektionisti /pˈerfektˌionˌistɪ/ (n)
perfeccionista
  henkilö, joka pyrkii täydellisyyteen; täydellisyyden tavoittelija

pergamentti /pˈerɡamˌentːɪ/ (n)
pergaminho
  parkitsematta viimeistelty valkoinen nahka, jolle on kirjoitettu kuin paperille; jokin asiakirja tai teksti joka on kirjoitettu ko. materiaalille

pergola /pˈerɡola/ (n)
pérgola, pérgula
  pihaa tai muuta oleskelualuetta, joskus myös kulkuväylää, arkkitehtonisena elementtinä kattava kehikko, jonka päälle tyypillisesti on istutettu köynnöksiä tai muuta kasvillisuutta antamaan alla olijoille suojaa auringonpaisteelta

perhe /pˈerhe/ (n)
família
  kahden tai useamman henkilön muodostama sukulaisuuden tai parisuhteen yhdistämä yhteisö

perhesuunnittelu /pˈerhesˌuːnnɪtːˌelu/ (n)
planejamento familiar
  sellainen pariskunnan toiminta, jolla nämä pyrkivät vaikuttamaan lapsimääräänsä etukäteen

perhokalastus /pˈerhokalˌastus/ (n)
pesca com mosca
  kalastusmuoto, jossa perho pyritään tarjoamaan kalalle mahdollisimman luonnollisella tavalla perhovapaa ja perhosiimaa apuna käyttäen

perhonen /pˈerhonen/ (n)
borboleta, mariposa
  perhosten lahkoon (Lepidoptera) kuuluva hyönteinen

perhostoukka /pˈerhostˌoukːa/ (n)
lagarta
  perhosen kehitysvaihe ennen koteloitumista

periaate /pˈerɪˌaːte/ (n)
princípio
  toimintaa tai ajattelua ohjaava perusajatus, perusohje, perussääntö

perifraasi /pˈerɪfrˌaːsɪ/ (n)
perífrase
  kiertoilmaus

periheli /pˈerɪhˌelɪ/ (n)
periélio
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on lähimpänä keskustähteä

perinne /pˈerɪnne/ (n)
tradição
  pitkään käytössä ollut tapa

perinnöllinen /pˈerɪnnˌøllɪnen/ (adj)
hereditário
  sellainen, joka periytyy geeneissä

perinteinen /pˈerɪntˌeinen/ (adj)
tradicional
  perinteen tai perinteiden mukainen, sellainen johon liittyy perinne

perinteisesti /pˈerɪntˌeisestɪ/ (adv)
tradicionalmente
  vanhan tavan mukaan, vanhastaan

perintä /pˈerɪntæ/ (n)
cobrança
  saatavien maksusuoritusten kerääminen velallisilta

perintö /pˈerɪntø/ (n)
herança
  vanhemmilta lapsille siirtyvä omaisuus vanhempien kuoltua

perintökalleus /pˈerɪntøkˌalleus/ (n)
herança
  suvussa perintönä kulkeva arvoesine

peripetia /pˈerɪpˌetɪa/ (n)
peripécia
  käännekohta, ratkaiseva käänne, kohtalon käänne, äkkinäinen muutos, toiminnan kääntyminen vastakkaiseksi, erit. tarinan juonessa, myös elämässä

periskooppi /pˈerɪskˌoːpːɪ/ (n)
periscópio
  peileihin perustuva laite, jonka avulla voi tehdä havaintoja piilosta tai jonkin näköesteen takaa tai veden alta

peristaltiikka /pˈerɪstˌaltɪːkːa/ (n)
peristalse
  aaltomainen liike suolen tai suonen seinämässä, joka kuljettaa siinä kulkevaa ainesta eteenpäin

perisynti /pˈerɪsˌyntɪ/ (n)
pecado original
  kristillisen teologian käsite ihmisen syntisestä olotilasta lankeemuksen jälkeen ilman Jumalan antamaa armoa

periä /pˈerɪæ/ (v)
herdar
  saada omaisuutta kuolleelta sukulaisuuden tai testamentin perusteella

perjantai /pˈerjantai/ (n)
sexta-feira
  viikon viides päivä, päivä torstain ja lauantain välissä

perkele /pˈerkele/ (n)
diabo, porcaria
  paholainen

permutaatio /pˈermutˌaːtɪo/ (n)
permutação
  vaihtelu, olion erilaiset järjestykset eli jonot

perna /pˈerna/ (n)
baço
  muun muassa valkoisia verisoluja muodostava tummanpunainen, pavunmuotoinen elin vatsaontelon yläosassa

pernarutto /pˈernarˌutːo/ (n)
carbúnculo
  Bacillus anthracis -bakteerin aihettama nisäkkäiden vaarallinen tartuntatauti, johon liittyy pernan turpoamista. Tarttuu myös ihmiseen.

peroksidi /pˈeroksˌidɪ/ (n)
peróxido
  oksidi, jossa on kaksi toisiinsa kovalenttisella sidoksella liittynyttä happiatomia

perse /pˈerse/ (n)
bunda, cu
  takapuoli

perseennuolija /pˈerseːnnˌuolɪja/ (n)
baba-ovo
  mielistelijä

persentiili /pˈersentˌiːlɪ/ (n)
percentil
  sadannes- tai prosenttipiste, jota merkitään symbolilla P

persereikä /pˈerserˌeikæ/ (n)
cu
  peräaukko

persialainen /pˈersɪalˌainen/ (adj)
persa
  Persiasta peräisin oleva tai Persiaan liittyvä

persialainen /pˈersɪalˌainen/ (n)
persa
  historiallisen Persian kansalainen

persikka /pˈersɪkːa/ (n)
pessegueiro
  persikkapuu (Prunus persica), ruusukasveihin luettava hedelmäpuu
pêssego
  persikkapuun hedelmä, joka on kasvitieteellisesti luumarja

persikka-aratti /pˈersɪkːaˈaratːɪ/ (n)
jandaia-coquinho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

persilja /pˈersɪlja/ (n)
salsa, perrexil, salsinha
  kaksivuotinen ruohovartinen yrtti (Petroselinum crispum), jota käytetään mausteena

personifikaatio /pˈersonˌifɪkˌaːtɪo/ (n)
personificação
  henkilöitymä

persoona /pˈersoːna/ (n)
pessoa
  (psykologia) tietoinen ja tarkoitusellisesti toimiva olento

persoonallisuus /pˈersoːnˌallɪsuːs/ (n)
personalidade
  ihmisen tapa ajatella, tuntea ja käyttäytyä; kokoelma pysyviä ennustettavissa olevia, tunteiden ja käyttäytymisen piirteitä

persoonallisuushäiriö /pˈersoːnˌallɪsˌuːshæirˌiø/ (n)
transtorno de personalidade
  pitkäaikainen ja joustamaton ajatus- ja käyttäytymismalli, joka aiheuttaa henkilölle haittaa; henkilön persoonallisuudessa ja käyttäytymistaipumuksissa on vakavia häiriöitä, jotka eivät suoranaisesti aiheudu elimellisestä syystä eivätkä muusta psykiatrisesta häiriöstä

persoonapronomini /pˈersoːnˌapronˌomɪnɪ/ (n)
pronome pessoal
  pronominien alaryhmä, persoonapronomini viittaa henkilöön; suomen kielen persoonapronomineja ovat minä, sinä, hän, me, te ja he

perspektiivi /pˈerspektˌiːvɪ/ (n)
perspectiva
  tapa esittää kolmiulotteinen kohde kaksiulotteisena kuvauksena esim. piirroksena

perulainen /pˈerulˌainen/ (adj)
peruano
  Perusta peräisin oleva tai Peruun liittyvä

perulainen /pˈerulˌainen/ (n)
peruano
  pysyvästi Perussa asuva henkilö

peruna /pˈeruna/ (n)
batata, batatinha
  eräs koisojen sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji () tai sen yksilö

perunaranen /pˈerunˌaranen/ (n)
tuim-de-cabeça-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

peruskallio /pˈeruskˌallɪo/ (n)
embasamento
  kallioperän vanhin, eli prekambrinen (noin kolme miljardia vuotta vanha) jähmettyneistä syväkivilajeista muodostunut osa

perusosa /pˈerusˌosa/ (n)
fundamento
  elementti, kokonaisuuden yhtenä lähtökohtana oleva rakenteellinen osa

perustella /pˈerustella/ (v)
justificar
  kertoa syy esimerkiksi mielipiteeseen

perustuslaillinen /pˈerustˌuslaillɪnen/ (adj)
constitucional
  perustuslakiin kuuluva tai pohjautuva

perustuslaki /pˈerustˌuslakɪ/ (n)
constituição
  valtiovallan ja ihmisten ja yhteisöjen oikeudellisten suhteiden perusperiaatteet sisältävä laki, valtion valtiosäännön keskeisimmät normit sisältävä laki

peruukki /pˈeruːkːɪ/ (n)
peruca
  luonnon hiuksista tai keinokuidusta valmistettu hiuksia korvaava tai täydentävä pukine tai hiuksia jäljittelevä päähine, jota voidaan käyttää naamiointivälineenä tai eräissä kulttuureissa arvoaseman symbolina

perä /pˈeræ/ (n)
bumbum
  kiväärin osa, joka tuetaan olkapäätä vasten

peräaukko /pˈeræˌaukːo/ (n)
ânus
  anus, ruoansulatuselimistön päätepiste, jonka kautta uloste poistuu kehosta

peräkkäin /pˈerækːæin/ (adv)
sucessivamente
  toinen toisen jälkeen (ajassa tai paikassa)

peräpukama /pˈeræpˌukama/ (n)
hemorroida
  peräaukkokanavan sisä- tai ulkopuolelle muodostunut laskimon pullistuma

peräruiske /pˈerærwˌiske/ (n)
clister, enema
  toimenpide, jossa ruiskutetaan nestettä peräsuoleen ja paksusuoleen peräaukon kautta

peräsuoli /pˈeræsˌuolɪ/ (n)
recto
  suoliston loppupäässä oleva osa paksusuolen ja peräaukon välissä

perävaunu /pˈerævˌaunu/ (n)
reboque
  yhdistelmäajoneuvon veturin jälkeen liitetty vaunu

peseytyä /pˈeseytˌyæ/ (v)
lavar-se
  pestä itsensä

pesiä /pˈesɪæ/ (v)
aninhar
  (linnuista) rakentaa pesä, elää pesässä, kasvattaa poikasia

pessimismi /pˈessɪmˌismɪ/ (n)
pessimismo
  ajatussuunta, jossa asennoidutaan elämään ja maailmaan kielteisesti, onnistumisen todennäköisyys nähdään pienenä

pessimisti /pˈessɪmˌistɪ/ (n)
pessimista
  henkilö, joka suhtautuu asioihin pessimistisesti; pessimistinen henkilö

pessimistinen /pˈessɪmˌistɪnen/ (adj)
pessimista
  sellainen, joka perustuu pessimismiin, pessimismille ominainen

pestä /pˈestæ/ (v)
lavar
  puhdistaa vedellä ja jollakin puhdistavalla, usein kemiallisella yhdisteellä

pesuallas /pˈesuˌallas/ (n)
pia, lavatório
  WC:n tai kylpyhuoneen keraaminen tai metallinen vesiallas, jonka yläpuolella on vesihana ja pohjassa tulpallinen reikä veden poistamista varten

pesukarhu /pˈesukˌarhu/ (n)
guaxinim
  pohjoisamerikkalainen mustista silmänympäryksistään tunnistettava nisäkäs (Procyon lotor)

pesukone /pˈesukˌone/ (n)
lavadora
  kone, joka pesee tai jolla pestään
  kone, jolla pestään pyykkiä; pyykinpesukone

pesusieni /pˈesusˌienɪ/ (n)
esponja
  pesuvälineenä tai kiillotukseen käytettävä pesusienestä saatava tai sellaista jäljittelevä kimmoisa ja huokoinen vaahtomuovin tai vaahtokumin pala

pesä /pˈesæ/ (n)
ninho
  linnun rakentama paikka, jossa se kasvattaa poikasiaan ja saattaa myös yöpyä; myös hyönteisten rakentama asuinpaikka

pesämuna /pˈesæmˌuna/ (n)
economias
  kananpesään jätetty muna tai keinotekoinen munitusmuna, tarkoituksena saada kana munimaan lisää samaan paikkaan
  alkupääoma kannustamaan säästötavoitteeseen pääsyä

pesäpallo /pˈesæpˌallo/ (n)
basebol
  pesäpallopelissä käytettävä pallo

petankki /pˈetaŋkːɪ/ (n)
petanca
  Etelä-Ranskasta lähtöisin oleva seurapeli, jossa heitetään mahdollisimman lähelle pientä maalipalloa, snadia, painavammilla metallikuulilla

petolintu /pˈetolˌintu/ (n)
ave de rapina
  petomaisesti käyttäytyvä lintu. Eläintieteellisesti petolinnut jaetaan kahteen lahkoon, päivisin saalistaviin päiväpetolintuihin ja lähinnä öiseen aikaan saalistaviin pöllöihin

petos /pˈetos/ (n)
cilada
  luottamuksen pettäminen; toiselle vahingollinen teko

petrimalja /pˈetrɪmˌalja/ (n)
placa de Petri
  matalareunainen, pyöreä astia ja laboratorioväline, jota käytetään yleensä bakteeriviljelyissä

petrokemia /pˈetrokˌemɪa/ (n)
petroquímica
  kemian haara, joka tutkii ja tuottaa maaöljy- ja maakaasupohjaisia kemikaaleja ja kehittää niiden valmistusta

petrologia /pˈetrolˌoɡɪa/ (n)
petrologia
  geologian osa-alue, joka tutkii kiviä ja niiden muodostumisolosuhteita

pettäjä /pˈetːæjæ/ (n)
traidor
  henkilö joka pettää; petturi

pettää /pˈetːæː/ (v)
trair
  rikkoa luottamus, toimia petollisesti, petkuttaa, johtaa harhaan, harhauttaa; olla uskoton

petunia /pˈetunˌia/ (n)
petúnia
  koisokasveihin kuuluvuia, Suomessa yleisiä kesäkukkia ()

peukalo /pˈeukalo/ (n)
polegar, dedo polegar
  lyhyt ja paksu sormi ihmisen kädessä, sormi etusormen vieressä

peukaloinen /pˈeukalˌoinen/ (n)
carriça
  peukaloisten heimon () lintu
  erityisesti

peura /pˈeura/ (n)
rena
  jokin peurojen alaheimon () hirvieläin, pois lukien Alces-suvun eläimet, joita nimitetään hirviksi. Pienempiä lajeja nimitetään myös kauriiksi.

pian /pˈian/ (adv)
cedo
  (ajasta) hetken kuluttua, kohta, äkkiä; nopeasti

pianisti /pˈianˌistɪ/ (n)
pianista
  pianon soittaja

piano /pˈiano/ (n)
piano
  yleinen mekaaninen kosketinsoitin, mutta äänen synnyn perusteella myös kielisoitin

pianokonsertto /pˈianokˌonsertːo/ (n)
concerto piano
  konsertto pianolle ja orkesterille

pidentää /pˈidentæː/ (v)
acompridar
  tehdä pitkäksi tai pidemmäksi

pidättää /pˈidætːæː/ (v)
deter
  ottaa rikoksesta epäilty henkilö poliisin haltuun
  jarruttaa, hidastaa jonkin etenemistä
reservar
  varata itselleen

pieni /pˈienɪ/ (adj)
pequeno
  sellainen, joka tai mikä on kooltaan vähäinen
  niistä fryygisen intervalleista, jotka eivät ole puhtaita

pieni verenkierto /pˈienɪ vˈereŋkˌierto/ (n)
circulação pulmonar
  verenkierron osa, joka kulkee sydämen oikeasta kammiosta keuhkovaltimorungon kautta keuhkovaltimoihin ja sieltä edelleen keuhkoja ympäröiviin hiussuoniin, joista veri palaa sydämeen keuhkolaskimoita pitkin sydämen vasempaan eteiseen

piennar /pˈiennar/ (n)
acostamento
  ajoradan ja penkereen välinen tien osa; reunaviivan ulkopuolella sijaitseva tien laita, missä jalankulkijat ja pyöräilijät voivat kulkea

pienokainen /pˈienokˌainen/ (n)
criancinha
  vauva, pieni lapsi

pieraista /pˈieraista/ (v)
peidar
  päästää suolistokaasua kerran ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pierrä /pˈierræ/ (v)
peidar
  päästää suolistokaasua ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pieru /pˈieru/ (n)
peido, flato, flatulência
  peräsuolesta tuleva suolistokaasun purkauma

pietso- /pˈietso/ (n)
piezo-
  alkuosana yhdyssanoissa, jotka liittyvät pietsosähköön tai muihin mekaanisen paineen synnyttämiin voimavaikutuksiin

piha /pˈiha/ (n)
pátio, quintal
  yleensä välittömästi rakennuksen ympärillä oleva rajattu alue

pihdit /pˈihdɪt/ (n)
pegador
  tarttumiseen, vääntämiseen tai katkaisuun tarkoitettu työkalu

pihka /pˈihka/ (n)
resina
  öljyjä ja hartseja sisältävä seos, jota havupuut erittävät haavojensa suojaksi

pihlaja /pˈihlaja/ (n)
sorveira
  kotipihlaja (), yleinen lehtipuu, jolla on parilehdykkäiset lehdet ja punaiset luumarjat. Kotipihlajan lisäksi Suomen luonnossa kasvaa suomenpihlaja ja ruotsinpihlaja sekä muutama harvinaisempi lajike.

pihta /pˈihta/ (n)
abeto
  mikä tahansa -sukuinen havupuulaji; jalokuusi

pihtihäntäinen /pˈihtɪhˌæntæinen/ (n)
lacrainha
  pihtihäntäisten lahkon () hyönteinen, joilla on peräpäässä pihdit

pihvi /pˈihvɪ/ (n)
bife
  pannulla tai grillissä paistettu liharuoka, joka valmistetaan kokolihasta, yleensä sisä- tai ulkofileestä, myös vastaavanlaisista kasvisruoista

pii /pˈiː/ (n)
silício
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine. Piin kemiallinen tunnus on Si

piikitellä /pˈiːkɪtellæ/ (v)
irritar
  ärsyttää, ivata, loukata

piikivi /pˈiːkɪvɪ/ (n)
sílex
  kova harmaasävyinen kvartsi. Sitä esiintyy kalkkikiven yhteydessä, ei löydetä Suomesta

piikkikampela /pˈiːkːɪkˌampela/ (n)
pregado
  litteä, lähes pyöreä pohjakala (Psetta maxima), jonka silmät ovat vasemmalla kyljellä

piikkilanka /pˈiːkːɪlˌaŋka/ (n)
arame farpado
  aitaamiseen tai esteisiin käytettävä teräslankapunos, johon on lisätty piikkejä tai leikkaavia kulmia

piikkimonni /pˈiːkːɪmˌonnɪ/ (n)
peixe-gato-cabeçudo-castanho
  (erityisesti) edellisiin kuuluva

piikkipaatsama /pˈiːkːɪpˌaːtsama/ (n)
azevinho
  ainavihanta lehtipuu ()

piikkisika /pˈiːkːɪsˌika/ (n)
porco-espinho
  jokin jyrsijä heimosta Hystricidae, tunnetaan parhaiten suojaavista piikeistään

piilevä /pˈiːlevæ/ (n)
diatomácea
  ruskeisiin leviin kuuluvia leviä (), joilla on piidioksidista koostuva soluseinä

piilolinssi /pˈiːlolˌinssɪ/ (n)
lente de contato
  silmän taittovirhettä korjaava linssi, joka asetetaan silmän pinnalle

piilottaa /pˈiːlotːaː/ (v)
esconder
  panna jokin pois näkyvistä siten että sitä on vaikea löytää, panna piiloon

piippu /pˈiːpːu/ (n)
cachimbo
  väline, jolla voi käyttää tupakkaa, huumeita tai muita päihteitä polttamalla, jotta kemikaalit imeytyisivät hengityskanavasta
chaminé
  rakennelma, jonka kautta savu poistuu
cano
  tuliaseen osa, jonka kautta luoti ammutaan

piirakka /pˈiːrakːa/ (n)
torta
  makea tai suolainen täytetty pienehkö leivonnainen, jossa on taikinasta valmistettu kuori

piiri /pˈiːrɪ/ (n)
círculo
  suljettu ihmisten ryhmä
contorno
  (elektroniikka) kytkennän osa; mikropiiri tai muu monimutkainen komponentti

piiritys /pˈiːrɪtys/ (n)
assédio
  piirittämisen toteutus

piirros /pˈiːrros/ (n)
desenho
  piirtämisen tuloksena, usein käsivaraisesti syntyvä summittainen kuva

piirtää /pˈiːrtæː/ (v)
desenhar
  tehdä viiva, viivoja tai niiden muodostama kuva kynällä tai muulla jälkeä jättävällä esineellä tai hyödyntäen piitämiseen tehtyä tietokoneohjelmaa

piirustus /pˈiːrustus/ (n)
desenho
  kynällä tai tusseilla piirtämällä tuotettu kuva

piiska /pˈiːska/ (n)
chicote
  väline eläinten ohjaamiseen

piiskata /pˈiːskata/ (v)
açoitar
  lyödä toistuvasti vitsalla tai muulla lyöntivälineellä ihmistä tai eläintä kurittamisen tarkoituksessa

piisku /pˈiːsku/ (n)
vara-de-ouro
  piiskujen () suvun ruoho

piispa /pˈiːspa/ (n)
bispo
  kristillisessä kirkossa hiippakunnan hengellinen johtaja, Suomessa mies tai nainen

pikaluistelu /pˈikalwˌistelu/ (n)
patinação de velocidade
  urheilulaji, jossa kilpailijat pyrkivät soikion muotoisella jäisellä radalla etenemään luistimilla ennalta määrätyn matkan mahdollisimman nopeasti

pikaruoka /pˈikarˌuoka/ (n)
fast food
  kioskeista tai pikaruokapaikoista saatava, nopeasti valmistettu, usein valmiiksi annoksiksi tai aterioiksi tuotteistettu ravinto; suosittuja sellaisia ruokia ovat muiden muassa pizzat, hampurilaiset ja ranskalaiset perunat

piki /pˈikɪ/ (n)
pez
  puu-, kivihiili-, ruskohiili-, turve-, luutervaa, hartseja tai vastaavia orgaanisia aineita tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

pikkuaivot /pˈikːuˌaivot/ (n)
cerebelo
  aivojen osa, joka sijaitsee isoaivopuoliskojen alapuolella takaraivossa kallon takaosassa

pikkuara /pˈikːuˌara/ (n)
maracanã-pequena
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuaratti /pˈikːuarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-asa-dourada
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuhousut /pˈikːuhˌousut/ (n)
calcinha
  tyttöjen ja naisten lyhyet alushousut
  poikien ja miesten lyhyet alushousut

pikkukaupunki /pˈikːukˌaupuŋkɪ/ (n)
vila
  vähäväkinen kaupunki

pikkulauluhaukka /pˈikːulˌauluhˌaukːa/ (n)
gavião-palrador
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkumustakaija /pˈikːumˌustakˌaija/ (n)
papagaio-preto
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuruokki /pˈikːurˌuokːɪ/ (n)
torda-anã
  (eläintiede) laajoissa yhdyskunnissa rannikon vuorenrinteillä Jäämeren saarilla elävä lunnia pienempi lintu

pikkuserkku /pˈikːusˌerkːu/ (n)
prima de segundo grau
  isovanhemman sisaruksen lapsenlapsi, toisin sanoen: serkkujen lapset ovat pikkuserkkuja suhteessa toisiinsa

pikkusikari /pˈikːusˌikarɪ/ (n)
cigarrilha
  savuketta muistuttava tupakkatuote, joka on kääritty paperin sijaan sikarimaisesti tupakanlehdillä ja niistä puuttuu tavallisesti filtteri

pikkusisko /pˈikːusˌisko/ (n)
irmã mais nova
  nuorempi sisko

pikkusormi /pˈikːusˌormɪ/ (n)
dedo auricular
  pienin sormi ihmisen kädessä, reunimmainen sormi nimettömän vieressä

pikkuvarpunen /pˈikːuvˌarpunen/ (n)
pardal-montez
  pikkuvarpunen eli metsävarpunen on varpusta pienempi. Sen päälaki on ruskea, poskissa on tumma täplä. Sukupuolten väritys on samanlainen. Parvilintu, jota tavataan meillä vain eteläisessä Suomessa.

pikkuviherkaija /pˈikːuvɪhˌerkaija/ (n)
kakariki-fronte-laranja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

piknik /pˈiknɪk/ (n)
piquenique, convescote
  retki, jonka päätarkoitus on eväiden syöminen ulkoilmassa

pikti /pˈiktɪ/ (n)
picto
  nykyisen Skotlannin alueella varhaiskeskiajalla elänyt kansa

piktogrammi /pˈiktoɡrˌammɪ/ (n)
pictograma
  kuvamerkki

pilahvi /pˈilahvɪ/ (n)
pilaf
  itämainen mausteinen, riisistä ja vihanneksista tehty ruokalaji

pilari /pˈilarɪ/ (n)
pilar
  rakennuksen vapaasti seisova pystytuki, joka on poikkileikkaukseltaan nelikulmainen tai monisärmäinen

pilata /pˈilata/ (v)
estragar
  tärvellä, vahingoittaa

pilkallinen /pˈilkallɪnen/ (adj)
escarnecedor
  jotakuta pilkkaava, ivallinen

pilkku /pˈilkːu/ (n)
vírgula
  yksi välimerkeistä [,]

pilkkukuume /pˈilkːukˌuːme/ (n)
tifo
  minkä tahansa riketsioihin () kuuluvan bakteerin aiheuttama loistauti

pilleri /pˈillerɪ/ (n)
pílula
  pallomaiseksi puristettu lääkevalmiste tai tabletin muodossa oleva lääke

pilli /pˈillɪ/ (n)
apito
  väline, jolla tuotetaan äänimerkki puhaltamalla siihen

pillu /pˈillu/ (n)
boceta
  naisen häpy ja/tai emätin

pilvenpiirtäjä /pˈilvempˌiːrtæjæ/ (n)
arranha-céu
  erittäin korkea kerrostalo tai muu rakennus

pilvi /pˈilvɪ/ (n)
nuvem
  taivaalla leijaileva koostuma vesihöyryä, jääkiteitä ja muita aineksia

pilvinen /pˈilvɪnen/ (adj)
enevoado, nublado
  pilviä sisältävä

pimeys /pˈimeys/ (n)
escuridão
  valon puute

pimeä /pˈimeæ/ (adj)
escuro
  jossa on vähän tai ei yhtään valoa
  paha, synkkä

pimeä /pˈimeæ/ (n)
escuro
  auringonvaloton olotila kahden hämärän välillä

pimeä aine /pˈimeæ ˈaine/ (n)
matéria escura
  hypoteettinen galaksien havaitun massan selittävä aine, joka ei vuorovaikuta sähkömagneettisen säteilyn kanssa

pimiö /pˈimɪø/ (n)
câmara escura
  pimennettävä tila valokuvien kehittämistä varten

pimppi /pˈimpːɪ/ (n)
pipi
  ulkosynnyttimien nimitys

pinaatti /pˈinaːtːɪ/ (n)
espinafre
  , ruohokasveihin kuuluva vihannes

pingviini /pˈiŋvɪːnɪ/ (n)
pinguim, pingüim
  yleisnimitys Spheniscidae-heimoon kuuluville lentokyvyttömille linnuille, joita esiintyy eteläisellä pallonpuoliskolla Etelämantereelta tropiikkiin

pinkki /pˈiŋkːɪ/ (n)
cor-de-rosa
  violettiin vivahtava vaalea punainen väri

pinnallinen /pˈinnallɪnen/ (adj)
desinteressante
  pinnalla tai pinnassa oleva

pino /pˈino/ (n)
pilha
  useita tavaroita päällekkäin
  tietorakenne johon voidaan lisätä alkioita ja poistaa niistä päällimmäinen sekä tarkastella pinon tai päällimmäisen alkion tilaa

pinota /pˈinota/ (v)
empilhar
  asettaa pinoon

pinsetit /pˈinsetɪt/ (n)
pinça
  pieniin kappaleisiin tarttumiseen tarkoitettu työkalu, joka koostuu yksinkertaisimmillaan taitetusta joustavasta materiaalista jota puristetaan sormilla

pinta /pˈinta/ (n)
superfície
  esineen tai asian näkyvä, päällimmäinen osa

pintti /pˈintːɪ/ (n)
pint
  Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa käytössä oleva tilavuusmitta pint

pinttymä /pˈintːymæ/ (n)
encardimento
  tiukasti kiinni tarttunut lika tai tahra

pioneeri /pˈionˌeːrɪ/ (n)
sapador
  asevoimien pioneerijoukkojen sotilas

pioni /pˈionɪ/ (n)
píon
  vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen, π-mesoni

piparjuuri /pˈiparjˌuːrɪ/ (n)
raiz-forte, rábano
  ristikukkaiskasvien heimon monivuotinen, kookas kasvi jonka juurta käytetään mausteena ()

piparminttu /pˈiparmˌintːu/ (n)
hortelã-pimenta
  eräs minttu (), jota käytetään mausteena ja josta saadaan mentolia

pipetoida /pˈipetˌoida/ (v)
pipetar
  käyttää pipettiä

pipetti /pˈipetːɪ/ (n)
pipeta
  laboratorioväline, jonka tarkoituksena on mitata hyvin tarkkoja nestemäisiä ainemääriä

pipo /pˈipo/ (n)
gorro
  neulekankaasta valmistettu päähine, jonka yläosassa tavallisesti, mutta ei välttämättä, on tupsu

pippeli /pˈipːelɪ/ (n)
pipi, pirilau
  (lapsekas ilmaisu) siitin

pippuri /pˈipːurɪ/ (n)
pimenta
  ryytipippuri, tärkeä pippureihin kuuluva maustekasvi Piper nigrum, jonka hedelmä on luumarja. Tästä saadaan mustapippuri, valkopippuri ja viherpippuri.

pippurimylly /pˈipːurɪmˌylly/ (n)
moedor de pimenta
  pippurin jauhamiseen ruoanlaitossa käytettävä laite

piraatti /pˈiraːtːɪ/ (n)
pirata
  tekijänoikeuksia loukkaava kuluttaja

piraija /pˈiraija/ (n)
piranha
  eräs lihaa syövä eteläamerikkalainen makeanvedenkala

piratismi /pˈiratˌismɪ/ (n)
pirataria
  äänitteiden, elokuvien, tietokoneohjelmien lisenssitön kopiointi ja levitys; tuoteväärennösten valmistamiseen ja myyntiin perustuva liiketoiminta

pirtelö /pˈirtelø/ (n)
batida
  tehosekoittimessa valmistettu maidon ja jäätelön maustettu seos

pisara /pˈisara/ (n)
gota
  pienen nestemäärän vapaasti muodostama pallomainen muoto ilmassa tai pinnalla

pissa /pˈissa/ (n)
xixi, pipi
  virtsa

piste /pˈiste/ (n)
ponto
  välimerkki, kirjoitetussa kielessä virkkeen päättävä merkki [.]
  peleissä ja kokeissa tai arvioinneissa saavutetun tuloksen yksikkö

pistin /pˈistɪn/ (n)
baioneta
  kiväärin piipun jatkoksi kiinnitettävä terä, jota voidaan käyttää välittömässä läheisyydessä olevaa vihollista vastaan
aguilhão
  eräiden hyönteisten peräpäässä oleva piikki, jolla se voi pistää myrkkyä vastustajaan. Pistin on kehittynyt munanasettimesta

pistiäinen /pˈistɪˌæinen/ (n)
himenóptero
  mikä tahansa pistiäisten lahkoon () kuuluva hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

pistooli /pˈistoːlɪ/ (n)
pistola
  lyhyt, yhdellä tai kahdella kädellä pidettävä käsiase, jossa patruunat ovat irrotettavassa lippaassa, yleensä itselataava

pistorasia /pˈistorˌasɪa/ (n)
tomada
  kiinteän siirtoverkon kytkentäpisteessä oleva naaraskomponentti, johon liitäntäjohdon koiraskomponentti, pistoke, tarvittaessa liitetään

pistää /pˈistæː/ (v)
picar
  lyödä tai painaa kapealla terävällä kappaleella aiheuttaen reikämäisen jäljen

pitkä /pˈitkæ/ (adj)
longo, comprido
  suuri siinä suunnassa, jossa mitta on suurin
  kestoltaan suuri, pitkäkestoinen
alto, longo
  (ihmisestä) kookas, suuri kantapäästä päälakeen mitattuna

pitkänokkakakadu /pˈitkænˌokːakˌakadu/ (n)
cacatua-negra-de-bico-longo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkäperjantai /pˈitkæpˌerjantai/ (n)
Sexta-Feira Santa, Sexta-feira Santa
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

pitkäpyrstökaija /pˈitkæpˌyrstøkˌaija/ (n)
periquito-mustache-cauda-longa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkään /pˈitkæːn/ (adv)
extensamente
  hetkistä pidemmän ajan, kauan

pitsi /pˈitsɪ/ (n)
renda
  langasta tehtyä verkkomaista koristetta, jossa eri kokoiset silmukat muodostavat kuvioita

pituus /pˈituːs/ (n)
comprimento, extensão
  kuinka pitkä jokin esine tai matka on

pituusmerkki /pˈituːsmˌerkːɪ/ (n)
mácron
  kirjaimen yläpuolinen vaakaviiva ¯, kun sillä merkitään pitkää äännettä, makron ; Unicode-merkki U+00AF, kirjaimeen yhdistyvä pituusmerkki U+0304

pitää /pˈitæː/ (v)
segurar
  pitää otteessa, pidellä

pitää silmällä /pˈitæː sˈilmællæ/ (v)
ficar de olho
  vahtia, vartioida, vahdata

pizza /pˈitsa/ (n)
pizza
  italialaislähtöinen ruokalaji, joka on yksinkertaisimmassa muodossaan uunissa paistettu, litteä, yleensä pyöreä leipä, joka on päällystetty tomaattikastikkeella, mahdollisesti juustolla sekä valinnaisilla täytteillä

plagioida /plˈaɡɪˌoida/ (v)
plagiar
  käyttää toisen henkilön ideaa, tietoa, kieltä tai kirjoitusta ilman alkuperäisen lähteen asianmukaista ilmoittamista

planeetta /plˈaneːtːa/ (n)
planeta
  kiertotähti, tähteä kiertävä iso taivaankappale, joka on painovoimansa vaikutuksen ansiosta lähes pallomainen

planetaarinen /plˈanetˌaːrɪnen/ (adj)
planetário
  planeettaan liittyvä

planetaarinen sumu /plˈanetˌaːrɪnen sˈumu/ (n)
nebulosa planetária
  pientä tai keskikokoista tähteä ympäröivä kaasupilvi, joka on syntynyt tähden puhallettua ulkokerroksensa avaruuteen

plasmidi /plˈasmɪdɪ/ (n)
plasmídeo
  bakteerien ja alkueläinten kromosomin ulkoinen DNA-silmukka

plastiikkakirurgia /plˈastɪːkːˌakɪrˌurɡɪa/ (n)
cirurgia plástica
  kirurgiaa, jolla muokataan kehon epämuodostumia tai kehoon tulleita vammoja mahdollisimman normaaleiksi ja toimiviksi sekä lisätään kehon esteettisyyttä

plataanipuu /plˈataːnɪpuː/ (n)
plátano
  Kaakkois-Euroopan, Pohjois- ja Väli-Amerikan sekä Aasian luonnossa kasvava -suvun pitkäikäiseksi kasvava lehtipuu

platina /plˈatɪna/ (n)
platina
  jalometalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pt

plebeiji /plˈebeijɪ/ (n)
plebeu
  antiikin Rooman alemman yhteiskuntaluokan jäsen

plektra /plˈektra/ (n)
palheta
  väline, jolla näppäillään kielisoitinta, tavallisesti mandoliinia tai kitaraa

pleonasmi /plˈeonˌasmɪ/ (n)
pleonasmo
  liikasanainen, samaa asiaa toistava ilmaus

pluskvamperfekti /plˈuskvampˌerfektɪ/ (n)
mais que perfeito
  entispäättymä, aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka oli päättynyt jo menneisyydessä.

plusmerkki /plˈusmerkːɪ/ (n)
sinal de mais
  positiivista numeroarvoa tai yhteenlaskua ilmaiseva symboli +, plus; Unicode-merkki U+002B

plutonium /plˈutonium/ (n)
plutónio
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jota käytetään mm. ydinaseissa, sen kemiallinen merkki Pu

pneumaattinen /pnˈeumaːtːɪnen/ (adj)
pneumática
  pneumatiikkaan liittyvä, kaasun paineella toimiva

pneumatiikka /pnˈeumatˌiːkːa/ (n)
pneumática
  paineistetuilla kaasuilla toimivia eli pneumaattisia laitteita soveltava tekniikan haara

podenco /pˈodenko/ (n)
podengo
  Välimereltä ja Kanariansaarilta kotoisin oleva jäniksen ja villikaniinin metsästykseen käytetty koira, nykyisin Pohjois-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa seurakoira. Nopea ja hoikkarakenteinen, muistuttaa jonkin verran vinttikoiraa, vaikkakin erotuksena jälkimmäiseen omaa pystyt korvat.

pohja /pˈohja/ (n)
chão
  esineen tai muodostuman alapinta, alin osa tai myös perimmäinen kohta vaakasuunnassa katsottaessa; joidenkin kappaleiden alapinta sisältä katsottuna, toisten ulkoa katsottuna
leito
  vesistön veden alapuolella oleva maa- tai kivikerros

pohjasakka /pˈohjasˌakːa/ (n)
escória
  nesteen pohjalle jäävä kiinteä muodostuma tai niiden joukko
  ihmisjoukko, jota ei pidetä arvossa

pohjavesi /pˈohjavˌesɪ/ (n)
água subterrânea
  maanpinnan alla maankamaran onteloissa ja raoissa oleva vesi

pohje /pˈohje/ (n)
panturrilha
  jalan osa, säären takapinta polven ja nilkan välillä

pohjeluu /pˈohjeluː/ (n)
perônio
  sääriluun rinnalla sijaitseva pienempi luu (lat. os fibula)

pohjoinen /pˈohjoinen/ (adj)
norte
  sellainen, joka sijaitsee pohjoisessa, pohjoisessa oleva tai pohjoisesta tuleva

pohjoinen /pˈohjoinen/ (n)
norte
  pääilmansuunta lännen ja idän välissä, lännestä 90 astetta myötäpäivään

pohjoinen napapiiri /pˈohjoinen nˈapapˌiːrɪ/ (n)
Círculo Ártico
  maapallon napapiiri, leveyspiiri, jonka pohjoispuolta Aurinko valaisee keskeytymättä kesäpäivänseisauksena koko vuorokauden, sijainti noin 66,5 astetta pohjoista leveyttä; sijainti on maapallon akselikaltevuus vähennettynä 90 asteen suorasta kulmasta

pohjoisamerikkalainen /pˈohjoisˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
norte-americano
  Pohjois-Amerikasta peräisin oleva tai Pohjois-Amerikkaan liittyvä

pohjoiskorealainen /pˈohjoiskˌorealˌainen/ (adj)
norte-coreana
  Korean demokraattinen kansantasavallasta eli Pohjois-Koreasta peräisin oleva

pohjoiskorealainen /pˈohjoiskˌorealˌainen/ (n)
norte-coreana
  Korean demokraattinen kansantasavallan eli Pohjois-Korean asukas tai kansalainen

pohjoisnapa /pˈohjoisnˌapa/ (n)
Polo Norte
  Maan ja muiden taivaankappaleiden pohjoisen pallonpuoliskon napa eli pohjoisin kohta

pohjukaissuoli /pˈohjukˌaissuolɪ/ (n)
duodeno
  mahalaukun mahaportista lähtevä ohutsuolen alkuosa (lat. duodenum)

poiju /pˈoiju/ (n)
bóia
  kelluva, yleensä vettä imemättön, usein metallinen tai kestomuovinen, muodoltaan vaihteleva ankkuroitu kappale

poika /pˈoika/ (n)
rapaz, menino
  miespuolinen lapsi tai nuori
filho
  jonkun oma miespuolinen lapsi tai jälkeläinen

poikamainen /pˈoikamˌainen/ (adj)
infantil
  poikaa muistuttava; pojalle ominainen

poikatyttö /pˈoikatˌytːø/ (n)
maria-rapaz
  poikamainen tyttö, maskuliininen tyttö

poikaystävä /pˈoikaˌystævæ/ (n)
namorado
  miespuolinen kumppani romanttisessa suhteessa

poiketa /pˈoiketa/ (v)
desviar
  mennä pois retiltä; tehdä aikomuksen tai suunniteman vastaisesti

poikittainen /pˈoikɪtːˌainen/ (adj)
transverso
  (sähkötekniikka) differentiaalinen, eromuotoinen

poikkeava /pˈoikːeˌava/ (adj)
abnorme, abnormal, anormal
  sellainen, joka eroaa tavanomaisesta, erilainen

poikkeus /pˈoikːeus/ (n)
exception
  säännöstä tai määräyksestä tehty erivapaus tai poikkeava menettely; tavanomaisesta poikkeava seikka

poikkihuilu /pˈoikːɪhwˌilu/ (n)
flauta transversa, flauta transversal
  useimmiten metallista valmistettava puupuhallin, sinfoniaorkesterissa käytettävä huilu

poikkileikkaus /pˈoikːɪlˌeikːaus/ (n)
secção transversal
  pinta, joka syntyy, kun esine leikataan halki.

poimia /pˈoimɪa/ (v)
colher
  kerätä (varsinkin marjoja, hedelmiä yms.)

pois /pˈois/ (adv)
sai
  ilmaisee paikasta tai muusta yhteydestä eriämistä

poissaoleva /pˈoissaˌoleva/ (adj)
ausente
  ei ajatuksissaan tilanteessa oleva, tarkkaamaton ympäristöään ja nykyhetkeä kohtaan

poistaa /pˈoistaː/ (v)
tirar
  ottaa pois

poisto /pˈoisto/ (n)
remoção
  poistaminen, poistaa-toiminto tai sen tekeminen jollekin

poistua /pˈoistua/ (v)
partir
  mennä, mennä pois, lähteä pois

pokaali /pˈokaːlɪ/ (n)
taça
  palkintona saatava, yleensä kultainen, hopeinen tai pronssinen malja

pokeri /pˈokerɪ/ (n)
pôquer
  nimitys eräille korttipeleille, joita pelataan rahasta ja joissa pyritään keräämään määrättyjä viiden kortin yhdistelmiä

poleeminen /pˈoleːmɪnen/ (adj)
polémico
  polemiikkia sisältävä, kiistanhaluinen, väittelevä, riitaisa

poliisi /pˈolɪːsɪ/ (n)
polícia, policial
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä virkamies
polícia
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä organisaatio, poliisivoimat

poliisiasema /pˈolɪːsˌiasˌema/ (n)
delegacia de polícia
  poliisin toimipaikka

poliisikoira /pˈolɪːsɪkˌoira/ (n)
cão policial
  poliisin käyttöön koulutettu koira

poliisivaltio /pˈolɪːsɪvˌaltɪo/ (n)
estado policial
  valtio, jossa turvallisuusviranomaisilla on laajat valtuudet

poliitikko /pˈolɪːtˌikːo/ (n)
político
  usein puoluepoliittisesti sitoutunut, kunnalliseen politiikkaan ja erityisesti valtiolliseen poliittiseen toimintaan osallistuva henkilö

poliittinen /pˈolɪːtːɪnen/ (adj)
político
  joka liittyy politiikkaan, politiikkaa koskeva

poliittinen korrektius /pˈolɪːtːɪneŋ kˈorrektius/ (n)
correção política
  toiminta tai kielenkäyttö, jolla pyritään olemaan loukkaamatta ketään, varsinkaan sorretussa tai puolustuskyvyttömässä asemassa olevaksi katsottuja

poliittisesti korrekti /pˈolɪːtːɪsˌestɪ kːˈorrektɪ/ (adj)
politicamente correto
  (toiminnasta tai kielenkäytöstä) yhteiskunnallisesti hyväksyttävänä pidettävä: sellainen, jolla pyritään olemaan loukkaamatta ketään

polio /pˈolɪo/ (n)
poliomielite
  viruksen aiheuttama sairaus, joka pahimmillaan aihettaa raajojen ja hengityselimistön halvaantumisen, lapsihalvaus

politiikka /pˈolɪtˌiːkːa/ (n)
política
  julkisyhteisön päätöksenteko ja muu siihen liittyvä toiminta; valtion, kunnan, liikelaitoksen tms. jollakin julkisen elämän alueella harjoittama toiminta

polkea /pˈolkea/ (v)
pedalar
  liikuttaa jaloin polkupyörän tai vastaavan polkimia

polku /pˈolku/ (n)
senda, atalho
  pieni tallaantumalla syntynyt kulkuväylä tai kulku-ura esim. metsässä

polkupyörä /pˈolkupˌyøræ/ (n)
bicicleta
  tavallisesti kaksipyöräinen kevyt ajoneuvo, joka saadaan liikkeelle polkemalla

polkupyöräilijä /pˈolkupˌyøræilˌijæ/ (n)
ciclista
  polkupyörällä liikkuva henkilö

pollari /pˈollarɪ/ (n)
cabeço
  kiinnitystolppa, johon kiinnitetään aluksen kiinnitysköydet

pollusiitti /pˈollusˌiːtːɪ/ (n)
pollucite#Portugali
  eräs zeoliitteihin kuuluva läpinäkyvä väritön mineraali

polonium /pˈolonium/ (n)
polónio
  eräs alkuaine

polttaa /pˈoltːaː/ (v)
queimar
  saattaa palamaan, hävittää tai tuhota jotakin tulessa tai palossa
fumar
  kärventää, korventaa, paahtaa
atear fogo
  saada palovamma jostain kuumasta

polttarit /pˈoltːarɪt/ (n)
despedida de solteiro
  avioliittoon astumiseen liittyvä initiaatiomeno tai siirtymäriitti

polttoaine /pˈoltːoˌaine/ (n)
carburante
  aine, joka vapauttaa kemiallista energiaa palamisreaktion avulla

polttoitsemurha /pˈoltːoitsemˌurha/ (n)
autoimolação
  itsensä tuleen sytyttämällä tehty itsemurha

polttolaiva /pˈoltːolˌaiva/ (n)
brulote
  puualusten aikakaudella vähäarvoinen laiva, joka sytytettiin tarkoituksellisesti palamaan ja ohjattiin päin vihollisen alusta, joka tällöin tuhoutui tulen levittyä siihen

polttomoottori /pˈoltːomˌoːtːorɪ/ (n)
motor a explosão
  kone, joka muuntaa polttoaineesta palamisessa vapautuvan kemiallisen energian liike-energiaksi

polttopallo /pˈoltːopˌallo/ (n)
queimada
  leikki, jossa pyritään osumaan toisiin kilpailijoihin pallolla heittämällä

polttopuu /pˈoltːopuː/ (n)
lenha
  yleensä tulisijassa, kuten liedessä tai uunissa, myös nuotiossa, käytettävä puupolttoaine

polttouhri /pˈoltːouhrɪ/ (n)
holocausto
  juutalaisuudessa uhri, joka poltettiin tulessa; tyypillisesti lammas, joka poltettiin temppelissä alttarin tulessa kokonaan (veri ja vuota tosin oli poistettu ennen polttamista)

polttoväli /pˈoltːovˌælɪ/ (n)
distância focal
  objektiivin taaemman pääpisteen ja polttotason välinen etäisyys kun objektiivi on tarkennettu äärettömään

polvi /pˈolvɪ/ (n)
joelho
  nivel reiden ja säären välissä

polvilumpio /pˈolvɪlˌumpɪo/ (n)
rótula
  nelipäisen reisilihaksen jänteessä sijaitseva kolmionmuotoinen luu, joka liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven ojentuessa ja koukistuessa

polviorsi /pˈolvɪˌorsɪ/ (n)
asna
  käänteisen V:n muotoinen airutkuvio

polvistua /pˈolvɪstˌua/ (v)
ajoelhar-se
  mennä polvilleen

polyesteri /pˈolyˌesterɪ/ (n)
poliéster
  kondensaatiopolymeeri, jossa esteriryhmät ovat keskeisinä rakenteellisina osina makromolekyylien pääketjuissa

polyeteeni /pˈolyetˌeːnɪ/ (n)
polietileno
  eräitä muoveja

polymeeri /pˈolymˌeːrɪ/ (n)
polímero
  suuri molekyyli, jossa monomeerit ovat sitoutuneet toisiinsa muodostaen ketjuja

polynesialainen /pˈolynˌesɪalˌainen/ (adj)
polinésio
  Polynesian saaristoon tai sen asukkaisiin liittyvä

polynesialainen /pˈolynˌesɪalˌainen/ (n)
polinésio
  Polynesian asukas

polynomi /pˈolynˌomɪ/ (n)
polinómio
  lauseke, jossa vakioita kerrotaan muuttujalla/muuttujilla, jotka korotetaan positiivisiin kokonaislukupotensseihin ja nämä lasketaan yhteen. Mukana saa olla myös vakiotermi eli vakio ilman muuttujalla kertomista.

pomeranssi /pˈomerˌanssɪ/ (n)
laranja amarga
  eräs sitruskasvi ()

pommi /pˈommɪ/ (n)
bomba
  räjähdysaineella ladattu laite, jonka räjähdyksen on tarkoitus aiheuttaa vahinkoa

pommittaa /pˈommɪtːaː/ (v)
bombardear
  pudottaa pommeja jollekin alueelle lentokoneesta

poni /pˈonɪ/ (n)
pônei
  pienikokoinen hevonen, pienhevonen, säkäkorkeudeltaan enintään 148 cm; vanh. ponihevonen

poninhäntä /pˈonɪnhˌæntæ/ (n)
rabo-de-cavalo
  pitkät hiukset sidottuna takaa yhteen

ponnahduslauta /pˈonnahdˌuslauta/ (n)
trampolim
  joustava lauta, jolta voidaan hypätä veteen

ponsi /pˈonsɪ/ (n)
antera
  se heteen osa, jossa pölytykseen tarvittava siitepöly muodostuu

pontikka /pˈontɪkːa/ (n)
moonshine
  kotipolttoinen, tavallisesti viljasta tai sokerista luvattomasti valmistettu viina

poppeli /pˈopːelɪ/ (n)
choupo
  (kasvitiede) mikä tahansa Populus-sukuun kuuluva puu

populaarikulttuuri /pˈopulˌaːrɪkˌultːuːrɪ/ (n)
cultura popular
  suosittua kansantajuista, varsinkin viihdeteollisuuden tuottamaa kulttuuria

populismi /pˈopulˌismɪ/ (n)
populismo
  poliittinen toiminta, jonka tarkoituksena on edustaa tavallisen kansalaisen tarpeita ja toiveita

porakone /pˈorakˌone/ (n)
berbequim
  reikien poraamiseen tarkoitettu laite

porkkana /pˈorkːana/ (n)
cenoura
  maan sisällä kasvava juures (), jota voidaan syödä raakana tai kypsennettynä
  houkutin, kiihoke; vapaaehtoisuutta edistävä palkinto; kannuste jolla vältetään pakko

pormestari /pˈormestˌarɪ/ (n)
prefeito, burgomestre
  korkein kunnallinen viranhaltija, joka aiemmin johti kaupunkia raadin kanssa maistraattina

porno /pˈorno/ (n)
pornô
  pornografia

pornografia /pˈornoɡrˌafɪa/ (n)
pornografia
  seksuaaliseen kiihottumiseen tarkoitettu, yleensä kuvallinen materiaali

pornotähti /pˈornotˌæhtɪ/ (n)
ator porno
  tunnettu aikuisviihdenäyttelijä

poro /pˈoro/ (n)
rena
  tunturipeuran () poronhoitoalueilla Pohjoismaissa ja Siperiassa kasvatettava puolikesy alalaji, jonka kummallakin sukupuolella on vuosittain vaihtuvat sarvet ja vuosittain uusiutuva turkki

pororoca /pˈororˌoka/ (n)
pororoca
  Amazon-jokea nouseva vuoksiaalto

porsaanreikä /pˈorsaːnrˌeikæ/ (n)
brecha
  laissa, lainsäädännössä tai sopimuksessa oleva aukko tai puute, jota käyttämällä voidaan ajaa omaa etua tai saada itselle hyötyä

porsas /pˈorsas/ (n)
porquinho
  nuori sika, sian poikanen

portaali /pˈortaːlɪ/ (n)
portal
  julkisen rakennuksen arkkitehtonisesti koristeltu pääovi
  sivusto, jolla on linkkejä tiettyä aihetta käsitteleviin muihin sivustoihin tai eri aiheiden mukaan järjestettynä

portiikki /pˈortɪːkːɪ/ (n)
pórtico
  pylväiden tai arkadien rajoittama etuhalli, pylväshalli tai pylväskäytävä

portteri /pˈortːerɪ/ (n)
pórter
  eräs tumma, vahva pintahiivaolut

portti /pˈortːɪ/ (n)
porta
  väylän päätepiste, johon lisälaite kytketään
  looginen portti, digitaalipiirin rakenneosa

porttihuume /pˈortːɪhˌuːme/ (n)
droga de entrada
  porttiteorian mukaan mieto huume, jonka kokeileminen johtaa kovan huumeen käyttämiseen

portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (n)
português
  portugalin kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan muun muassa Portugalissa ja Brasiliassa (kielitunnus: pt)

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (adj)
português
  Portugalista peräisin oleva tai Portugaliin liittyvä

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (n)
português, portuguesa
  pysyvästi Portugalissa asuva henkilö

portugalinsotalaiva /pˈortuɡalˌinsotalˌaiva/ (n)
caravela-portuguesa
  polttavilla rihmoillaan saalistava Physalia physalis -polttiaiseläin, joka on erikoistuneiden polyypien muodostama yhdyskunta

portviini /pˈortvɪːnɪ/ (n)
vinho do Porto
  Portugalissa valmistettu, varsinkin jälkiruokaviininä käytetty makea väkevä viini

porvari /pˈorvarɪ/ (n)
burguês
  porvaristoon kuuluva henkilö

porvaristo /pˈorvarˌisto/ (n)
burguesia
  kapitalistisen yhteiskunnan omistava, vauras yläluokka

poseerata /pˈoseːrˌata/ (v)
posar
  pysyä mallina tietyssä asennossa erit. valokuvaa tai maalausta varten

posetiivi /pˈosetˌiːvɪ/ (n)
realejo
  mekaaninen urkumainen soittolaite, jota soitetaan kampea pyörittämällä

positiivi /pˈosɪtˌiːvɪ/ (n)
realejo
  perusaste, adjektiivin komparaation perusmuoto eli vertailuasteiden perusaste
  (valokuvaus) positiivikuva, varsinainen valokuva, jonka kuvapisteiden valoisuusarvot sellaisinaan vastaavat kuvan kohteiden valoisuusarvoja
  pienet urut

positiivinen /pˈosɪtˌiːvɪnen/ (adj)
positivo
  myönteinen
  joka vahvistaa kokeen hakeman tuloksen

positivismi /pˈosɪtɪvˌismɪ/ (n)
positivismo
  empiristinen filosofian suuntaus, joka katsoo teologian, metafysiikan ja muun filosofisen spekulaation mystisiin t. uskonnollisiin kokemuskiin perustuvat opit perusteettomiksi ja epävarmoiksi arvelluiksi ja haluaa ne paljastaa ja kieltää

positroni /pˈosɪtrˌonɪ/ (n)
pósitron
  elektronin antihiukkanen, jolla on sama massa kuin elektronilla, mutta vastakkainen varaus

poski /pˈoskɪ/ (n)
bochecha
  ihmisen kasvojen osa, jollainen sijaitsee nenän kummankin puolen

poskihammas /pˈoskɪhˌammas/ (n)
dente molar
  takimmaiset, välihampaiden takana sijaitsevat hampaat

poskiluu /pˈoskɪluː/ (n)
zigoma
  silmän alapuolella pään sivussa oleva kallon osa ()

poskipuna /pˈoskɪpˌuna/ (n)
blush
  perinteisesti punaisen tai vaaleanpunaisen sävyinen poskien värjäykseen tarkoitettu kosmetiikkatuote

posliini /pˈoslɪːnɪ/ (n)
porcelana
  kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen

posti /pˈostɪ/ (n)
correio, correspondência
  kirjeistä, paketeista ja muista lähetyksistä, jotka on toimitettu tai tulee toimittaa perille

postikortti /pˈostɪkˌortːɪ/ (n)
cartão-postal
  pieni kartonkinen kortti, jossa on yleensä kuva-aihe ja jolla voi lähettää lyhyen tervehdyksen

postilaatikko /pˈostɪlˌaːtɪkːo/ (n)
caixa de correio
  laatikko johon voi pudottaa lähetettävät kirjeet ja kortit

postileima /pˈostɪlˌeima/ (n)
carimbo
  postilaitoksen lyömä leima jolla postilähetykseen kiinnitetty postimerkki mitätöidään

postilokero /pˈostɪlˌokero/ (n)
caixa de coleta
  postitoimistossa sijaitseva lokero, johon sellaisen vuokranneen postit jaetaan

postimerkki /pˈostɪmˌerkːɪ/ (n)
selo, selo postal
  postilähetykseen kiinnitettävä todistus siitä, että postimaksu on maksettu

postittaa /pˈostɪtːaː/ (v)
enviar
  lähettää postin välityksellä

postituslista /pˈostɪtˌuslɪsta/ (n)
lista de correio
  (sähkö)postin kautta toimiva keskustelukanava, jossa listan osoitteeseen lähetetty viesti kopioidaan kaikille listan tilaajille

postuumi /pˈostuːmɪ/ (adj)
póstumo
  isän kuoleman jälkeen syntynyt
  tekijän kuoleman jälkeen julkaistu

potaska /pˈotaska/ (n)
potassa
  kaliumkarbonaatti, K₂CO₃, hiilihapon kaliumin kanssa muodostama suola

potenssi /pˈotenssɪ/ (n)
potência
  luku korotettuna potenssiin n on tulo, jossa luku on tulontekijänä n kertaa

potentiaali /pˈotentɪˌaːlɪ/ (n)
potencial
  mahtotapa, tapaluokka, joka kuvaa mahdollisuutta. Indikatiivin potentiaalin tunnus suomen kielessä on -ne-johdin.
  suure, joka kuvaa kappaleen korkeusasemaan (painovoimakenttään) tai sähkökenttään perustuvaa kykyä tehdä työtä
  toistaiseksi käyttämätön mahdollisuus tai voimavara

potilas /pˈotɪlas/ (n)
paciente
  sairas henkilö, sairautta poteva henkilö

potkaista /pˈotkaista/ (v)
chutar
  tönäistä kovaa jalalla yhden kerran

potkaista tyhjää /pˈotkaista tˈyhjæː/ (v)
bater as botas
  kuolla

potkulauta /pˈotkulˌauta/ (n)
patinete
  jaloilla potkimalla liikutettava kulkuväline

potkunyrkkeily /pˈotkunˌyrkːeily/ (n)
kickboxe
  nyrkkeilyä muistuttava kamppailulaji, jossa saa potkia

potkut /pˈotkut/ (n)
despedido
  erottaminen työstä, koulusta, alasta, asemasta; työsuhteen purku/purkaminen

potta /pˈotːa/ (n)
penico
  erityisesti lasten ulostamiseen ja virtsaamiseen käyttämä astia. Ennen sisävessoja asuinhuoneessa yöastiana käytetty lasinen tai posliininen astia

povi /pˈovɪ/ (n)
busto
  naisen rinnat

pragmaattinen /prˈaɡmaːtːɪnen/ (adj)
pragmático
  käytännönläheisesti asioihin suhtautuva; esimerkiksi toimii poikkeuksellisissa tilanteissa taktisesti oikein - mahdollisesti poiketen suurista linjoista, strategiasta tai ideologiasta

praseodyymi /prˈaseodˌyːmɪ/ (n)
praseodímio
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pr

predikaatti /prˈedɪkˌaːtːɪ/ (n)
predicado
  lauseen pääjäsen, lauseen persoonamuotoinen verbi
  avoin lause, lause, jonka totuusarvo riippuu yhdestä tai useammasta muuttujasta

predikatiivi /prˈedɪkatˌiːvɪ/ (n)
predicativo
  predikaatintäyte, subjektina tai objektina toimivan substantiivin määre, mikä täydentää predikaattina olevaa verbiä

preeria /prˈeːrɪa/ (n)
pradaria
  valtava aro Pohjois-Amerikassa, Yhdysvaltojen ja Kanadan suunnilleen keskiosissa pohjois–etelä-suuntaisesti

preesens /prˈeːsens/ (n)
presente
  verbin aikamuoto , joka kuvaa menemätöntä eli nykyistä tekemistä tai tapahtumista. Suomen kielen preesens on myös tulevaa kuvaava aikamuoto, joka vastaa monien muiden kielten futuuria.

prefiksi /prˈefɪksɪ/ (n)
prefixo
  (kielitiede) etuliite; sanavartalon alkuun liitettävä affiksi, jonka lisäys luo uuden sanan

prelaatti /prˈelaːtːɪ/ (n)
prelado
  katolisen kirkon erityisiä tehtäviä varten perustetun prelatuurin johtaja

preludi /prˈeludɪ/ (n)
prelúdio
  lyhyt, yleensä instrumentaalinen musiikkikappale, jolla ei ole tarkkaan määriteltyä muotoa

prepositio /prˈeposˌitɪo/ (n)
preposição
  ennen nominaalista päälausekettaan tuleva suhdesana, esim. ennen (vrt. postpositio)

presbyteeri /prˈesbytˌeːrɪ/ (n)
presbiteriano
  alkukirkossa seurakunnan johtajasta piispan ohella käytetty nimitys

presidentti /prˈesɪdˌentːɪ/ (n)
presidente, presidenta
  tasavallan valtionpäämies; tämän aseman haltija tai entisen haltijan arvonimi

preteriti /prˈeterˌitɪ/ (n)
pretérito
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä yleisesti. Mm. suomen ja venäjän verbien menneen ajan muodot vastaavat preteritiä.

preussilainen /prˈeussɪlˌainen/ (n)
prussiana
  Preussin asukas tai Preussista lähtöisin oleva ihminen

preussinpunainen /prˈeussɪmpunˌainen/ (n)
vermelho da Prússia
  yhdisteen värisävy: ruskeaan vivahtava voimakas punainen

priimas /prˈiːmas/ (n)
primado
  joidenkin arkkipiispojen kunnianimi, joka tavallisesti suodaan jonkin valtion kirkon esimiehelle

priki /prˈikɪ/ (n)
brigantim
  pieni kaksimastoinen purjealus, jossa molemmissa mastoissa on raakapurjeet sekä haruspurjeet, ja vähintään takimmaisessa mastossa kahvelipurje

prinsessa /prˈinsessa/ (n)
princesa
  hallitsijan tytär; myös hallitsijan sisar; myös kruununperillisen tytär

prinssi /prˈinssɪ/ (n)
príncipe
  kuninkaan, kuningattaren, keisarin tai keisarinnan poika, miespuolinen kruununperijä; myös kruununperillisen poika

prioni /prˈionɪ/ (n)
prião
  proteiinin kaltainen virusta pienempi taudinaiheuttaja, joka on lampaiden, lehmien ja ihmisten eräiden hitaiden keskushermostotautien, kuten hullun lehmän taudin aiheuttaja

prisma /prˈisma/ (n)
prisma
  valon spektriksi hajoittava tai valon kulkua taittava optinen laite

profeetta /prˈofeːtːa/ (n)
profeta
  henkilö joka saa viestejä eli profetian jumalalta; ennustaja, julistaja

professori /prˈofessˌorɪ/ (n)
professor
  yliopiston korkein opetus- ja tutkimustyötehtävä, aikaisemmin virka

profetia /prˈofetˌia/ (n)
profecia
  jumalallinen ilmoitus, ennustus

progeria /prˈoɡerˌia/ (n)
progeria#Portugali, progéria#Portugali
  geneettinen häiriö, joka aiheuttaa ihmisen fyysisen vanhenemisen 6–10 kertaa tavallista nopeammin

progressiivinen /prˈoɡressˌiːvɪnen/ (adj)
progressivo
  edistyksellinen, edistyvä

projekti /prˈojektɪ/ (n)
projeto
  liittoutuma, jonka tarkoituksena on työstää jotain asiaa; hanke

projektio /prˈojektˌio/ (n)
projeção
  omien mielensisältöjen heijastaminen toiseen ihmiseen tai muuhun ulkoiseen kohteeseen (enimmäkseen tiedostamattaan)

proletaari /prˈoletˌaːrɪ/ (n)
proletário
  proletariaatin eli työväenluokan jäsen
  antiikin Rooman varattomimman tai myöhemmin toiseksi köyhimmän sosiaaliluokan jäsen

prologi /prˈoloɡɪ/ (n)
prólogo
  esipuhe (tavallisesti kirjallisen teoksen)

prometium /prˈometium/ (n)
promécio
  eräs radioaktiivinen alkuaine

pronomini /prˈonomˌinɪ/ (n)
pronome
  nomineihin kuuluva tekijään tai kohteeseen viittaava sana (esim. se), jota käytetään varsinaisen sanan asemesta esimerkiksi toiston välttämiseksi

pronssi /prˈonssɪ/ (adj)
bronze
  väriltään pronssi

pronssi /prˈonssɪ/ (n)
bronze
  lejeerinki, jossa pääkomponenttina on kupari; tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta

pronssiaratti /prˈonssɪarˌatːɪ/ (n)
curica-asa-de-bronze
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pronssikausi /prˈonssɪkˌausɪ/ (n)
idade do bronze
  historiallinen ajanjakso, jolloin pronssi otettiin käyttöön työkalujen, aseiden ja muiden tarve-esineiden valmistuksessa

pronssimitali /prˈonssɪmˌitalɪ/ (n)
medalha de bronze
  urheilu- ym. kilpailuissa kolmanneksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

pronssimitalisti /prˈonssɪmˌitalˌistɪ/ (n)
medalhista de bronze
  kilpailussa pronssimitalilla palkittu, kolmanneksi parhaasti sijoittunut

proomu /prˈoːmu/ (n)
barcaça
  tasapohjainen hinaamalla liikuteltava tavarankuljetukseen käytettävä moottoriton kauppa-alus

proosa /prˈoːsa/ (n)
prosa
  kertomakirjallisuuden laji; suorasanainen, ei säkeisiin tai runomittaan perustuva kirjallisuus

propaani /prˈopaːnɪ/ (n)
propano
  eräs alkaani, C₃H₈, jota on nestekaasussa

propiska /prˈopɪska/ (n)
propiska#Portugali
  edelliseen liittyvä kotimaanpassin leima, johon merkittiin asuinpaikka ja muita henkilötietoja

prosentti /prˈosentːɪ/ (n)
por cento
  sadasosan merkintätapa; tunnus on % eli prosenttimerkki

prosenttiyksikkö /prˈosentːˌiyksɪkːø/ (n)
ponto percentual
  prosenttiosuuden ilmaisemiseen käytettävä yksikkö, jolla voi esittää prosenttilukujen absoluuttisen eron

prosessi /prˈosessɪ/ (n)
procedimento
  säännönmukaisesti etenevä sarja toimintoja tai tapahtumia, tapahtumasarja

prosodia /prˈosodˌia/ (n)
prosódia
  prosodiikka, oppi kielen puheilmaisuissa esiintyvien sanojen ja tavujen kestosta, painotuksesta, laajuudesta, sointiväristä yms.

prosodinen /prˈosodɪnen/ (adj)
prosódico
  prosodiaan liittyvä

prostituoitu /prˈostɪtˌuoɪtu/ (n)
prostituta
  henkilö, joka tarjoaa maksullisia tilapäisiä sukupuoliyhteyksiä; prostituution harjoittaja

prostituutio /prˈostɪtˌuːtɪo/ (n)
prostituição
  naisten tai miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen tilapäisessä suhteessa rahaa tai muuta vastiketta vastaan

protaktinium /prˈotaktɪnium/ (n)
protactínio
  eräs alkuaine

protanopia /prˈotanˌopɪa/ (n)
protanopia
  punaiselle herkkien tappisolujen puutteesta johtuva värisokeus

proteesi /prˈoteːsɪ/ (n)
prótese
  keinotekoinen kehon osa; tekoraaja, tekojäsen, tekoelin

proteiini /prˈoteˌiːnɪ/ (n)
proteína
  pitkästä aminohappoketjusta koostuva orgaaninen yhdiste

protektionismi /prˈotektˌionˌismɪ/ (n)
protecionismo
  kotimaan markkinoiden suojaaminen ulkopuolisilta kilpailijoilta tuontia rajoittavilla toimilla, esim. tulleilla

protektionistinen /prˈotektˌionˌistɪnen/ (adj)
protecionista
  protektionismin mukainen

proterotsooinen /prˈoterˌotsoːɪnen/ (adj)
proterozoico
  noin 2,5–0,5 miljardia vuotta sitten vallinneeseen aikakauteen, proterotsooiseen aioniin liittyvä, myöhäisprekambrinen

protestantti /prˈotestˌantːɪ/ (n)
protestante
  kristitty, joka kuuluu johonkin protestanttiseen, ts. reformaation eli uskonpuhdistuksen aikaan roomalaiskatolisesta kirkosta eriytyneeseen kirkkokuntaan tai sellaiseen näistä edelleen erkaantuneeseen tunnustuskuntaan

protesti /prˈotestɪ/ (n)
protesto
  vastalause

protoni /prˈotonɪ/ (n)
próton
  subatominen hiukkanen, joka on positiivisesti varautunut nukleoni; yhdessä neutronien ja muiden protonien kanssa muodostaa atomiytimen; luetaan baryoneihin, sillä koostuu kolmesta kvarkista

prototyyppi /prˈototˌyːpːɪ/ (n)
protótipo
  teollisuuden tuotekehitystoiminnan yhteydessä alkuperäinen, ensimmäinen versio tuotteesta

provinssi /prˈovɪnssɪ/ (n)
província
  hallintoalue, maakunta, lääni, aluehallinnon yksikkö joissain maissa

provokaatio /prˈovokˌaːtɪo/ (n)
provocação
  yllytys, kiihotus

provosoida /prˈovosˌoida/ (v)
provocar
  kiihottaa tekemään jotakin ärsyttämällä tai loukkaamalla

psalttari /psˈaltːarɪ/ (n)
saltério
  eräs Vanhassa testamentissa kuvattu näppäiltävä kielisoitin

pseudoefedriini /psˈeudoefˌedrɪːnɪ/ (n)
pseudoefedrina
  efedriinin diastereomeeri; piriste, jota käytetään yleisimmin allergisen nuhan hoitoon yhdessä antihistamiinien kanssa

psoriasis /psˈorɪasɪs/ (n)
psoríase
  eräs osittain perinnöllinen tarttumaton autoimmuunisairaus, joka aiheuttaa ihon hilseilyä

psykedeelinen /psˈykedˌeːlɪnen/ (adj)
psicodélico
  aistiharhoja aiheuttava, psykedeelien käytöstä seuraavaan tilaan liittyvä

psykiatri /psˈykɪˌatrɪ/ (n)
psiquiatra
  mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon perehtynyt lääkäri

psykiatria /psˈykɪˌatrɪa/ (n)
psiquiatria
  lääketieteen haara, joka keskittyy mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon

psykiatrinen /psˈykɪˌatrɪnen/ (adj)
psiquiátrico
  psykiatrian piiriin kuuluva

psykoanalyysi /psˈykoˌanalˌyːsɪ/ (n)
psicanálise
  Sigmund Freudin teorioihin pohjautuva ihmisen psyykkisten mekanismien teoria ja psykologisten ongelmien hoitomenetelmä

psykologi /psˈykolˌoɡɪ/ (n)
psicóloga
  psykologian maisterin koulutuksen saanut psykologian asiantuntija

psykologia /psˈykolˌoɡɪa/ (n)
psicologia
  elollisten olioiden, varsinkin ihmisen, käyttäytymistä laajoihin toiminnekokonaisuuksiin liittyen kuvaamaan ja selittämään pyrkivä tiede, johon liittyy useita erityisaloja

psykologinen /psˈykolˌoɡɪnen/ (adj)
psicológico
  psykologian piiriin kuuluva

psykoosi /psˈykoːsɪ/ (n)
psicose
  yhteisnimitys mielen sairauksille, joille on ominaista todellisuudentajun vakava hämärtyminen, johon sisältyy harha-aistimuksia ja/tai -ajatuksia

psykoottinen /psˈykoːtːɪnen/ (adj)
psicótico
  psykoosiin liittyvä tai sen piirteitä sisältävä
  psykoosia sairastava

psykopaatti /psˈykopˌaːtːɪ/ (n)
psicopata
  psykopatiaa sairastava henkilö

psykosomaattinen /psˈykosomˌaːtːɪnen/ (adj)
psicossomático
  (fyysisistä oireista) sellainen jonka aiheuttavat psyykkiset syyt; psykosomatiikkaan liittyvä

psykoterapeutti /psˈykotˌerapˌeutːɪ/ (n)
psicoterapeuta
  psykoterapiahoitoa antava psykologisen hoidon asiantuntija

psykoterapia /psˈykotˌerapˌia/ (n)
psicoterapia
  yleensä keskustelemiseen perustava psyykkisen hoidon muoto

psyykkinen /psˈyːkːɪnen/ (adj)
psíquico
  ihmisen mieleen eli psyykeen liittyvä

pudota /pˈudota/ (v)
cair
  liikkua alaspäin
  (luvuista, lämpötilasta tai vastaavasta) vähetä, pienentyä

pudottaa /pˈudotːaː/ (v)
engolir
  aiheuttaa tietoisesti jonkin putoaminen

puertoriconamatsoni /pˈuertˌorɪkˌonamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-porto-rico
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pugilisti /pˈuɡɪlˌistɪ/ (n)
pugilista
  nyrkkeilijä

puhallin /pˈuhallɪn/ (n)
soprador
  laite, jolla puhalletaan jotakin

puhallinsoitin /pˈuhallˌinsoitɪn/ (n)
instrumento de sopro
  soitin, jonka ääni syntyy siihen puhallettaessa saattamalla rajallinen ilmatila, tavallisesti ilmapatsas, värähtelemään ja tämä värähtely etenee soittimesta ympäröivään ilmatilaan

puhallusputki /pˈuhallˌusputkɪ/ (n)
zarabatana
  putki, jonka kautta ammutaan kevyitä kuulia tai nuolia puhaltamalla

puhaltaa /pˈuhaltaː/ (v)
soprar
  pusertaa ilmaa keuhkoista suun kautta siten, että syntyy ilmavirtaus

puhdas /pˈuhdas/ (adj)
limpo
  jossa ei ole likaa tai epäpuhtauksia

puhdistaa /pˈuhdɪstaː/ (v)
limpar
  tehdä puhtaaksi, poistaa likaa tai saastetta

puhdistus /pˈuhdɪstus/ (n)
purga
  ei-toivottujen henkilöiden poistaminen järjestöstä tai alueelta

puhe /pˈuhe/ (n)
discurso, fala
  yhden henkilön pitämä suullinen, ennalta laadittu tai improvisoitu, tiettyyn retoriseen päämäärään pyrkivä esitys
discurso
  suullinen ilmaisu, puhumisen teko tai tulos

puheenjohtaja /pˈuheːnjˌohtaja/ (n)
presidente
  henkilö, joka johtaa keskustelua kokouksessa

puhekupla /pˈuhekˌupla/ (n)
balão
  sarjakuvassa oleva, hahmoon osoittava kupla, jossa lukee mitä hahmo sanoo

puhelin /pˈuhelɪn/ (n)
telefone
  puheen kaksisuuntaiseen välittämiseen ja keskustelujen käymiseen tarkoitettu yleensä sähkömekaaninen laite

puhelinkoppi /pˈuhelˌiŋkopːɪ/ (n)
cabine telefônica
  puhelinkioski, pieni rakennelma, jossa on maksullinen puhelin

puhelinluettelo /pˈuhelˌinluˌetːelo/ (n)
lista telefônica, catálogo telefónico, lista telefónica
  aakkosellinen luettelo tietyn alueen puhelinliittymien numeroista ja osoitteista haltijan mukaan

puhelu /pˈuhelu/ (n)
telefonema
  kahden puhelimen välinen puheyhteys

puhua /pˈuhua/ (v)
falar
  tuottaa puhetta, saada suullaan aikaan tunnistettavia sanoja ja lauseita
  jutella, keskustella
  osata jotakin kieltä

puhuja /pˈuhuja/ (n)
falante
  henkilö, joka puhuu

puida /pwˈida/ (v)
debulhar
  irrottaa jyvät viljakasveista

puinen /pwˈinen/ (adj)
lenhoso
  puuaineinen, puu-
  puusta tehty
  puita kasvava

puisto /pwˈisto/ (n)
parque
  usein esteettisiä arvoja korostava, hoidettu, puita kasvava, asutuksesta erillinen suurehko viheralue

puistokatu /pwˈistokˌatu/ (n)
avenida
  puiden tai puistoistutusten reunustama katu

pujo /pˈujo/ (n)
artemigem
  , yleinen marunoihin kuuluva, siitepölyallergiaa aiheuttava kasvi

pujottaa /pˈujotːaː/ (v)
enfileirar
  sovittaa jokin ahtaan aukon läpi

puku /pˈuku/ (n)
traje
  miehen tai naisen yhtenäinen asukokonaisuus

pulla /pˈulla/ (n)
pãozinho (doce)
  vehnäjauhoista tehty, hiivalla kohotettu kahvileipä

pullo /pˈullo/ (n)
garrafa
  suusta suppea, usein suljettava nesteen ym. säilyttämiseen tarkoitettu soveliaasta materiaalista valmistettu astia

pullokurpitsa /pˈullokˌurpɪtsa/ (n)
cabaça
  (yleisesti) pullokurpitsojen -suvun kurkkukasvi

pullonavaaja /pˈullonavˌaːja/ (n)
abridor
  kruunukorkin avaaja

pullonkaula /pˈulloŋkˌaula/ (n)
engarrafamento
  pullon tai vastaavan säiliön osa, joka johtaa suuaukosta säiliöön ja on tätä kapeampi

pullottaa /pˈullotːaː/ (v)
embotelhar
  panna, pakata pulloon

pulsari /pˈulsarɪ/ (n)
pulsar
  (tähtitiede) pyörivä tähden jäännös, neutronitähti, mikä lähettää säännöllisiä radiosäteilypulsseja, minkä perusteella tällaisen tähden olemassaolo on havaittavissa kuunneltaessa avaruudesta tulevia radiosignaaleja

pulssi /pˈulssɪ/ (n)
pulso
  lyhytaikainen signaali, sykäys

pultti /pˈultːɪ/ (n)
parafuso
  koneruuvi, kuusiokantainen kiinnitysväline, tylppäkärkinen ja lieriövartinen ruuvi, mutterin vastakappale

pumpata /pˈumpata/ (v)
aspirar
  käyttää pumppua

pumppu /pˈumpːu/ (n)
bomba
  mekaaninen nesteiden tai kaasujen siirtämiseen tarkoitettu laite

puna-ara /pˈunaˈara/ (n)
arara-canga
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punainen /pˈunainen/ (adj)
vermelho, encarnado
  sellainen, jonka väri on punainen
ruivo, vermelho
  poliittisesti äärivasemmistolainen, kommunistinen

punainen /pˈunainen/ (n)
rubro, vermelho
  punainen väri, näkyvän valon aallonpituudeltaan pisin väri, 625–760 nanometriä

punainen jättiläinen /pˈunainen jˈætːɪlˌæinen/ (n)
estrela vermelha gigante
  pääsarjan tähti, joka on tiivistynyt keskiosastaan ja huomattavasti laajentunut ulko-osastaan sen jälkeen, kun tähden keskustasta on loppunut vety

punainen kääpiö /pˈunaineŋ kˈæːpɪø/ (n)
anã-vermelha
  pääsarjan suhteellisen pieni ja viileä tähti, joka on massaltaan 0,075-0,5 Auringon massaa; Linnunradan ylivoimaisesti yleisin tähtityyppi

punaisten lyhtyjen alue /pˈunaisten lˈyhtyjen ˈalue/ (n)
zona de meretrício
  rajattu alue jostakin kaupunginosasta, jossa prostituutio on sallittua, vaikkakin yleensä silti säänneltyä

punakärpässieni /pˈunakˌærpæssˌienɪ/ (n)
amanita mata-moscas
  punalakkinen kärpässieni ()

punalakkiaratti /pˈunalˌakːɪarˌatːɪ/ (n)
tiriba-cabeça-rosa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaluri /pˈunalˌurɪ/ (n)
lóris-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaniskaluri /pˈunanˌiskalˌurɪ/ (n)
lóris-de-colar-rojo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punanokka-aratti /pˈunanˌokːaˈaratːɪ/ (n)
curica-de-bico-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaotsa-amatsoni /pˈunaˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
papagaio-diadema
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaposkiaratti /pˈunapˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-pfrimer
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaposkipeippo /pˈunapˌoskɪpˌeipːo/ (n)
peito-celeste de face carmesim
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punapyrstökakadu /pˈunapˌyrstøkˌakadu/ (n)
cacatua-negra-de-cauda-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punapääaratti /pˈunapˌæːarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-cabeça-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punarinta /pˈunarˌinta/ (n)
pisco de peito ruivo
  pienikokoinen varpuslintu ()

punarintakaija /pˈunarˌintakˌaija/ (n)
periquito-de-bigode
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punarintaluri /pˈunarˌintalˌurɪ/ (n)
lóris-de-forstein
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaruohokaija /pˈunarˌuohokˌaija/ (n)
periquito-esplêndido
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punasiipiaranen /pˈunasˌiːpɪˌaranen/ (n)
apuim-de-asa-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punasiirtymä /pˈunasˌiːrtymæ/ (n)
desvio para o vermelho
  loittonevan valonlähteen valon siirtyminen kohti spektrin punaista päätä. Esim. kaukaisten tähtien valo näkyy maasta punaisempana kuin se oli lähtiessään

punastua /pˈunastˌua/ (v)
corar
  muuttua kasvojen väriltä punaiseksi nolostuksen, ujouden tai häpeän vuoksi

punatulkku /pˈunatˌulkːu/ (n)
dom-fafe
  peippojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

punaviini /pˈunavˌiːnɪ/ (n)
vinho tinto
  väriltään punainen viini, johon on liuennut valmistuksen aikana parkkiaineita rypäleiden kuorista ja siemenistä

punertava /pˈunertˌava/ (adj)
avermelhado
  punaiseen vivahtava

punktio /pˈuŋktɪo/ (n)
paracentese
  pisto ruumiin onteloon, esim. näytteen ottamiseksi tai nesteen, märän tai veren poistamiseksi ontelosta

punnita /pˈunnɪta/ (v)
pesar
  mitata jnk paino

punta /pˈunta/ (n)
libra
  joissakin maissa käytetyn rahayksikön nimi; Iso-Britannian punnan symboli on £

puola /pˈuola/ (n)
polaco, polonês
  puolan kieli, Puolassa puhuttava länsi-slaavilainen kieli (kielitunnus: pl)

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (adj)
polonês, polaco
  Puolasta peräisin oleva tai Puolaan liittyvä

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (n)
polaco, polonês
  pysyvästi Puolassa asuva henkilö

puoli /pˈuolɪ/ (n)
lado
  jonkin kokonaisuuden osa; toinen kahdesta; yksi useasta

puoliautomaattinen /pˈuolɪˌautomˌaːtːɪnen/ (adj)
semiautomático
  (tuliaseista) itselataava; sellainen joka ei ammu sarjatulta, vaan yksittäisiä laukauksia latautuen automaattisesti

puoliintumisaika /pˈuolɪːntˌumɪsˌaika/ (n)
meia-vida
  alkuaineen tai sen isotoopin radioaktiiviseen hajoamiseen liittyvä kiinteä ajanjakso, jonka kuluttua radioaktiivisuus on laskenut puoleen

puolijohde /pˈuolɪjˌohde/ (n)
semicondutor
  kiinteä aine, joka sähkönjohtavuudeltaan sijoittuu eristeen ja johtimen välille; hyvin merkittäviä elektroniikan komponenttien raaka-aineita

puolijumala /pˈuolɪjˌumala/ (n)
semideus
  henkilö, jonka toinen vanhemmista on jumala ja toinen ihminen

puolikas /pˈuolɪkas/ (n)
metade
  puoli, puolisko, toinen jonkin kokonaisuuden kahdesta osasta

puolikuiva /pˈuolɪkwˌiva/ (adj)
adamado, meio seco
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, kuivan ja puolimakean välissä

puolikuu /pˈuolɪkuː/ (n)
crescente
  taivaalla auringon puoliksi valaisema Kuun kiekko

puolikuuluu /pˈuolɪkˌuːluː/ (n)
osso semilunar
  käsivarren luihin liittyvä ranteen luu, os lunate

puolimakea /pˈuolɪmˌakea/ (adj)
meio doce
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, puolikuivan ja makean välissä

puolimetalli /pˈuolɪmetˌallɪ/ (n)
metaloide
  alkuaine, jolla on sekä metallin että epämetallin ominaisuuksia, ja sijaitsee jaksollisessa järjestelmässä metallien ja epämetallien välisellä rajalinjalla

puolinuotti /pˈuolɪnˌuotːɪ/ (n)
mínima
  ¹/₂-nuotti, kaksi ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa puolen tahdin pituinen nuotti

puolipiste /pˈuolɪpˌiste/ (n)
ponto e vírgula, ponto-e-vírgula
  välimerkki, joka erottaa kahta lausetta. Luetteloissa sitä käytetään luokkien välillä. Vastaava symboli ;

puoliso /pˈuolɪso/ (n)
esposa
  mies (aviomies) tai vaimo

puolisuunnikas /pˈuolɪsˌuːnnɪkas/ (n)
trapézio
  nelikulmio, jossa on kaksi yhdensuuntaista sivua

puolittaa /pˈuolɪtːaː/ (v)
mear
  jakaa kahteen yhtä suureen osaan
  alentaa puoleen

puolivuosittainen /pˈuolɪvˌuosɪtːˌainen/ (adj)
bianual
  kaksi kertaa vuodessa tapahtuva

puolue /pˈuolue/ (n)
partido
  yhteisten aatteiden kannattajien ja samoja poliittisia etuja tavoittelevien kansalaisten yhteenliittymä; poliittinen puolue

puolueellinen /pˈuoluˌeːllɪnen/ (adj)
parcial
  jonkun osapuolen puolella oleva, sitä suosiva

puolueettomuus /pˈuoluˌeːtːomuːs/ (n)
neutralidade
  se, että on puolueeton

puolukka /pˈuolukːa/ (n)
arando-vermelho
  kanervakasveihin kuuluva korkea ikivihreä varpu ()

puolustaa /pˈuolustaː/ (v)
defender
  koettaa vastustaa jnk tahon hyökkäystä

puolustaja /pˈuolustˌaja/ (n)
beque
  ihminen, joka puolustaa jotakuta tai jotakin; puolestapuhuja
defensor
  pallopeleissä kenttäpelaaja, jonka tehtävänä on torjua vastustajan hyökkäyksiä

puolustus /pˈuolustus/ (n)
defesa
  puolustaminen ja sen toteutus

puomi /pˈuomɪ/ (n)
lança
  kulkuväylän sulkemiseen käytettävä, yleensä nouseva ja laskeva puu tai tanko
  (merenkulku) aluksen rikiin kuuluva keulanpuoleisesta päästään nivelellä mastoon tuettu pyöröpuu

puoskari /pˈuoskarɪ/ (n)
charlatão
  henkilö, joka harjoittaa lääketieteellistä tointa ilman voimassa olevaa lupakirjaa

puoti /pˈuotɪ/ (n)
loja
  myymälä, kauppa, varsinkin pieni erikoisliike

puraista /pˈuraista/ (v)
morder
  purra nopeasti ja kerran

puristaa /pˈurɪstaː/ (v)
apertar
  painaa tiiviiksi joka suunnasta

purje /pˈurje/ (n)
vela
  (merenkulku) purjealuksen mastoon kiinnitetty kangas, johon tuulen voima kohdistuu ja kuljettaa alusta

purjealus /pˈurjealus/ (n)
veleiro
  purjeita käyttäen tuulen voimalla liikkuva alus

purjehdus /pˈurjehdus/ (n)
velejada
  purjehtien tai muulla tavoin aluksella tehty matka; myös risteily

purjehtia /pˈurjehtˌia/ (v)
velejar
  liikkua vesillä purjeen tai purjeiden avulla

purjehtiminen /pˈurjehtˌimɪnen/ (n)
navegação
  aluksen tai veneen kuljettaminen purjeeseen kohdistuvan tuulen avulla pitkin valittua reittiä halutulla tavalla

purjekangas /pˈurjekˌaŋŋas/ (n)
lona
  purjeisiin käytettävä kangas

purjevene /pˈurjevˌene/ (n)
veleiro
  purjelaivaa pienempi alus, joka kulkee tuulen voiman vaikuttaessa sen purjeisiin

purkaus /pˈurkaus/ (n)
erupção
  purkautuminen

puro /pˈuro/ (n)
riacho
  jokea pienempi vesiväylä, joka on suunnilleen 10 cm:stä pariin metriin leveä

purra /pˈurra/ (v)
morder
  puristaa hampailla

purukumi /pˈurukˌumɪ/ (n)
chiclete, goma de mascar
  pureskeltavaksi tarkoitettu makeinen, jota ei ole tarkoitus niellä

pusero /pˈusero/ (n)
blusa
  ylävartalon ylle puettava yleensä vain vyötäröön saakka ulottuva vaatekappale

puskuri /pˈuskurɪ/ (n)
para-choque
  auton tai muun ajoneuvon osa, jonka on tarkoitus ottaa ensimmäisenä vastaan törmäyksessä ja vaimentaa sitä
buffer
  muistialue, jossa varastoidaan dataa sen käsittelyä tai eteenpäin lähettämistä varten

pussi /pˈussɪ/ (n)
bolsa
  joustavaseinämäinen säiliö, joka on tehty esimerkiksi muovista, voimapaperista tai kankaasta

pussieläin /pˈussielæin/ (n)
marsupial
  jokin osaluokan nisäkkäistä, jotka elättävät vastasyntyneitä poikasiaan vatsassa olevassa ihopoimussa, jonka sisällä nisät ovat

pussimäyrä /pˈussɪmˌæyræ/ (n)
bandicoot
  eräitä Australiassa ja Uudessa-Guineassa eläviä pussieläimiä (-heimo)

pussittaa /pˈussɪtːaː/ (v)
encaçapar
  pakata pussiin

putiikki /pˈutɪːkːɪ/ (n)
boutique
  pieni myymälä

putki /pˈutkɪ/ (n)
tubo, cano
  tavallisesti poikkileikkaukseltaan pyöreä, tasapaksu ja molemmista päistä avoin kappale

putkimies /pˈutkɪmies/ (n)
encanador
  ammattilainen, joka korjaa ja huoltaa rakennusten lämpö-, vesi- ja ilmastointijärjestelmiä ja -laitteita

puu /pˈuː/ (n)
árvore
  puuvartinen, pensasta suurempi kasvi
  kytketty, syklitön tietorakenne

puuaines /pˈuːaines/ (n)
madeira
  (puutavara) mekaanisesti tai kemiallisesti jalostettava puuraaka-aine

puuhiili /pˈuːhɪːlɪ/ (n)
carvão
  puun hiiltyessä, vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine

puujalka /pˈuːjalka/ (n)
perna-de-pau
  (alkujaan puinen) pareittain käytettävä väline, jolla voi kulkea tavallista korkeammalla; puujalat

puukottaa /pˈuːkotːaː/ (v)
apunhalar
  lyödä tai viiltää henkilöä vahingoittamistarkoituksessa puukolla tai muulla teräaseella

puuleopardi /pˈuːleopˌardɪ/ (n)
leopardo-nebuloso
  puutiikeri, (), isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji

puuni /pˈuːnɪ/ (n)
cartaginês, púnico#Portugali
  puunilaisten puhuma foinikian kielen myöhäismuoto

puupuhallin /pˈuːpuhˌallɪn/ (n)
madeira
  puhallussoitinten ryhmän soitin, joka eroaa vaskipuhaltimista materiaaliltaan (joka voi olla puuta tai metallia) sekä äänenmuodostukseltaan.

puuro /pˈuːro/ (n)
pappa
  jostakin viljasta maidon tai veden kanssa keittämällä valmistettu velliä kiinteämpi ruoka

puuseppä /pˈuːsepːæ/ (n)
carpinteiro
  ainespuun käsittelyn ammattilainen, joka tekee puusta erilaisia esineitä sekä korjaa ja entisöi

puuska /pˈuːska/ (n)
lufa
  äkillinen, lyhytkestoinen tuulenvirtaus
  äkillinen tunteenilmaus

puuta /pˈuːta/ (n)
pud
  vanha venäläinen painomitta, 40 leiviskää, 16,38 kg

puutarha /pˈuːtarha/ (n)
jardim, quintal
  puilla, pensailla ja kukkaistutuksilla koristeltu rauhallinen ulkoalue, jossa usein tuotetaan koristekasvien lisäksi juureksia ja vihanneksia. Suomessa kasvukauden pidentämiseksi on käytetty kasvilavaa taimien kasvatukseen. Kaupallisesti toimivaa puutarhaa nimitetään kauppapuutarhaksi.

puutarhanhoito /pˈuːtarhˌanhoito/ (n)
jardinagem
  koriste- ja hyötykasvien kasvattamista pienessä määrin

puutarhuri /pˈuːtarhˌurɪ/ (n)
jardineiro
  puutarhatalouden perustutkinto

puutavara /pˈuːtavˌara/ (n)
madeira serrada
  puusta, erityisesti puun rungosta, saatavan raaka-aineena ja kaupallisena tuotteena käytettävän puuaineen yleisnimitys

puute /pˈuːte/ (n)
necessidade
  kova tarve; se, että jotakin ei ole

puutiainen /pˈuːtɪˌainen/ (n)
carrapato
  punkkeihin kuuluva kahdeksanjalkainen verta imevä eläin, joka saattaa purressaan levittää tauteja

puuttua /pˈuːtːua/ (v)
faltar
  olla poissa jostakin ja aiheuttaa siten sen vajavaisuus
carecer
  olla olematta jollakin/jollakulla ja aiheuttaa siten sille puute tai tarve

puuvartinen /pˈuːvartɪnen/ (adj)
lenhoso
  sellainen, jonka varren kudoksista merkittävä osa on puuainesta

puuvilla /pˈuːvɪlla/ (n)
algodão
  malvakasveihin (Gossypium) lukeutuva yksi- tai monivuotinen ruoho. Hyötykasveina käytettyjä lajeja on useita.

puuvillainen /pˈuːvɪllˌainen/ (adj)
de algodão
  puuvillasta valmistettu

pyhiinvaeltaja /pˈyhɪːnvaˌeltaja/ (n)
peregrino
  pyhiinvaelluksen tekijä

pyhimys /pˈyhɪmys/ (n)
santo
  pyhänä pidetty henkilö

pyhä /pˈyhæ/ (adj)
sagrado, sacro
  uskonnoissa Jumalalle tai jumalille erotettu

pyhäinpäivä /pˈyhæimpˌæivæ/ (n)
Dia de Todos-os-Santos
  kirkollinen juhlapyhä jolloin muistetaan vainajia ja kirkon pyhiä. Suomessa ja Ruotsissa lokakuun 31. ja marraskuun 6. päivän välinen lauantai, katolisissa maissa marraskuun 1. päivä, ja ortodokseilla ensimmäinen helluntain jälkeinen sunnuntai

pyjama /pˈyjama/ (n)
pijama
  väljä yöasu, johon kuuluu housut ja paita

pyramidi /pˈyramˌidɪ/ (n)
pirámide
  pohjaltaan neliömäinen, sivuiltaan kolmiomainen, sileä- tai porrastettu huippua kohti kapeneva kivirakennelma, jossa yleensä on sisätiloja

pyrkiä /pˈyrkɪæ/ (v)
almejar
  yrittää päästä johonkin tavoitteeseen

pyrolyysi /pˈyrolˌyːsɪ/ (n)
pirólise
  kuivatislaus; yhdisteiden hajottaminen kuumentamalla ilman hapen läsnäoloa

pyrstö /pˈyrstø/ (n)
cauda
  erityisesti selkäjänteisten, kuten kalojen, lintujen ja useiden sammakkoeläinten ruumiin takapäässä olevan pidentymän nimitys, joka häntää vastaavana ruumiinosana mm. helpottaa liikkumista

pystysuora /pˈystysˌuora/ (adj)
vertical
  vertikaalinen, luotiviivan suuntainen

pystysuora /pˈystysˌuora/ (n)
vertical
  vertikaali, luotiviivan suuntainen suora

pysyvyys /pˈysyvyːs/ (n)
permanência
  se, että on pysyvä

pysyvästi /pˈysyvˌæstɪ/ (adv)
permanentemente
  siten, että tekoa ei voi kumota; peruuttamattomasti

pysyä /pˈysyæ/ (v)
permanecer
  jäädä jhk paikkaan tai olotilaan, olla lähtemättä jstk

pysäkki /pˈysækːɪ/ (n)
parada
  joukkoliikenteen kulkuneuvojen pysähtymispaikka matkustajien ottamista ja jättämistä varten

pysäköintimittari /pˈysækˌøintɪmˌitːarɪ/ (n)
parquímetro
  pysäköintialueella tai -ruudun läheisyydessä oleva laite, josta voi ostaa pysäköintiaikaa ja joka näyttää jäljellä olevan pysäköintiajan

pyton /pˈyton/ (n)
pitão
  Afrikassa ja Aasiassa elävien jättikäärmeiden alaheimoon kuuluva muniva käärmelaji

pyyhekumi /pˈyːhekˌumɪ/ (n)
borracha
  väline, jolla voi pyyhkiä pois lyijykynän jäljen

pyyheliina /pˈyːhelˌiːna/ (n)
toalha
  kuivaamiseen käytettävä yl. kankainen pyyhe

pyyhkiä /pˈyːhkɪæ/ (v)
enxugar
  poistaa likaa pinnalta hankaamalla tai kevyesti painamalla yleensä tekstiilistä esinettä sen päällä
apagar
  poistaa kynänjälkeä piirtopinnalta; kumittaa

pyykkipoika /pˈyːkːɪpˌoika/ (n)
grampo de roupa
  nipistin, jonka avulla ripustetaan pesty pyykki kuivumaan narulle

pyyntö /pˈyːntø/ (n)
requisição
  toivomus, joka esitetään jollekulle

pyytää /pˈyːtæː/ (v)
pedir
  esittää pyyntö, anoa, kehottaa tekemään jotakin tai pyytää palvelusta tai esinettä

pyökki /pˈyøkːɪ/ (n)
faia
  euroopanpyökki, kasvuvyöhykkeellään hyvin kookkaaksi kasvava jalo lehtipuu ()

pyöreä /pˈyøreæ/ (adj)
redondo, redonda
  ympyrän muotoinen, pallomainen

pyöriäinen /pˈyørɪˌæinen/ (n)
toninha
  pyöriäisten heimon () valas

pyörremyrsky /pˈyørremˌyrsky/ (n)
turbilhão
  mitoiltaan matalapainetta pienempi ilmakehän virtausjärjestelmä, johon liittyy mm. myrskykeskuksen ilmanpaineminimiä kiertävä, lähellä maanpintaa erittäin voimakas ilmavirtaus

pyörtyä /pˈyørtyæ/ (v)
desmaiar
  menettää tajuntansa hetkeksi ja kaatua

pyörä /pˈyøræ/ (n)
roda
  keskelle kiinnitetyn akselin ympäri pyörivä mekaaninen laite

pyöräillä /pˈyøræillæ/ (v)
andar
  ajaa polkupyörällä

pyöräily /pˈyøræily/ (n)
ciclismo
  polkupyörällä ajettavat kilpailut

pyörätuoli /pˈyørætˌuolɪ/ (n)
cadeira de rodas
  liikuntavammaisen liikkumavälineenä käytettävä tuoli, jossa on pyörät

pyöröovi /pˈyørøˌovɪ/ (n)
porta giratória
  yleensä pariovi, jonka yhteen kytketyt puoliskot kiertävät oviaukon puoliväliin sijoitetun pystyakselin ympäri muodostaen sisäänmeno- ja poistumisoven

pyöveli /pˈyøvelɪ/ (n)
carrasco, verdugo
  kuolemanrangaistuksen toimeenpanija; teloittaja, mestaaja

pyöveliaratti /pˈyøvelˌiarˌatːɪ/ (n)
curica-caica
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pähkinä /pˈæhkɪnæ/ (n)
noz
  kuiva, aukeamaton hedelmä, joka sisältää vain yhden siemenen. Kaupallisesti ja arkikielessä nimitetään muunkin laisia kovia syötäviä paljon rasvaa ja valkuaista sisältäviä hedelmiä tai sellaisen osia pähkinöiksi.

pähkinäpensas /pˈæhkɪnæpˌensas/ (n)
aveleira
  euroopanpähkinäpensas, korkeakasvuinen pensas (); hedelmä on pähkinä, joka kypsyy kasvukauden päättyessä

pähkinäpuu /pˈæhkɪnæpuː/ (n)
nogueira
  jalopähkinöihin (Juglans) kuuluvia kasveja, joissa kasvaa pähkinöitä

pähkylä /pˈæhkylæ/ (n)
aquénio
  pienikokoinen, kovakuorinen, kuiva ja aukeamaton hedelmä, jossa on sisällä yksi siemen

päihtynyt /pˈæihtynyt/ (adj)
embriagado
  jonkin päihteen vaikutuksen alainen

päivittäin /pˈæivɪtːæin/ (adv)
diariamente
  jokaisena päivänä, joka päivä

päivittäinen /pˈæivɪtːˌæinen/ (adj)
cotidiano, quotidiano
  sellainen, joka esiintyy, tapahtuu, toistuu tms. jokaisena päivänä; jokaiseen päivään kuuluva, jokapäiväinen

päivittää /pˈæivɪtːæː/ (v)
actualizar
  korvata vanhentunut tietokoneohjelma ajantasaisella versiolla

päivitys /pˈæivɪtys/ (n)
atualização
  ajan tasalle saattaminen

päivä /pˈæivæ/ (n)
dia
  valoisa aika vuorokaudesta, aamun ja illan välissä
  (arkikieltä) vuorokausi

päiväkirja /pˈæivækˌirja/ (n)
diário
  henkilökohtainen muistikirja merkittävien tapahtumien muistiin merkitsemiseksi

päiväkoti /pˈæivækˌotɪ/ (n)
jardim de infância
  lastentarha; paikka, jossa lastenhoitajat hoitavat ryhmää lapsia vanhempien ollessa töissä

päivällinen /pˈæivællɪnen/ (n)
almoço
  ateria, joka syödään yleensä iltapäivällä klo 16–19, vuorokauden toinen pääateria lounaan jälkeen

päivämäärä /pˈæivæmˌæːræ/ (n)
data
  kalenterin mukainen ajankohta, päivän aikamäärä ()

päivänkakkara /pˈæivæŋkˌakːara/ (n)
margarida
  valko-keltakukkainen asterikasvi ()

päivänkorento /pˈæivæŋkorˌento/ (n)
efemérida
  päivänkorentojen lahkon () hyönteisiä

päivänseisaus /pˈæivænsˌeisaus/ (n)
solstício
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Kravun tai Kauriin kääntöpiirillä

päiväntasaaja /pˈæivæntasˌaːja/ (n)
equador, linha do equador
  Maan ekvaattori

päiväntasaus /pˈæivæntasaus/ (n)
equinócio
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Maan päiväntasaajalla

päivänvalo /pˈæivænvˌalo/ (n)
luz do dia/sol
  auringonvalo

päiväsaika /pˈæivæsˌaika/ (n)
dia
  päiväinen aika, päiväaika

pässi /pˈæssɪ/ (n)
carneiro
  urospuolinen lammas

pätevä /pˈætevæ/ (adj)
competente
  sellainen, joka on johonkin asiaan riittävä, kelpoinen

pää /pˈæː/ (n)
cabeça
  kehon osa, jossa yleensä sijaitsevat aivot, silmät, korvat, suu ja nenä

päähine /pˈæːhɪne/ (n)
acessório para a cabeça
  päässä pidettävä vaatekappale, suoja tai koriste, esimerkiksi hattu tai kruunu

pääilmansuunta /pˈæːɪlmˌansuːnta/ (n)
ponto cardeal
  ilmansuunta, joka on yksi neljästä pääasiallisesta ilmansuunnasta, jotka ovat suhteessa toisiinsa 90 asteen kulmissa

pääjalkainen /pˈæːjalkˌainen/ (n)
cefalópode
  (eläintiede) pelkästään meressä elävien pääjalkaisten (Cephalopoda), toisen nilviäisten pääjakson kahdeksasta (8) luokasta, edustaja. Lähes kaikki nykyiset pääjalkaiset (n. 99 %) kuuluvat mustekalojen alaluokkaan (Coleoidea) ja loput luetaan helmiveneiden alaluokkaan (Nautiloidea)

pääkaupunki /pˈæːkaupˌuŋkɪ/ (n)
capital
  itsenäisen valtion hallinnollinen keskus

pääkirjoitus /pˈæːkɪrjˌoitus/ (n)
editorial
  sanoma- ja aikakauslehden aloitussivulla sijaitseva, päätoimittajan hyväksymä mielipidekirjoitus, joka kertoo lehden kannan ajankohtaiseen aiheeseen

pääkonttori /pˈæːkontːˌorɪ/ (n)
matriz
  strategisesti sijoitettu keskuskonttori, joka toimii yrityksen ja sen konttoriverkoston hallintokeskuksena; myös kyseinen toimistorakennus

päälaenluu /pˈæːlaˌenluː/ (n)
parietal
  kaksi luuta, jotka muodostavat päälaen, otsaluun ja takaraivonluun välissä

päälaki /pˈæːlakɪ/ (n)
alta
  ihmisen tai eläimen pään ylin, kaareva osa; pään lakipiste

päälause /pˈæːlause/ (n)
oração coordenada
  lause, joka ilmaisee yhden kokonaisen ajatuksen ja sisältää yleensä predikaatin ja subjektin; voi esiintyä itsenäisenä ja näin muodostaa kirjoituksessa yksinäänkin virkkeen

päällystää /pˈæːllystæː/ (v)
revestir
  laittaa pysyvästi jonkin päälle jotakin

pääluokka /pˈæːluokːa/ (n)
voz
  prdoduktiivinen rakenne, jolla muutetaan verbin tai lauseen argumenttirakennetta ja valenssia, suomessa verbien taivutusluokka, joka kertoo siitä tunnetaanko tekijä

päälävistäjä /pˈæːlævˌistæjæ/ (n)
diagonal principal
  neliömatriisin alkiot, jotka ovat suoralla matriisin vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan

pääministeri /pˈæːmɪnˌisterɪ/ (n)
primeiro-ministro, primeiro ministro
  valtion hallituksen johtaja

päänahka /pˈæːnahka/ (n)
escalpo
  pään yläosan iho; hiuspohja

päänsärky /pˈæːnsærky/ (n)
dor de cabeça, enchaqueca
  pääkipu, päässä tuntuva särky ja kipu

pääoma /pˈæːoma/ (n)
capital
  (liiketaloustiede) finanssipääoma; raha ja vastaavat välineet

pääomamarkkinat /pˈæːomamˌarkːɪnat/ (n)
mercado de capitais
  rahoitusmarkkinat, joilta yritykset voivat kerätä vierasta ja omaa pääomaa

pääri /pˈæːrɪ/ (n)
par
  ylhäisaatelin jäsen Britanniassa

pääruoka /pˈæːruoka/ (n)
prato principal
  usean ruokalajin ateriassa tyypillisesti aterian keskellä syöty raskain ruokalaji

päärynä /pˈæːrynæ/ (n)
pêra
  tarhapäärynä, hedelmäpuuna viljelty ruusukasvien heimon puu (Pyrus communis), joka on läheistä sukua omenapuulle
pêra, pera
  päärynäpuun hedelmä

pääsihteeri /pˈæːsɪhtˌeːrɪ/ (n)
secretário-geral
  eräiden järjestöjen tai puolueiden korkein toimeenpaneva asema; siinä oleva henkilö

pääsiäinen /pˈæːsɪˌæinen/ (n)
Páscoa
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen muistoksi

pääsiäismuna /pˈæːsɪˌæismuna/ (n)
ovo de Páscoa
  koristeltu muna, joita annetaan lahjaksi pääsiäisenä; munan sisällä on usein yllätys

pääsiäispupu /pˈæːsɪˌæispupu/ (n)
coelhinho da Páscoa
  kuvitteellinen jänis, joka tuo lapsille suklaamunia pääsiäisenä.

pääsky /pˈæːsky/ (n)
andorinha
  laajalle levinneen, noin 75 lajin varpuslintuheimon, pääskyjen (Hirundinidae), jäsen. Heimoon kuuluu kolme Suomessa pesivää lajia: haarapääsky, räystäspääsky ja törmäpääsky

päästä käsiksi /pˈæːstæ kˈæsɪksɪ/ (v)
acessar
  saada ponnistelujen tuloksena jk käyttöönsä

päästäinen /pˈæːstæinen/ (n)
musaranho
  mikä tahansa päästäisten heimoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai semmoisen yksilö

päästää /pˈæːstæː/ (v)
liberar
  vapauttaa

pääte /pˈæːte/ (n)
terminal
  tietokoneen käyttölaite, yksinkertainen syöttö- ja tulostuslaite, joka on kytketty keskustietokoneeseen kaapelin tai verkon välityksellä, nykyisin usein näyttöpääte; myöhemmin pääte-emulaattori eli pääteohjelma

pääteviiva /pˈæːtevˌiːva/ (n)
serifa
  eräissä kirjasinlajeissa kirjainmerkin osien päässä esiintyvä poikittainen viiva

päätoimittaja /pˈæːtoimˌitːaja/ (n)
chefe de reportagem
  julkaisun vastaava toimittaja, joka vastaa pääkirjoituksista ja kantaa oikeudellisen vastuun sisällöstä

päättää /pˈæːtːæː/ (v)
decidir
  tehdä päätös

päätyä /pˈæːtyæ/ (v)
acabar
  tulla, joutua viimein johonkin

päätäi /pˈæːtæi/ (n)
piolho da cabeça
  ihmisen hiuksissa ja hiusmarrossa loisiva 2–3 mm pituinen täilaji (), hiustäi

päätöksenteko /pˈæːtøksˌenteko/ (n)
tomada de decisão
  henkinen toiminta jostain asiasta päättämiseksi

päätön /pˈæːtøn/ (adj)
acéfalo
  sellainen, jolla ei ole päätä

päätös /pˈæːtøs/ (n)
decisão
  pohdinnan tuloksena syntyvä vakuuttuminen jonkin asian tekemisestä; hallinnollisesti tehty ratkaisu

pöllö /pˈøllø/ (n)
coruja, mocho
  Strigidae-heimoon kuuluvia öisin liikkuvia petolintuja, jotka tunnistaa suuresta päästä, lyhyestä kaulasta ja koukkumaisesta nokasta

pöly /pˈøly/ (n)
pó
  hyvin hienojakoinen aine, jolle ilmassa leijuminen on ominaista

pölynimuri /pˈølynˌimurɪ/ (n)
aspirador
  siivoukseen käytettävä sähkölaite, joka imee sisäänsä pölyä ja roskia

pölypyörre /pˈølypˌyørre/ (n)
redemoinho
  nouseva ilmapyörre, johon on sekoittunut pölyä

pölyttää /pˈølytːæː/ (v)
polinizar
  levittää siitepölyä kasveihin
empoar
  poistaa pölyä

pörssi /pˈørssɪ/ (n)
bolsa, bolsa de valores
  julkinen kauppapaikka kaupankäynnin kohteen, erityisesti arvopapereiden, ostamista ja myymistä varten; rakennus jossa se toimii

pötsi /pˈøtsɪ/ (n)
rúmen
  märehtijän ensimmäinen maha

pöytä /pˈøytæ/ (n)
mesa
  huonekalu, jossa on jalkojen varassa seisova taso työntekoa, lukemista, syömistä yms. varten

pöytäkirja /pˈøytækˌirja/ (n)
ata
  tilaisuuden (kokouksen, toimituksen, tms.) kulusta ja päätöksistä kirjattavat viralliset muistiinpanot, joiden laadintaan ja käsittelyyn liittyy yleensä säädöksiä

pöytäliina /pˈøytælˌiːna/ (n)
toalha de mesa
  pöydän päälle asetettava liina, joka suojaa pöydänkantta

pöytätennis /pˈøytætˌennɪs/ (n)
tênis de mesa
  peli, jossa lyödään palloa pöydällä olevan verkon yli vastustajalle

raaka /rˈaːka/ (adj)
bruto
  sellainen, joka ei ole vielä kypsynyt, kypsymätön

raaka-aine /rˈaːkaˈaine/ (n)
matéria prima
  luonnonvara tai puolivalmiste, mistä jalostetaan erilaisia tuotteita

raakaöljy /rˈaːkaˌøljy/ (n)
petróleo bruto
  jalostamaton, maasta sellaisenaan saatava maaöljy

raakkua /rˈaːkːua/ (v)
grasnar
  variksen ääntelyä kuvaava verbi

raamattu /rˈaːmatːu/ (n)
Bíblia
  iso kirja, etenkin kattavista, ohjekirjoista käytetty sanonta

raamatullinen /rˈaːmatˌullɪnen/ (adj)
bíblico
  sellainen, joka liittyy Raamattuun, on Raamatussa tai Raamatusta peräisin

raatihuone /rˈaːtɪhˌuone/ (n)
prefeitura
  julkinen rakennus, jossa kaupunginraati eli -hallitus kokoontui

rabbi /rˈabːɪ/ (n)
rabino
  juutalainen lainoppinut, alun perin juutalaisen uskon ja lain opettaja ja tulkitsija ja tuomari, joka voi nykyisin myös toimia jumalanpalveluksissa ja edustaa juutalaista seurakuntaa

radiaani /rˈadɪˌaːnɪ/ (n)
radiano
  SI-järjestelmän mukainen absoluuttinen tasokulman mittayksikkö. Radiaanin tunnus on rad.

radikaali /rˈadɪkˌaːlɪ/ (n)
radical
  laittomuudet tai väkivallan hyväksyvä aktivisti; äärimmäisyysmies, äärimmäisyysihminen

radikaalinen /rˈadɪkˌaːlɪnen/ (adj)
radical
  kielen juuren avulla tuotettava

radioaktiivinen /rˈadɪoˌaktɪːvɪnen/ (adj)
radioativo, radioactivo
  sellainen, jossa esiintyy radioaktiivisuutta

radioaktiivisuus /rˈadɪoˌaktɪːvɪsuːs/ (n)
radioactividade, radioatividade
  luonnonilmiö, jossa tiettyjen alkuaineiden atomit hajoavat spontaanisti säteilyä vapauttaen

radioamatööri /rˈadɪˌoamatˌøːrɪ/ (n)
radioamador
  radioamatööritutkinnon suorittanut henkilö, jonka tarkoituksena on pitää radioyhteyksiä toisten radioamatöörien kanssa

radioasema /rˈadɪˌoasˌema/ (n)
estação de rádio
  yhtiö tai vastaava toimija, joka toimittaa ja lähettää radio-ohjelmaa

radiologia /rˈadɪˌoloɡˌia/ (n)
radiologia
  lääketieteen haara, missä tutkitaan ja sovelletaan ionisoivaa säteilyä ja sen vaikutuksia kuvauksiin ja sädehoitoon

radioteleskooppi /rˈadɪˌotelˌeskoːpːɪ/ (n)
radiotelescópio
  radiotähtitieteen teleskooppi, jolla havainnoidaan avaruuden radiolähteitä radiosäteilyn aallonpituuksilla

radium /rˈadium/ (n)
rádio
  maa-alkalimetalleihin kuuluva radioaktiivinen alkuaine, tunnus Ra

radon /rˈadon/ (n)
rádon
  jalokaasu, alkuaine Rn

radžastani /rˈadʒastˌanɪ/ (n)
rajastani
  Intiassa ja Pakistanissa puhuttavia indoarjalaisia kieliä (kielitunnus: raj)

rae /rˈae/ (n)
granizo, saraiva
  taivaalta raesateessa satava pala jäätä
grão, grânulo
  (materiaalitiede) yhden yksittäiskiteen muodostama alue kiteisessä materiaalissa

raha /rˈaha/ (n)
dinheiro
  vaihdon väline, jota voi vaihtaa hyödykkeisiin eli palveluihin ja tavaroihin ja jota käytetään arvon ja hinnan mittana

rahanpesu /rˈahampˌesu/ (n)
lavagem de dinheiro
  rikoksilla hankitun rahan naamiointi laillisista lähteistä saaduksi

rahapaja /rˈahapˌaja/ (n)
casa da moeda
  laitos joka lyö kolikoita; nykyään toimenkuvaan kuuluu myös seteleiden painaminen

rahasto /rˈahasto/ (n)
capital
  epäitsenäinen säätiö; henkilön, yhteisön tai yrityksen perustama pääoma, joka lahjoittaa siihen luovutettua varallisuutta ja sen tuottoa rahaston perustajan määrittelemään tarkoitukseen

rahavaranto /rˈahavarˌanto/ (n)
massa monetária
  liikkeellä olevan rahan määrä, joka on sidoksissa pankkijärjestelmään; määritellään useita liikkeellä olevista varoista (M0), yön yli nostettavissa oleviin (M1) ja aina kahden vuoden sisään erääntyviin (M3) asti

rahka /rˈahka/ (n)
coalho
  maitorahka – hapatetusta maidosta valmistettu massa, josta hera on lähes kokonaan poistettu

rahoittaa /rˈahoitːaː/ (v)
financiar
  antaa rahoitusta jonkun käytettäväksi tai jonkin käyttöön, tavallisesti korvausta vastaan

rahoitus /rˈahoitus/ (n)
financiamento
  tuotantoon tai kulutukseen tarvittava pääoma
finanças
  yliopistojen ja kauppakorkeakoulujen ko. aiheeseen perehdyttävä oppiaine

raide /rˈaide/ (n)
carril
  yhden tai kahden kiskon muodostama kokonaisuus, junanrata; monorail t. rautatien kiskopari

raiheinä /rˈaiheinæ/ (n)
joio
  heinäkasveihin () kuuluvan kasvisuvun () edustaja

raihnainen /rˈaihnainen/ (adj)
decrépito
  iän tai vaivojen heikentämä tai rappeuttama

raiskaaja /rˈaiskaːja/ (n)
violador
  henkilö, joka käyttää seksuaalisesti hyväkseen, raiskaa

raiskata /rˈaiskata/ (v)
estuprar, violentar
  pakottaa sukupuoliyhdyntään fyysistä väkivaltaa, sen uhkaa tai sillä pelottelua käyttäen

raiskaus /rˈaiskaus/ (n)
estupro, violação
  väkisinmakaaminen, sukupuoliyhteys ilman toisen osapuolen tahtoa

raita /rˈaita/ (n)
listra
  pitkänomainen kuvio, juova
salgueiro
  pajujen sukuun kuuluva leveälehtinen puu tai pensas Salix caprea
faixa
  kanava johon on tallennettu audiosignaali

raitasuomuaratti /rˈaitasˌuomuarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-orelha-branca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

raitiovaunu /rˈaitɪovˌaunu/ (n)
bonde, elétrico
  raitiotietä pitkin kulkeva kaupungin sisäisen tai lähiliikenteen joukkoliikenneväline

raitis /rˈaitɪs/ (adj)
sóbrio
  alkoholijuomia nauttimaton

raja /rˈaja/ (n)
fronteira, limite
  se, mihin jokin muu konkreettinen tai kuviteltu asia loppuu, ja mistä toinen alkaa

rajakreivi /rˈajakrˌeivɪ/ (n)
margrave
  eräiden ruhtinaiden arvonimi frankkivaltakunnassa ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa

rajapinta /rˈajapˌinta/ (n)
interface
  jonkin järjestelmän sisäisen toteutuksen ulospäin näkyvä liitäntä, jonka kautta se on yhteydessä ulkomaailmaan

rajata /rˈajata/ (v)
deliminar
  määritellä rajat, joiden sisälle jokin jää
recortar
  poistaa valokuvasta ylimääräiset kaistaleet reunoilta, jotta pääkohde tulisi paremmin esille

rajaus /rˈajaus/ (n)
demarcação
  tarkasteltavan asian rajojen asettaminen laajuuden kaventamiseksi

rajavartija /rˈajavˌartɪja/ (n)
guarda de fronteira
  henkilö, joka vartioi valtioiden välistä rajaa

rajoittaa /rˈajoitːaː/ (v)
limitar, restringir
  estää tai kieltää tapahtumasta tai tekemästä jotakin liian pitkälle tai laajalle, asettaa rajoitteita

rajoitus /rˈajoitus/ (n)
limitação
  jotain toimintaa rajoittava asia

rakas /rˈakas/ (n)
querido
  henkilö, joka on toisen rakkauden kohde (käytetään tavallisesti puhutteluissa)

rakastaa /rˈakastaː/ (v)
amar, adorar
  pitää paljon; olla syvästi kiintynyt pitkänkin ajan jälkeen

rakastaja /rˈakastˌaja/ (n)
amante
  henkilö, joka rakastaa

rakastajatar /rˈakastˌajatar/ (n)
amante
  naispuolinen henkilö, jonka kanssa jklla avioliiton ulkopuolinen suhde

rakastella /rˈakastella/ (v)
fazer amor
  harrastaa eroottista yhdessäoloa; olla seksuaalisessa kanssakäymisessä, olla yhdynnässä

rakastettava /rˈakastˌetːava/ (adj)
afável
  sellainen, josta on helppo pitää; herttainen

rakastettu /rˈakastˌetːu/ (adj)
amado
  rakkauden kohteena oleva tai ollut, rakas

rakastua /rˈakastˌua/ (v)
enamorar-se
  alkaa rakastaa jkta/jtak

rakenne /rˈakenne/ (n)
estrutura
  jonkin kokonaisuuden osien yhteen liittämiseen sovellettujen keinojen yhdistelmä; luonnon aikaansaaman koostumuksen muoto

rakenneosa /rˈakennˌeosa/ (n)
componente
  jonkin rakenteen kokonaisuudesta erotettavissa oleva osa

rakennus /rˈakennus/ (n)
edifício, prédio
  ihmisen tekemä rakennelma, jossa on katto, seinät ja lattia

rakennusmateriaali /rˈakennˌusmatˌerɪˌaːlɪ/ (n)
material de construção
  materiaali, jota käytetään rakenteissa

rakennusmies /rˈakennˌusmies/ (n)
alvenel
  rakennusalan ammattilainen, joka työskentelee rakennuksella

rakennustyömaa /rˈakennˌustyømaː/ (n)
estaleiro
  rakentamista varten perustettu työmaa

rakentaa /rˈakentaː/ (v)
construir
  tehdä rakennus tai rakennelma

rakentaminen /rˈakentˌamɪnen/ (n)
construção
  rakennuksen tai muun rakennuskohteen toteuttaminen

rakettitiede /rˈaketːɪtˌiede/ (n)
bicho de sete cabeças
  vaikeaselkoinen, vain ammattilaisten ymmärrettävissä oleva asia

rakkaus /rˈakːaus/ (n)
amor
  syvän kiintymyksen tunne toista ihmistä tai jotakin asiaa kohtaan
  henkilö johon on rakastuttu, rakkauden kohde

rakkauskirje /rˈakːauskˌirje/ (n)
carta amorosa
  romanttinen kirje

rakko /rˈakːo/ (n)
bexiga
  nesteen täyttämä pussimainen sisäelin

rakuuna /rˈakuːna/ (n)
dragão
  jalan taisteleva, mutta hevosella liikkuva sotilas

ramadan /rˈamadan/ (n)
Ramadão
  islamilaisten paastokuukausi, islamilaisen kuukalenterin yhdeksäs kuukausi

rampa /rˈampa/ (n)
capenga
  raajavammainen (kyse jaloista)

ramppikuume /rˈampːɪkˌuːme/ (n)
medo de palco
  yleisön edessä esiintymistä edeltävä hermostuneisuus

rangaista /rˈaŋŋaista/ (v)
castigar
  aiheuttaa toiselle kielteinen kokemus opetuksenomaisena seurauksena tämän väärästä teosta

rangaistus /rˈaŋŋaistus/ (n)
castigo
  seuraamus rikoksesta tai muusta konkreettista kohdetta tai elävää olentoa kohtaan tehdystä rikkomuksesta

rangaistusalue /rˈaŋŋaistˌusalˌue/ (n)
grande área
  (urheilu) pelikentän molempien maalien edustalle rajattu alue, jolla sääntöjä tulkitaan tiukennetusti

rankka /rˈaŋkːa/ (adj)
difícil
  ankara, kova

ranne /rˈanne/ (n)
pulso
  ihmisen kädessä kyynärvarren ja kämmenen välillä sijaitseva kahden nivelen yhdistelmä, joka mahdollistaa kämmenen taivuttamisen

rannekanava /rˈannekˌanava/ (n)
túnel carpal
  ranteen sisällä oleva kanava, jossa sijaitsevat sormien jänteet ja keskihermo (nervus medianus)

rannekanavaoireyhtymä /rˈannekˌanavaˌoireyhtˌymæ/ (n)
síndrome do túnel carpal
  käden keskihermon (nervus medianus) puristumisesta rannekanavassa aiheutuva oireisto; käden keskihermon pinnetila, joka aiheuttaa puutumista ja tuntohäiriöitä peukalon, etusormen ja keskisormen alueella

rannekello /rˈannekˌello/ (n)
relógio de pulso
  ranteen ympärille rannekkeella kiinnitettävä kello

rannikko /rˈannɪkːo/ (n)
costa
  meren rantaa lähellä olevat alueet

ranska /rˈanska/ (n)
francês
  romaaninen kieli, jota puhutaan etenkin Ranskassa, Belgiassa, Sveitsissä ja Kanadassa ja useissa Afrikan maissa (kielitunnus: fr)

ranskalainen /rˈanskalˌainen/ (adj)
francês
  Ranskasta peräisin oleva tai Ranskaan liittyvä

ranskalainen /rˈanskalˌainen/ (n)
francês
  pysyvästi Ranskassa asuva henkilö

ranskankielinen /rˈanskaŋkˌielɪnen/ (adj)
francófono
  ranskan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava

ranta /rˈanta/ (n)
praia, margem
  vesistön ja maan raja-alue

rantakaija /rˈantakˌaija/ (n)
periquito-da-rocha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rantakäärme /rˈantakˌæːrme/ (n)
cobra-de-água-de-colar
  Suomessa maan etelä- ja keskiosissa elävä myrkytön käärmelaji

rantalentopallo /rˈantalˌentopˌallo/ (n)
voleibol de praia
  lentopallon muunnos jota pelataan kaksihenkisin joukkuein hiekka-alustalla

rantasipi /rˈantasˌipɪ/ (n)
maçarico-das-rochas
  kurppien heimoon kuuluva rantalintujen laji () tai sen yksilö

rantautua /rˈantautˌua/ (v)
abicar
  tulla rantaan

raollaan /rˈaollaːn/ (adv)
entreaberto
  sen verran auki, että oven, ikkunan tms. ja sitä ympäröivän rakenteen väliin jää rako

rapanui /rˈapanwɪ/ (n)
pascoense
  rapanuin kieli, Pääsiäissaarella puhuttava austronesialainen kieli. Sanalista.

raparperi /rˈaparpˌerɪ/ (n)
ruibarbo
  pitkävartisia lehtiä kasvattava vihannes, jonka kirpeän happamia varsia käytetään tuoreina tai säilöttyinä ruoanvalmistukseen

rapata /rˈapata/ (v)
engessar
  päällystää laastilla esim. seinää

rapsiöljy /rˈapsɪˌøljy/ (n)
azeite de colza
  öljy, joka on puristettu rapsista

rapu /rˈapu/ (n)
caranguejo
  jonkin rapuihin kuuluva, vedessä elävä äyriäisten heimon kymmenjalkaisten lahkoon kuuluva äyriäinen. Ravuilla on kookkaat sakset ja kitiinikuori.

rasia /rˈasɪa/ (n)
caixa
  pieni laatikko

rasismi /rˈasɪsmɪ/ (n)
racismo
  ihmisten erottelu tai poissulkeminen rodun, ihonvärin, syntyperän tai kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella; ihmisrotujen tasa-arvon kiistäjä; oman rodun suosiminen tai sen kannattaminen ja edistäminen että jotkut rodut ovat arvokkaampia kuin toiset

rasisti /rˈasɪstɪ/ (n)
racista
  henkilö, joka syrjii rodun perusteella; rasismin harjoittaja

rasistinen /rˈasɪstɪnen/ (adj)
racista
  rasismiin liittyvä, rasismin mukaisia mielipiteitä esittävä tai niiden mukaan toimiva

raskaana /rˈaskaːna/ (adv)
grávida
  (naisesta) tilassa, jossa kohdussa kehittyy parhaillaan sikiöstä jälkeläinen

raskaana oleva /rˈaskaːna ˈoleva/ (adj)
grávida
  gravidi, henkilöstä, jonka kohdussa on kehittymässä lapsi

raskas /rˈaskas/ (adj)
pesado
  painava, suuri massaltaan, normaalia painavampi

raskas teollisuus /rˈaskas tˈeollɪsuːs/ (n)
indústria pesada
  suuren mittakaavan teollisuuslaitoksia, jotka tuottavat tuotantohyödykkeitä ja joille on yleensä kaavoituksessa varattu omat alueensa

raskasmetalli /rˈaskasmetˌallɪ/ (n)
metal pesado
  eräitä ympäristölle tai terveydelle vaarallisia metallisia aineita

raskasvesi /rˈaskasvˌesɪ/ (n)
água deuterada
  raskaan vedyn eli deuteriumin ja hapen yhdiste eli dideuteriumoksidi (D₂O), jota käytetään mm. hidastimena luonnonuraanilla toimivissa ydinreaktoreissa

raskaus /rˈaskaus/ (n)
gravidez
  raskaana oleminen, vauvan odottaminen, raskaustila

raskausaika /rˈaskausˌaika/ (n)
gestação
  ihmisellä noin yhdeksän kuukautta vauvan odottamista hedelmöityksen ja synnytyksen välillä; odotusaika

raspi /rˈaspɪ/ (n)
grosa
  karkea viila

rastas /rˈastas/ (n)
tordo
  jokin heimon Turdidae varpuslinnuista

rasva /rˈasva/ (n)
gordura, banha
  eläimen ihonalainen rasvakudos
gordura
  paistorasva tai muu ruoanlaitossa käytettävä rasva, kuten voi, margariini, ruokaöljy tms.

rasvahappo /rˈasvahˌapːo/ (n)
ácido graxo
  pitkäketjuinen, yleensä neljästä 28:een hiiltä sisältävä monokarboksyylihappo, joka esteröityneenä muodostaa glyserolin kanssa rasvoja ja alkoholin kanssa vahoja

rasvamaksa /rˈasvamˌaksa/ (n)
esteatose hepática
  Rasva-aineenvaihduntahäiriön seurauksena runsaasta rasvan kertymisestä maksaan aiheutuva maksan laajentuma, usein alkoholimaksasairauden ensimmäinen aste

rasvaton /rˈasvaton/ (adj)
sem gordura
  sellainen, jossa ei ole rasvaa

rata /rˈata/ (n)
caminho
  tietty kulkureitti
trajetória
  avaruudessa kulkevan kappaleen noudattama reitti

rationaaliluku /rˈatɪonˌaːlɪlˌuku/ (n)
número racional
  luku, joka voidaan kirjoittaa kahden kokonaisluvun osamääränä eli murtolukuna

rationaalinen /rˈatɪonˌaːlɪnen/ (adj)
racional
  järkevä, suunnitelmallinen
  luku, joka on ilmaistavissa kahden kokonaisluvun osamääränä

rationalismi /rˈatɪˌonalˌismɪ/ (n)
racionalismo
  järkiperäinen ajatustapa tai oppisuunta, järkeisoppi

ratkaista /rˈatkaista/ (v)
resolver
  löytää ratkaisu pulmaan

ratkaisu /rˈatkaisu/ (n)
solução
  oikea vastaus tai vastaus ongelmaan
resolução
  riidan saaminen selvitetyksi tai tuomioistuimen päätös

ratsastaa /rˈatsastaː/ (v)
cavalgar
  kulkea eläimen, usein hevosen selässä, ohjastaa ratsua sen selässä istuen

ratsastaja /rˈatsastˌaja/ (n)
cavaleiro
  hevosen selässä ratsain liikkuva henkilö

ratsu /rˈatsu/ (n)
cavalo
  hevosenpään muotoinen nappula ♞, ♘

ratsumies /rˈatsumies/ (n)
cavaleiro
  ratsuväen sotilas

ratsuväki /rˈatsuvˌækɪ/ (n)
cavalaria
  sotajoukko joka liikkuu ratsain hevosella

ratti /rˈatːɪ/ (n)
volante
  auton tai muun ajoneuvon ohjauspyörä

rauha /rˈauha/ (n)
paz
  häiriötön olotila
  riidaton olotila
  sodaton tila

rauhallinen /rˈauhallɪnen/ (adj)
tranquilo, pacífico
  tyyni, hermoilematon

rauhanen /rˈauhanen/ (n)
glândula
  solu tai soluryhmästä koostunut elin, joka erittää ulkopuolelleen jatkuvasti tai toistuvasti usein fysiologisesti vaikuttavia aineita

rauhansopimus /rˈauhansˌopɪmus/ (n)
tratado de paz
  sodan tai sotatilan päättävä sopimus taistelevien osapuolten välillä

rausku /rˈausku/ (n)
arraia
  lähellä pohjaa elävä ja pohjaliejussa maaten saalista vaaniva rustokala, jolla on litteä ruumis ja silmät "selkäpuolella"

rauta /rˈauta/ (n)
ferro
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine; kemiallinen merkki Fe

rautaesirippu /rˈautaˌesɪrˌipːu/ (n)
Cortina de Ferro
  kylmän sodan aikainen sosialistisen Itä-Euroopan ja kapitalistisen Länsi-Euroopan välinen raja

rautainen /rˈautainen/ (adj)
férreo
  raudasta valmistettu, rauta-

rautakausi /rˈautakˌausɪ/ (n)
Idade do Ferro
  esihistoriallinen kausi, jolloin rauta otettiin yleiseen käyttöön työkalujen, aseiden ja muiden tarve-esineiden valmistuksessa

rautamalmi /rˈautamˌalmɪ/ (n)
minério de ferro
  rautaa sisältävä malmi; kaupallisesti hyödynnettävissä määrin rautaa sisältävä mineraali

rautasaha /rˈautasˌaha/ (n)
segueta
  metallin sahaamiseen tarkoitettu saha

rautatammi /rˈautatˌammɪ/ (n)
azinheira
  eteläisessä Euroopassa kasvava tammilajike (Quercus ilex), jonka terhoja käytetään sian ruoaksi ja myös ihmisravinnoksi

rautatie /rˈautatie/ (n)
estrada de ferro, trilho
  rautatieliikenteen ja muun kiskoliikenteen käyttöön kiskoista rakennettu raidetie; raideliikenneväylä kaikkine siihen kuuluvine raiteineen, laitteineen ja järjestelmineen

rautatieasema /rˈautatˌieasˌema/ (n)
estação
  henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu rautatieliikennepaikka, jossa junat pysähtyvät

ravata /rˈavata/ (v)
trotar
  (hevosurheilu, ym.) juosta ravia

ravi /rˈavɪ/ (n)
trote
  hevosen askellaji, jossa ristiin vastakkaiset jalat liikkuvat pareittain samaan tahtiin.

ravinto /rˈavɪnto/ (n)
alimento
  ravintoaine energian lähteenä

ravintoketju /rˈavɪntokˌetju/ (n)
cadeia alimentar
  aineen ja energian kulku trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä

ravintola /rˈavɪntˌola/ (n)
restaurante
  valmiin paikalla nautittavan ruoan, virvokkeiden ja juoma-annosten, usein myös alkoholin, tarjoamiseen erikoistunut ravitsemusliike

ravintolavaunu /rˈavɪntˌolavˌaunu/ (n)
vagão-restaurante
  junanvaunu, jossa on ravintola

ravita /rˈavɪta/ (v)
nutrir
  antaa ravintoa, tyydyttää ravinnontarve

ravitsemus /rˈavɪtsemus/ (n)
nutrição
  eliön ravinnonkäytön ja elintoimintoihin hyödyntämisen yhteisvaikutus

ravitseva /rˈavɪtsˌeva/ (adj)
alimentoso
  ravintoa tarjoava, ravinnontarvetta tyydyttävä

reaaliluku /rˈeaːlˌiluku/ (n)
número real
  lukusuoran pistettä vastaava luku; sisältävät kokonaisluvut, rationaaliluvut ja irrationaaliluvut

reagenssi /rˈeaɡˌenssɪ/ (n)
reagente
  kemiallisessa reaktiossa reagoiva aine tai seos, jota käytetään aineiden määrittämiseen tai eristämiseen

reaktori /rˈeaktˌorɪ/ (n)
reactivo
  laite tai astia, jossa ajetaan hallitusti kemiallisia reaktioita
  laite, jossa ylläpidetään hallitusti ydinreaktioita; ydinreaktori

realismi /rˈealˌismɪ/ (n)
realismo
  käsitys, jonka mukaan universaalit ovat todellisia olioita

realistinen /rˈealˌistɪnen/ (adj)
realístico
  todenmukainen

redutti /rˈedutːɪ/ (n)
reduto
  pieni linnake, linnoitus tai varustus suuremman linnakkeen ulkopuolella tai yksinään

refleksiivipronomini /rˈefleksˌiːvɪprˌonomˌinɪ/ (n)
pronome reflexivo
  pronomini, joka ilmaisee itseen kohdistuvaa toimintaa, indoeurooppalaisissa kielissä myös vastavuoroisesti toisiinsa kohdistettua toimintaa sekä spontaanisti tapahtuvia asioita

refleksiiviverbi /rˈefleksˌiːvɪvˌerbɪ/ (n)
verbo reflexivo
  verbi joka kuvaa tekemisen kohdistuvan subjektiin itseensä

reformi /rˈeformɪ/ (n)
inovação
  suunnitelmallinen ja laillisin keinoin toimeenpantu uudistus

rehellinen /rˈehellɪnen/ (adj)
honesto
  totuudessa pysyvä, vilpitön

rehellisesti /rˈehellɪsˌestɪ/ (adv)
honestamente
  rehellisellä tavalla

rehellisyys /rˈehellɪsyːs/ (n)
honestidade
  valheita välttävä luonteenomaisuus

rehtori /rˈehtorɪ/ (n)
diretor
  oppilaitoksen johtajasta käytetty nimitys alakoulusta yliopistoon

rehu /rˈehu/ (n)
ração
  eläinten, erityisesti karjan ravinto

rei'itin /rˈeiɪtɪn/ (n)
furador
  väline, jolla tehdään reikiä paperiarkkeihin

reikä /rˈeikæ/ (n)
buraco
  kappaleen läpi menevä lyhyehkö aukko
  hammasmädän eli karieksen aiheuttama vaurio hampaassa

reikäkortti /rˈeikækˌortːɪ/ (n)
cartão perfurado
  yksi vanhimmista tavoista koneellisesti käsiteltävän tiedon tallentamiseen; yleensä vakiomuotoinen suorakulmion muotoinen kartonginpala, jossa on ennalta määrättyjä lävistyskohtia joiden lävistäminen luo jotakin merkitseviä reikiä

reisi /rˈeisɪ/ (n)
coxa
  lonkan ja polven välinen jalan yläosa

reisiluu /rˈeisɪluː/ (n)
fémur, fêmur
  lonkkanivelen ja polvinivelen välissä sijaitseva, ihmiskehon pisin luu (lat. os femoris)

reititin /rˈeitɪtɪn/ (n)
roteador
  laite, joka tietoverkoissa ohjaa viestipaketteja verkon osasta toiseen pakettien sisältämän osoitetiedon ja mahdollisesti (toteutustavasta riippuen) oman reititystaulunsa avulla

reitti /rˈeitːɪ/ (n)
caminho
  se, mitä pitkin jokin kulkee tai on kulkenut

rekisterikilpi /rˈekɪstˌerɪkˌilpɪ/ (n)
chapa
  tunnistamista varten tarkoitettu autoon tai muuhun rekisteröitävään ajoneuvoon kiinnitetty pieni metallinen tai muovinen kilpi, johon on kirjoitettu ajoneuvon rekisteritunnus

rekisteröity parisuhde /rˈekɪsterˌøity pˈarɪsˌuhde/ (n)
parceria civil
  juridinen sopimus, jonka kautta kaksi samaa sukupuolta olevaa henkilöä muodostavat keskenään avioliittoa muistuttavan liiton; sopimuksen juridinen asema poikkeaa samaa sukupuolta olevien avioliitosta

rekki /rˈekːɪ/ (n)
barra fixa
  yksi telinevoimistelun suorituspaikoista: pylväiden ja vaijerien avulla tuetusta vaakasuorasta terästangosta koostuva voimisteluteline

reklamaatio /rˈeklamˌaːtɪo/ (n)
reclamação
  hyödykkeen virheellisyyden ilmoittaminen ja korvauksen vaatiminen; valitus, takaisin vaatiminen

rekonstruktio /rˈekonstrˌuktɪo/ (n)
reconstrução
  jälleenrakentaminen

rekvisiitta /rˈekvɪsˌiːtːa/ (n)
acessório
  (teatteri) näytelmässä, lähinnä lavastuksessa tarvittavat tavarat ja esineet

rekyyli /rˈekyːlɪ/ (n)
coice
  ampuma-aseen laukaistaessa ampujaa kohti suuntama voima

relaatio /rˈelaːtˌio/ (n)
relação
  (asioiden välinen) suhde

relatiivinen /rˈelatˌiːvɪnen/ (adj)
relativo
  suhteellinen

relativismi /rˈelatɪvˌismɪ/ (n)
relativismo
  käsitys, jonka mukaan totuus tai arvot ovat relatiivisia ja mitään ehdottoman varmoja totuuksia tai ehdottomia arvoja ei ole, kaikki on suhteellista

reliikki /rˈelɪːkːɪ/ (n)
relíquia
  pyhäinjäännös

remburssi /rˈemburssɪ/ (n)
carta de crédito
  kansainvälisessä kaupassa pankin antama ostajaa tukeva maksusitoumus, jonka ehtojen täytyttyä ulkomainen pankki maksaa ulkomaiselle myyjälle tämän lähettämästä tavarasta kauppahinnan

renessanssi /rˈenessˌanssɪ/ (n)
renascença
  kulttuuri-ilmiö, jonka usein katsotaan alkaneen 1300-luvulla Italian kaupunkivaltioissa ja levinneen muualle Eurooppaan 1500-luvun tietämillä

rengas /rˈeŋŋas/ (n)
anel
  ympyrän muotoinen, keskeltä avoin esine
  planeetan ympärille irtomateriasta muodostunut ohut kiekko
pneumático
  ajoneuvon pyörän kumiosa

renium /rˈenium/ (n)
rénio
  eräs alkuaine

renki /rˈeŋkɪ/ (n)
agricultor
  maatalon vakituinen miespuolinen työntekijä agraarikaudella

rento /rˈento/ (adj)
tranquilo
  huoleton, leppoisa, ei hermostu helposti

repiä /rˈepɪæ/ (v)
rasgar
  rikkoa useaan osaan (yl. jotain osittain pehmeää)

reppu /rˈepːu/ (n)
mochila
  selässä kannettava pussi, jossa on olkapäiden yli kulkevat hihnat

reseptori /rˈeseptˌorɪ/ (n)
receptor
  jonkin aistinelimen osa, ärsykkeitä vastaanottava solu, aistinsolu
  proteiinimolekyyli, johon ligandi kiinnittyy

reservaatti /rˈeservˌaːtːɪ/ (n)
reserva
  Yhdysvalloissa intiaaneille varattu alue

reservi /rˈeservɪ/ (n)
reserva
  jotain käyttöä varten varattu resurssi

resiina /rˈesɪːna/ (n)
trole
  (rautatiet) kiskoilla ihmisvoimin tai pienellä moottorilla kulkeva kulkuväline

resiprookkipronomini /rˈesɪprˌoːkːɪprˌonomˌinɪ/ (n)
pronome recíproco
  vastavuoroisuutta ilmaiseva pronomini, esimerkiksi toinen toisemme

resistanssi /rˈesɪstˌanssɪ/ (n)
resistência
  sähköinen vastus, sähkövastus; suure, joka kuvaa johtimen sähkövirran kulun vastustamiskykyä (tunnus R, yksikkö ohmi (Ω))

resoluutio /rˈesolˌuːtɪo/ (n)
resolução
  kuvan tarkkuus eli erottelukyky, pituusyksikköä kohden olevien pikselien lukumäärä

reti /rˈetɪ/ (n)
angra
  (merenkulku) redi, suojainen ankkuroitumisalue sataman edustalla, satamaselkä. Retillä laivat odottavat laituriin pääsyä tai purkavat ja lastaavat.

retiisi /rˈetɪːsɪ/ (n)
rabanete
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvi (Raphanus sativus var. sativus), joka on eräs maailman vanhimmista viljelykasveista. Sen kirpeä alkeisvarsi on yleensä päältä punainen ja sisältä valkoinen

retoriikka /rˈetorˌiːkːa/ (n)
retórica
  puhetaito; puhetaito-oppi

retorinen /rˈetorɪnen/ (adj)
retórico
  puhetaidollinen, retoriikkaan kuuluva

retortti /rˈetortːɪ/ (n)
balão
  (laboratorio) käyräkaulainen, lasinen tai metallinen tislausastia.

retrofleksi /rˈetroflˌeksɪ/ (n)
retroflexa
  retrofleksinen äänne

retrofleksinen /rˈetroflˌeksɪnen/ (adj)
retroflexo
  äänteestä, jossa kieli on taaksepäin taipuneena

reumatologia /rˈeumatˌoloɡˌia/ (n)
reumatologia
  lääketieteen haara joka on erikoistunut niveltulehdukseen ja muihin nivelten ongelmiin

reuna /rˈeuna/ (n)
margem
  kohta, jossa jokin päättyy ja toinen alkaa

revisionisti /rˈevɪsˌionˌistɪ/ (n)
revisionista
  joka kannattaa revisionismia

revisionistinen /rˈevɪsˌionˌistɪnen/ (adj)
revisionista
  revisionismiin liittyvä tai sen mukainen

revonhäntä /rˈevonhˌæntæ/ (n)
amaranto
  -suvun trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä esiintyviä kasveja, joita käytetään koristekasveina

revyy /rˈevyː/ (n)
revista
  viihteellinen esitys, joka sisältää musiikkia ja tanssia

ribonukleiinihappo /rˈibonˌukleˌiːnɪhˌapːo/ (n)
ácido ribonucleico
  nukleiinihappo, jonka päätehtävänä elävässä solussa on valkuaissynteesin ohjaaminen. Ribonukleiinihappon lyhenne on RNA.

ribosomi /rˈibosˌomɪ/ (n)
ribossoma, ribossomo
  soluelin, jossa proteiinisynteesi tapahtuu

riehakas /rˈiehakas/ (adj)
tumultuoso
  hillitön, riemukas, raju

riekko /rˈiekːo/ (n)
lagópode
  yleisesti Lapin lintuna pidetty metsäkanalintu, jota esiintyy koko Suomessa (Lagopus lagopus)

riemuita /rˈiemwɪta/ (v)
regozijar-se
  tuntea tai osoittaa voimakasta iloa

riidellä /rˈiːdellæ/ (v)
discutir
  väitellä raivokkaasti, tapella

riikinkukko /rˈiːkɪŋkˌukːo/ (n)
pavão, pavão real
  luonnonvaraisena Etelä-Aasiassa tavattava suurikokoinen kanalintu (), joka tunnetaan uroksen koristeellisista pyrstösulista

riimi /rˈiːmɪ/ (n)
rima
  runon loppusointu

riimu /rˈiːmu/ (n)
runa
  riimukirjain

riippua /rˈiːpːua/ (v)
depender
  määräytyä jonkin tekijän mukaan

riippuliidin /rˈiːpːulˌiːdɪn/ (n)
asa-delta
  purjesiipinen jäykkärunkoinen painopisteohjattu lentolaite

riippulukko /rˈiːpːulˌukːo/ (n)
cadeado
  lukko, joka kiinnitetään ja lukitaan paikalleen U:n muotoisella sangalla

riippumatto /rˈiːpːumˌatːo/ (n)
rede
  tekstiiverkosta tai kankaasta tehty kahden pidikkeen väliin ripustettu makuualusta

riippusilta /rˈiːpːusˌilta/ (n)
ponte pênsil
  silta, jonka kansi on ripustettu kannatinpilarien eli pylonien välille jännitettyjen kannatusvaijerien varaan

riippuvainen /rˈiːpːuvˌainen/ (adj)
dependente
  joka on suuresti jonkun tai jonkin muun varassa
  jolla on addiktio johonkin

riippuvuus /rˈiːpːuvuːs/ (n)
dependência
  pakonomainen tarve harjoittaa jotakin toimintoa tai kokea tietynlainen tunnetila; addiktio

riisi /rˈiːsɪ/ (n)
arroz
  riisien heinäkasvisuvun (Oryza) luonnonvaraisten tai syötäväksi viljeltyjen lajien yleisnimi; riisi on trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla viljelty maapallon tärkein viljalaji

riisitauti /rˈiːsɪtˌautɪ/ (n)
raquitismo
  D-vitamiinin puutteesta johtuva aineenvaihduntahäiriö

riista /rˈiːsta/ (n)
caça
  luonnonvaraisina elävät nisäkkäät tai linnut, joita käytetään saaliseläiminä ja metsästetään ruoaksi tai turkisten vuoksi

riisto /rˈiːsto/ (n)
exploração
  riistäminen

riitti /rˈiːtːɪ/ (n)
rito
  liturginen toimitus tai seremonia; palvontameno

riittävä /rˈiːtːævæ/ (adj)
suficiente
  sellainen, joka riittää; tarpeeksi mittava, tarpeet täyttävä

riittävästi /rˈiːtːævˌæstɪ/ (adv)
adequadamente
  riittävällä tavalla; tarpeeksi

riittää /rˈiːtːæː/ (v)
bastar
  tyydyttää tarpeet, olla tarpeeksi

riiviö /rˈiːvɪø/ (n)
patife
  pahankurisesta kakarasta käytetty nimitys

rikas /rˈikas/ (adj)
rico
  sellainen, jolla on hallussaan runsaasti omaisuutta

rikastuttaa /rˈikastˌutːaː/ (v)
enriquecer
  tehdä rikkaammaksi; saada rikastumaan

rikki /rˈikːɪ/ (n)
enxofre
  epämetalleihin kuuluva yleinen, mauton ja hajuton, väriltään keltainen alkuaine. Rikin kemiallinen merkki on S.

rikkihappo /rˈikːɪhˌapːo/ (n)
ácido sulfúrico
  H₂SO₄, vahva happo, joka liuottaa epäjaloja metalleja

rikkivety /rˈikːɪvˌety/ (n)
gás sulfídrico
  myrkyllinen, mädälle kananmunalle haiseva vedyn ja rikin yhdiste H₂S

rikko /rˈikːo/ (n)
saxífraga
  jokin rikkojen () kasvisuvun laji

rikkoa /rˈikːoa/ (v)
desrespeitar
  tehdä rikkinäiseksi, särkeä, panna palasiksi
  vaihtaa seteli pienemmiksi rahoiksi
violar
  poistaa rikat, perata

rikkuri /rˈikːurɪ/ (n)
fura-greve
  henkilö, joka ei osallistu lakkoon muiden osallistuessa; lakonrikkoja

rikollinen /rˈikollɪnen/ (adj)
culpado
  lainvastainen

rikollinen /rˈikollɪnen/ (n)
culpado
  henkilö, joka ei noudata lakia, lainrikkoja, rikokseen syyllistynyt

rikollisuus /rˈikollɪsuːs/ (n)
criminalidade
  rikolliset teot, rikosten määrä (yhteiskunnallisena ilmiönä)

rikos /rˈikos/ (n)
crime
  laissa rangaistavaksi säädetty teko tai laiminlyönti

rikos ihmisyyttä vastaan /rˈikos ˈihmɪsˌyːtːæ vˈastaːn/ (n)
crime contra a humanidade
  laajamittaisesti ja järjestelmällisesti siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys, jonka motiivina on poliittinen mielipide, rotu, kansallisuus, etninen alkuperä, kulttuuri, uskonto, sukupuoli tai näihin rinnastettava seikka

rikosoikeus /rˈikosˌoikeus/ (n)
direito criminal
  tekojen rankaisemista koskeva oikeustieteen haara

rikosrekisteri /rˈikosrekˌisterɪ/ (n)
antecedentes
  valtakunnallinen keskusrekisteri, johon merkitään lähinnä vapausrangaistukseen tuomittujen tietoja

rikša /rˈikʃa/ (n)
jinriquixá
  Kaukoidässä käytettävät aisoista vedettävät tai polkupyrävetoiset yhden tai kahden henkilön kuljetusrattaat

rinnakkainen /rˈinnakːˌainen/ (adj)
paralelo
  joka on olemassa toisen asian kanssa yhtä aikaa ja tarkoittaa samaa toisesta näkökulmasta

rinne /rˈinne/ (n)
ladeira
  kalteva tai viettävä maa; maa-alue kukkulan ja laakson välillä.
pista
  laskettelurinne

rinta /rˈinta/ (n)
peito, tórax
  ihmisen yläruumiin etuosa
peito, seio, mama
  ihmisen yläruumiin etuosassa oleva ruumiinosa, joka sisältää maitorauhasen, rasvakudosta ja nännin (usein monikossa rinnat tarkoittaen molempia rintoja)

rintakehä /rˈintakˌehæ/ (n)
caixa torácica, tórax
  kylkiluiden, rintanikamien ja rintalastan tukema alue selkärankaisen ruumiissa

rintalasta /rˈintalˌasta/ (n)
esterno
  keskellä rintakehää sijaitseva pitkä ja litteä luu, johon kylkiluut kiinnittyvät kylkirustojen välityksellä

rintaliivit /rˈintalˌiːvɪt/ (n)
sutiã, soutien
  naisten alusvaate, joissa on kaksi kuppia, jotka peittävät ja samalla tukevat rintoja

rintama /rˈintama/ (n)
frente
  sotajoukkojen muodostelma puolustuksen tai hyökkäyksen etuosassa, tavallisesti valtion rajalla ja historiallisesti siellä missä sijaitsevat juoksuhaudat

rintaneula /rˈintanˌeula/ (n)
broche
  naisten vaatteen rintamukseen kiinnitettävä koru

rintasyöpä /rˈintasˌyøpæ/ (n)
cancro de mama
  syöpä maitorauhaskudoksessa

rintauinti /rˈintauˌintɪ/ (n)
bruços
  uintitekniikka, jossa käsiliike ja potku suuntautuvat ulospäin

riograndenaratti /rˈioɡrˌandenarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-testa-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ripa /rˈipa/ (n)
maçaneta
  kahva, kädensija

ripuli /rˈipulɪ/ (n)
diarreia
  oire, jossa potilaan uloste on vetistä ja ulostustarve lisääntyy

ripustaa /rˈipustaː/ (v)
pendurar
  laittaa roikkumaan

riski /rˈiskɪ/ (n)
risco
  negatiivisen tapahtuman ja tämän toteutumisen uhka ja sen toteutumisen todennäköisyys (esim. onnettomuuden tai sairauden)

risteilijä /rˈisteilˌijæ/ (n)
cruzador
  nopea, pitkään toimintamatkaan kykenevä, taistelulaivaa pienempi tykein tai ohjuksin aseistettu sotalaiva, jotka yleensä käsitetään 10000-25000 tonnin massaisiksi

risteys /rˈisteys/ (n)
cruzamento
  kohta, jossa kaksi reittiä tai useampi risteävät

risteyttää /rˈisteytːæː/ (v)
cruzar
  saattaa lisääntymään keskenään kaksi perimältään erilaista yksilöä

risti /rˈistɪ/ (n)
cruz
  muodostelma, jossa kaksi osaa kulkevat toistensa poikki
  ristikkäisistä osista muodostuva kristinuskon symboli
  antiikin aikana käytetty teloitusväline

ristiinnaulita /rˈistɪːnnˌaulɪta/ (v)
crucificar
  teloittaa kiinnittämällä ristiin nauloin

ristiluu /rˈistɪluː/ (n)
sacro
  ihmisen lantion osa, joka on muodostunut viiden ristinikaman yhteenluutumana ()

ristiretki /rˈistɪrˌetkɪ/ (n)
cruzada
  sotaretki kristinuskon levittämiseksi ja vääräuskoisia vastaan

ristiriita /rˈistɪrˌiːta/ (n)
conflito
  osapuolten välillä vallitseva, aistimusten, kokemusten, näkemysten, vakaumusten tms. erilaisuudesta tai merkittävästä poikkeamisesta tila

ristituli /rˈistɪtˌulɪ/ (n)
fogo cruzado
  eri suunnista samanaikaisesti ammuttava tulitus

ritari /rˈitarɪ/ (n)
cavaleiro
  aateliin kuuluva keskiaikainen raskas ratsumies
  jonkin ritarikunnan ritarin arvon saanut henkilö

ritarikunta /rˈitarɪkˌunta/ (n)
ordem
  sotilaallinen järjestö, jonka jäsenet antoivat munkkilupauksen ja vaalivat kristityn ritarin ihannetta, jossa yhdistyivät sotilaallinen urheus ja hurskaus

ritsa /rˈitsa/ (n)
atiradeira
  ase tai lelu, jolla laukaistaan pikkukiviä kuminauhaa venyttämällä

rituaali /rˈituˌaːlɪ/ (n)
rito
  tietty tapa, jolla uskonnollinen meno suoritetaan
  muu samanlaisena tehtävä sarja toimintoja

rivi /rˈivɪ/ (n)
fila, fileira
  muoto, jossa on edestä katsottuna monta asiaa vierekkäin

rivo /rˈivo/ (adj)
obsceno
  säädytön, alatyylinen

robotiikka /rˈobotˌiːkːa/ (n)
robótica
  robottien tutkimus, rakentaminen ja hyödyntäminen

robotisaatio /rˈobotɪsˌaːtɪo/ (n)
robotização
  robottien yleistyminen tai roboteilla korvaaminen

robotti /rˈobotːɪ/ (n)
robot, robô
  itsetoiminen sähkömekaaninen kone

rock /rˈokk/ (n)
rock
  rokki, 1950-luvulla syntynyt populaarimusiikin tyyli, josta on kehittynyt useita alalajeja

rodium /rˈodium/ (n)
ródio
  eräs alkuaine

rohkaista /rˈohkaista/ (v)
recomendar
  puhua tai muuten viestiä pelokkaalle niin, että tämä uskaltaa/uskaltautuu tekemään jotakin

rohkea /rˈohkea/ (adj)
corajoso
  henkilö tai eläin, joka tekee jonkun asian pelostaan huolimatta

rohkeus /rˈohkeus/ (n)
coragem
  uskallus, pelottomuus tehdä asioita

rokkari /rˈokːarɪ/ (n)
roqueira
  rockmusiikin esittäjä tai harrastaja

rokote /rˈokote/ (n)
vacina
  aine, joka tuottaa elimistössä puolustusreaktion synnyttäen immuniteetin tai lieventää mahdollisen tartunnan haittoja

rokottaa /rˈokotːaː/ (v)
vacinar
  antaa rokotus

rokotus /rˈokotus/ (n)
vacinação
  toimenpide, jossa annetaan rokote

romaani /rˈomaːnɪ/ (n)
romance
  laaja proosamuotoinen, usein fiktiivinen kirjallinen teos

romaaninen kieli /rˈomaːnɪneŋ kˈielɪ/ (n)
língua românica
  Romaaniset kielet ovat arkisesta latinasta kehittyneitä indoeurooppalaisia kieliä ja muodostavat itaalisten kielten alaluokan.

romani /rˈomanɪ/ (n)
romani
  Pohjois-Intiasta aikoinaan lähteneen kiertolaiskansan jäsen, mustalainen, romaniheimon jäsen
cigano
  Suomen romanikieli (kielitunnus: rmf), puhujia Suomessa ja Ruotsissa

romania /rˈomanˌia/ (n)
romeno
  Romaniassa ja Moldovassa puhuttava itäromaaninen kieli (kielitunnus: ro)

romanialainen /rˈomanˌialˌainen/ (adj)
romeno
  Romaniasta peräisin oleva tai Romaniaan liittyvä

romanialainen /rˈomanˌialˌainen/ (n)
romeno, romena
  pysyvästi Romaniassa asuva henkilö

romantiikka /rˈomantˌiːkːa/ (n)
Romantismo
  1700-luvun Euroopassa syntynyt, tunteisiin ja mielikuvitukseen vetoava taidesuuntaus
romanticismo
  romanttinen toiminta, henki tai piirteet; romattisuus, tunteellisuus

romantikko /rˈomantˌikːo/ (n)
romântico
  romanttinen henkilö

romanttinen /rˈomantːɪnen/ (adj)
romântico
  romantiikkaan taipuvainen; tunteellinen, haaveilevainen

rommi /rˈommɪ/ (n)
rum
  sokeriruo'osta käyttämällä ja tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

romu /rˈomu/ (n)
sucata
  erityisesti metallista koostuva jäte

rooli /rˈoːlɪ/ (n)
papel
  jonkun henkilön esittämä osa esityksessä, näytelmässä tai elokuvassa

roolipeli /rˈoːlɪpˌelɪ/ (n)
RPG
  peli, jossa pelaajat pelaavat kuvitteellisen henkilön roolia

roomalainen /rˈoːmalˌainen/ (adj)
romano
  Roomasta peräisin oleva tai Roomaan liittyvä

roska /rˈoska/ (n)
lixo
  kiinteää yksityiselämän jätettä, lähinnä kotitalousjätettä, lukuun ottamatta biojätettä ja ongelmajätettä

roskaposti /rˈoskapˌostɪ/ (n)
spam
  sähköpostitse tapahtuvaa, usein mainoksia sisältävää massapostitusta, johon ei ole etukäteen saatu vastaanottajan lupaa
  yksittäinen mainostarkoituksessa lähetetty viesti

roskaruoka /rˈoskarˌuoka/ (n)
besteira
  käytetään vähättelevästi ravintoarvoiltaan huonosta ruoasta, joka on yleensä ns. pikaruokaa

rotanmyrkky /rˈotanmˌyrkːy/ (n)
raticida
  myrkky, jota käytetään rottien torjuntaan

rotta /rˈotːa/ (n)
ratazana, rato
  mikä tahansa rottien sukuun () kuuluva rottaeläinten laji tai sellaisen yksilö

rottinki /rˈotːɪŋkɪ/ (n)
rotim
  rottinkipalmun notkea varsi, jota käytetään esim. huonekalujen, korien ym. tekemiseen

rotu /rˈotu/ (n)
raça
  maantieteellisesti rajoittunut ihmisjoukko, joka jakaa keskenään toisista erottavia ominaisuuksia (ei ole olemassa yksiselitteistä luonnontieteellistä määritelmää)
  ihmisen tarkoituksella jalostama nisäkäslaji, tietynlainen koira, kissa, hevonen, nauta jne.

rouva /rˈouva/ (n)
senhora, dona
  naimisissa oleva tai ollut nainen, kuten eronnut tai leski. Lyhenne rva.

rubidium /rˈubɪdium/ (n)
rubídio
  alkalimetalleihin lukeutuva alkuaine, kemiallinen merkki Rb

rubiini /rˈubɪːnɪ/ (n)
rubi
  syvänpunainen jalokivi, joka kuuluu korundiryhmään; timantin jälkeen kovin jalokivi

rubiiniamatsoni /rˈubɪːnˌiamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-tucumă
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruhtinas /rˈuhtɪnas/ (n)
príncipe
  ruhtinaskunnan hallitsija tai perinnöllisen ruhtinaan arvon perinyt henkilö

ruhtinaskunta /rˈuhtɪnˌaskunta/ (n)
principado
  valtio tai valtakunta, jonka päämies on ruhtinas

ruis /rwˈis/ (n)
centeio
  leipäruis, viljakasvi ()

ruiskaunokki /rwˈiskaunˌokːɪ/ (n)
centáurea
  (ruis)pellossa kasvava sinikukkainen ruohokasvi, Centaurea cyanus

ruisku /rwˈisku/ (n)
esguicho
  letku tai putki, jolla painetta apuna käyttäen siirretään nestemäisessä tilassa olevaa ainetta haluttuun kohteeseen

ruisleipä /rwˈisleipæ/ (n)
pão de centeio
  rukiista valmistettu ruokaleipä, joka tehdään taikinanjuuren tai leipomohiivan avulla hapattamalla

ruisrääkkä /rwˈisræːkːæ/ (n)
codornizão
  rantakanojen heimon lintu ()

rukki /rˈukːɪ/ (n)
roda de fiar
  laite, jolla karstatusta lampaanvillasta on kehrätty villalankaa

rukoilla /rˈukoilla/ (v)
orar, rezar
  lukea rukous, kiittää Jumalaa tai pyytää apua häneltä

rukous /rˈukous/ (n)
oração, reza
  rukoileminen
  rukoilemisen toteuttamiseksi luettava määrämuotoinen teksti tai suoritettava muu toimenpide

rukouskirja /rˈukouskˌirja/ (n)
missal
  rukoustekstejä sisältävä kirja

ruletti /rˈuletːɪ/ (n)
roleta
  Uhkapeli, jossa yritetään etukäteen arvata rulettikiekolla ja metallikuulalla arvottuja numeroita.

rulla /rˈulla/ (n)
rolo
  akselinsa ympäri pyörivä lieriömäinen osa

rullaluistella /rˈullalwˌistella/ (v)
patinar
  kulkea rullaluistimilla

rullaluistelu /rˈullalwˌistelu/ (n)
patinagem sobre rodas
  kesäaikaan luistelun mahdollistava harrastus, jossa liikutaan rullaluistimilla

rullaluistin /rˈullalwˌistɪn/ (n)
patim
  perinteisiä luistinta muistuttava liikuntaväline, jonka metalliterän paikalla on yleensä neljä tai viisi rullaa eli rengasta

ruma /rˈuma/ (adj)
feio, feia
  sellainen, joka kuulostaa tai näyttää vastenmieliseltä; koetaan ilkeäksi tai vastenmieliseksi; pahan kuuloinen, pahan näköinen

rumpu /rˈumpu/ (n)
tambor
  rummuttamalla soitettava lyömäsoitin

rumuus /rˈumuːs/ (n)
feiura
  se, että on ruma

runkata /rˈuŋkata/ (v)
bronha, cinco-contra-um, punheta
  masturboida

runkkari /rˈuŋkːarɪ/ (n)
idiota
  itsetyydyttäjä, runkkaaja

runo /rˈuno/ (n)
poema, poesia
  suullinen tai kirjallinen teos, jossa kieltä käytetään esteettisesti ja usein runomittaa noudattaen

runoilija /rˈunoilˌija/ (n)
poeta
  henkilö, joka kirjoittaa runoja

runollinen /rˈunollɪnen/ (adj)
poético
  runoudelle ominainen; runoa muistuttava; tunteelliseksi tekevä
  runoa tai runoutta koskeva, runouden alaan kuuluva

runous /rˈunous/ (n)
poesia
  kirjallisuuden ja sanataiteen muoto, jossa kieltä käytetään esteettisesti sen merkityksen ja kieliopillisen oikeellisuuden sijaan tai lisäksi

runsaasti /rˈunsaːstɪ/ (adv)
abundância
  reilusti, riittävästi, paljon, yli odotusten

runsas /rˈunsas/ (adj)
abundante, farto
  määrältään reilu, yltäkylläinen, runsaslukuinen

runsaudensarvi /rˈunsaudˌensarvɪ/ (n)
cornucópia
  muinaisten kreikkalaisten ja roomalaisten käyttämä yltäkylläisyyden ja vaurauden symboli

runsaus /rˈunsaus/ (n)
abundância
  paljous; se että jotain on runsaasti

ruoansulatus /rˈuoansˌulatus/ (n)
digestão
  digestio, ruoka-aineiden muuttuminen sellaiseen muotoon, että eläin voi käyttää ne hyväkseen

ruoansulatuskanava /rˈuoansˌulatˌuskanˌava/ (n)
aparelho/trato digestivo
  (elimistö) suun ja peräaukon välinen putkimainen kokonaisuus; Ihmisellä, kuten muillakin nisäkkäillä, lukuun ottamatta märehtijöitä, ruoansulatuskanava on reitti suusta nielun, ruokatorven, mahan ja suoliston kautta peräaukkoon

ruoho /rˈuoho/ (n)
erva
  kasvi, jonka maanpäällinen varsi on puutumaton ja joka kasvaa pituutta vain kärjestään toisin kuin heinä

ruohonleikkuri /rˈuohonlˌeikːurɪ/ (n)
cortador de grama
  työnnettävä tai ajettava kone, jolla leikataan nurmikkoa

ruohovartinen /rˈuohovˌartɪnen/ (adj)
herbáceo
  kasvista, jolla on pehmeä, ei puumainen, varsi

ruoka /rˈuoka/ (n)
alimento
  eliöiden energianlähde, elävien organismien syömä usein kiinteä aine, jonka näiden elimistö muuttaa energiaksi

ruokahalu /rˈuokahˌalu/ (n)
apetite
  halu syödä ruokaa

ruokalaji /rˈuokalˌajɪ/ (n)
prato
  nimitys tietystä ruoasta, aterialla voi olla tarjolla useita eri ruokalajeja

ruokalappu /rˈuokalˌapːu/ (n)
babador, bibe
  varsinkin pienille lapsille leuan alle ruokailun ajaksi kiinnitettävä, vaatteiden tahriintumista estävä, tavallisesti kankainen suojavaate

ruokalista /rˈuokalˌista/ (n)
menu
  luettelo ravintolan ruokavalikoimasta tai ruokalassa tarjolla olevista ruoista

ruokalusikka /rˈuokalusˌikːa/ (n)
colher
  suurehko lusikka, jota käytetään keiton, puuron tai liemen syömiseen

ruokamyrkytys /rˈuokamˌyrkytys/ (n)
intoxicação alimentar
  pilaantuneiden elintarvikkeiden tai niissä olevien bakteeri- tai homemyrkkyjen aiheuttama sairastuminen

ruokapöytä /rˈuokapˌøytæ/ (n)
mesa de jantar
  pöytä, jonka ääressä syödään

ruokasali /rˈuokasˌalɪ/ (n)
sala de jantar
  suurelle henkilömäärälle ruokailuun varattu huone

ruokasooda /rˈuokasˌoːda/ (n)
bicarbonato de sódio
  natriumvetykarbonaatin kauppanimi (E-koodi: E 500)

ruokatorvi /rˈuokatˌorvɪ/ (n)
esófago, esôfago
  nielusta mahalaukkuun johtava ruoansulatuskanavan osa

ruokavalio /rˈuokavˌalɪo/ (n)
dieta
  mitä joku yleensä syö tai käyttää ravintonaan; tietylle alueelle ominainen syöminen

ruokki /rˈuokːɪ/ (n)
torda-mergulheira
  edellisistä erityisesti -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

ruokkia /rˈuokːɪa/ (v)
alimentar
  antaa ruokaa, syöttää

ruoko /rˈuoko/ (n)
cana
  heinäkasvisuvun (Phragmites) kasvi

ruokosokeri /rˈuokosˌokerɪ/ (n)
açúcar de cana
  sokeriruo'osta saatava sokeri

ruori /rˈuorɪ/ (n)
leme
  aluksen peräsimen tai potkurin asentoa halutun kulkusuunnan muuttamiseksi säätävä ohjauspyörä, jonka kehällä on usein kapuloita

ruoska /rˈuoska/ (n)
açoite
  eläinten ajamiseen käytetty väline, jossa on jäykän varren päässä nahkasiima tai siimoja ja jolla lyödään eläimiä tai ihmisiä

ruoste /rˈuoste/ (n)
ferrugem
  hapettunut eli oksidoitunut rauta

ruostevahanokka /rˈuostevˌahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-bico-preto
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruostua /rˈuostua/ (v)
enferrujar
  Raudan tai teräksen hidasta muuttumista hauraaksi ruosteeksi hapen ja kosteuden vaikutuksesta.

ruostumaton teräs /rˈuostumaton tˈeræs/ (n)
aço inoxidável
  kromia ja toisinaan nikkeliä tai molybdeeniä sisältävä teräs, jota suojaa ruostumiselta kromioksidikerros

ruotsalainen /rˈuotsalˌainen/ (adj)
sueco, sueca
  Ruotsista peräisin oleva tai Ruotsiin liittyvä

ruotsalainen /rˈuotsalˌainen/ (n)
sueco, sueca
  pysyvästi Ruotsissa asuva henkilö

ruotsi /rˈuotsɪ/ (n)
sueco, língua sueca
  ruotsin kieli, pääosin Ruotsissa ja Suomessa puhuttava kieli; kielitunnus

ruotsinkielinen /rˈuotsɪŋkˌielɪnen/ (adj)
sueco
  ruotsin kieltä äidinkielenään puhuva.

rupi /rˈupɪ/ (n)
bostela
  haavasta vuotavasta tai ihottuman erittämästä nesteestä ihon pintaan muodostunut karstottuma.

rupikonna /rˈupɪkˌonna/ (n)
sapo
  Bufo bufo, ainoa Suomessa elävä konnalaji

rupla /rˈupla/ (n)
rublo
  Venäjän, Valko-Venäjän ja Transnistrian rahayksikkö, joka jakaantuu sataan kopeekkaan

rusahtaa /rˈusahtaː/ (v)
rachar
  päästää lyhytkestoinen rutiseva ääni
arrebentar
  murtua äkillisesti rutisten

rusetti /rˈusetːɪ/ (n)
laço
  miehen vaatekappale, joka muodostaa rusetin kaulan etupuolelle

rusina /rˈusɪna/ (n)
passa
  auringossa tai kuivurissa kuivattu viinirypäle

ruskea /rˈuskea/ (adj)
bruno, castanho
  väriltään ruskea

ruskea /rˈuskea/ (n)
marrom, castanho
  ruskea väri

ruskettua /rˈusketːˌua/ (v)
bronzear
  (ihosta) muuttua tummemmaksi ultraviolettivalon (auringonvalon) vaikutuksesta; saada rusketus

rusketus /rˈusketus/ (n)
bronze
  ihon tummuus, joka on seurausta (auringon) ultraviolettisäteilylle altistumisesta

ruskistaa /rˈuskɪstaː/ (v)
dourar
  kuumentaa ruoka-aineita siten, että niihin syntyy ruskea paistopinta

ruskoaratti /rˈuskoarˌatːɪ/ (n)
maitaca-roxa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskosuomuaratti /rˈuskosˌuomuarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-peito-marron
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusopääluri /rˈusopˌæːlurɪ/ (n)
lóris-de-goldie
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusto /rˈusto/ (n)
cartilagem
  rustosoluista muodostunutta verisuonetonta tukikudosta

rutenium /rˈutenium/ (n)
ruténio, rutênio
  eräs alkuaine

rutherfordium /rˈutherfˌordium/ (n)
ruterfórdio
  eräs alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Rf ja järjestysluku 104

rutiini /rˈutɪːnɪ/ (n)
rotina
  toistuva, vakiintunut tapa

rutto /rˈutːo/ (n)
peste
  Yersinia pestis-bakteerin aiheuttama tarttuva tauti, joka leviää helposti epidemian lailla ja johtaa hoitamattomana usein kuolemaan

ruudullinen /rˈuːdullɪnen/ (adj)
axadrezado
  sellainen, jossa on ruutuja

ruuma /rˈuːma/ (n)
porão
  laivan kannen alainen lastitila

ruumiinavaus /rˈuːmɪːnavaus/ (n)
autópsia
  kuolleelle mahdollisten kuolinsyiden selvittämiseksi tehtävä ruumiin tutkimus, jonka suorittaa patologi, tai oikeuslääkäri kuolemansyyntutkijan pyynnöstä; joko lääketieteellinen ruumiinavaus tai oikeustieteellinen ruumiinavaus

ruumis /rˈuːmɪs/ (n)
cadáver
  eläimen tai ihmisen kuollut keho, kalmo

ruumisarkku /rˈuːmɪsˌarkːu/ (n)
caixão, ataúde
  arkku, johon kuollut ruumis pannaan hautaamista varten

ruumishuone /rˈuːmɪshˌuone/ (n)
morgue, necrotério
  kylmä tila, joka on tarkoitettu vainajien säilyttämiseen ennen hautausta

ruuna /rˈuːna/ (n)
capão
  valakka, kuohittu ori

ruunikko /rˈuːnɪkːo/ (adj)
alazão
  hevosesta, jonka peitinkarva on ruskea ja jouhet mustat

ruusu /rˈuːsu/ (n)
rosa
  ruusukasvien heimon kukkiva piikkivartinen pensas, ruusupensas

ruusukaijanen /rˈuːsukˌaijanen/ (n)
inseparável-de-faces-rosadas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruusukakadu /rˈuːsukˌakadu/ (n)
cacatua-galah
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruusuke /rˈuːsuke/ (n)
roseta
  kukkaa muistuttava koriste

ruusukvartsi /rˈuːsukvˌartsɪ/ (n)
quartzo rosa
  väriltään punertava kvartsilaatu, joka ei nimestään huolimatta ole ruusunpunainen, vaan tavallisesti hiukan oranssiin vivahtavan vaaleanpunainen

ruusunmarja /rˈuːsunmˌarja/ (n)
cinórrodo
  ruusupensaan tuottama epähedelmä, mehevä kukkapohjus

ruusuvesi /rˈuːsuvˌesɪ/ (n)
água de rosas
  (kosmetiikka) ruusuöljyn ja tislatun veden seos, kosmeettinen puhdistusvesi ja hajuste

ruuta /rˈuːta/ (n)
arruda
  mikä tahansa ruutien suvun () kasvi

ruuti /rˈuːtɪ/ (n)
pólvora
  mm. ammuksissa ja ilotulitteissa käytettävä räjähdyksenomaisesti palava aineseos

ruutu /rˈuːtu/ (n)
casa
  suorakaiteenmuotoinen pinnan osa; myös jokin rajattu alue tai ala, jonka muoto on muukin kuin neliö tai jopa määrittelemätön
ouros
  tavallisen korttipakan maa, jonka symboli on punainen salmiakkiruutu ♦

ruutuhyppely /rˈuːtuhˌypːely/ (n)
amarelinha, macaca
  leikki, jossa on tarkoitus hyppiä maahan piirrettyjen ruutujen mukaisesti

ruutukaappaus /rˈuːtukˌaːpːaus/ (n)
captura de ecrã
  kuva, joka on otettu siitä mitä tietokoneen ruudulla tapahtuu juuri sillä hetkellä

ruuvi /rˈuːvɪ/ (n)
parafuso
  kierteinen kiinnitysväline, kone-elin, joka on usein valmistettu metallista

ryhmä /rˈyhmæ/ (n)
grupo
  joukko

ryhmäseksi /rˈyhmæsˌeksɪ/ (n)
sexo grupal
  seksiakti, jossa on mukana vähintään kolme henkilöä

ryhävalas /rˈyhævalas/ (n)
baleia-corcunda
  (Megaptera novaeangliae), uurteisvalaiden heimoon kuuluva, oman sukunsa ainoa laji

rykmentti /rˈykmentːɪ/ (n)
regimento
  klassisen kolmijaon mukainen joukkoyksikkö, joka sisältää vain yhden aselajin joukkoja, jalkaväessä kolme pataljoonaa

rynnäkkö /rˈynnækːø/ (n)
assalto
  taistelijajoukon yhtäaikainen nopea tunkeutuminen lähitaistelua käyden vihollisryhmitykseen

rynnäkkökivääri /rˈynnækːˌøkɪvˌæːrɪ/ (n)
fuzil de assalto
  toisen maailmansodan jälkeen kehitetty jalkaväen perusaseeksi muodostunut itselataavaa kertatulta ja sarjatulta ampumaan kykenevä kivääri

rypälemehu /rˈypælˌemehu/ (n)
suco/sumo de uva
  viinirypäleistä puristettu mehu, jota voidaan juoda sellaisenaan tai josta voidaan valmistaa viiniä

rytmi /rˈytmɪ/ (n)
ritmo
  ilmiöiden säännönmukainen toistuvuus tai muu jaksollisuus; tajuttavissa oleva osien ja kokonaisuuksien suhde

rytmihäiriö /rˈytmɪhˌæirɪø/ (n)
arritmia
  sydämen normaalin, säännöllisen rytmin häiriytyminen

ryöstää /rˈyøstæː/ (v)
roubar
  ottaa toiselta ilman laillista oikeutta uhkaamalla tai väkivalloin jotakin toiselle kuuluvaa tai toisen vastuulla olevaa

ryöstö /rˈyøstø/ (n)
roubo
  toisen omaisuuden varkaus väkivallan tai uhkauksen avulla

räjähdys /rˈæjæhdys/ (n)
explosão
  pienessä tilassa tapahtuva nopea palaminen, josta vapautuu energiaa ja paineen nousu, joka aiheuttaa mahdollisesti paineaallon ja tuhoa

räjähdysaine /rˈæjæhdysˌaine/ (n)
explosivo
  tietyissä olosuhteissa räjähtävä aine, jota käytetään tarkoituksellisen räjähdyksen aikaansaamiseksi

räjähtää /rˈæjæhtæː/ (v)
explodir
  purkautua jostain sijainnista hyvin nopeasti sen välittömään ympäristöön

räjäyttää /rˈæjæytːæː/ (v)
detonar
  saada räjähtämään; laukaista räjähde

räkä /rˈækæ/ (n)
muco
  nenän limakalvojen muodostama lima

rämeikköaratti /rˈæmeikːˌøarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-barriga-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

räpylä /rˈæpylæ/ (n)
pé-de-pato
  sukeltajan jalkoihin kiinnitettävä uintiväline

rätvänä /rˈætvænæ/ (n)
tormentilha
  Potentilla erecta, Etelä-Suomessa yleinen neliterälehtisin keltaisin kukin kukkiva ruusukasvi

räystäs /rˈæystæs/ (n)
beirado
  rakennuksen seinästä ulkoneva katon osa

räätäli /rˈæːtælɪ/ (n)
alfaiate
  vaatteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö, vaatturi

räätälöidä /rˈæːtælˌøidæ/ (v)
adaptar
  kustomoida, tehdä mittatilauksena

röhkiä /rˈøhkɪæ/ (v)
grunhir
  siasta, porosta tai virtahevosta: pitää sille ominaista ääntäKäytetään myös muista samantapaisista äänistä.

röntgenium /rˈøntɡenium/ (n)
roentgénio
  eräs alkuaine, kemiallinen merkki Rg

röntgenkuva /rˈøntɡeŋkˌuva/ (n)
chapa
  kuva, joka on otettu käyttäen hyväksi röntgensäteitä

röntgenlaite /rˈøntɡenlˌaite/ (n)
máquina de raio X
  röntgenkuvaukseen käytettävä laite

röyhtäistä /rˈøyhtæistæ/ (v)
arrotar
  päästää suolistokaasuja äänekkäästi ulos ruokatorvesta suun tai nenän kautta kerran

röyhtäys /rˈøyhtæys/ (n)
arroto
  kaasun pääseminen tai päästäminen ruokatorven kautta ulos ruoansulatuselimistöstä

saada /sˈaːda/ (v)
obter
  olla annettavan tavaran tai idean kohde, ottaa vastaan, vastaanottaa; saada jotakin
fazer
  aiheuttaa, tehdä joku tekemään jotain
adquirir
  tulla jonkun osaksi tai kohdalle ilman tarkoitusta tai tavoittelua

saaga /sˈaːɡa/ (n)
saga
  viikinkien sankariteoista ja henkilöistä kertova eeppinen kertomus

saago /sˈaːɡo/ (n)
sagu
  saagopalmun (Metroxylon sagu) ytimestä saatava tärkkelys

saakka /sˈaːkːa/ (adv)
até
  johonkin (aikaan) mennessä

saalis /sˈaːlɪs/ (n)
presa
  se, mikä on metsästämällä tai kalastamalla saatu
  ryöstämällä saatu; ryöstösaalis, sotasaalis

saamelainen /sˈaːmelˌainen/ (adj)
lapão
  saamelaista etnistä alkuperää oleva, saamelaisuuteen liittyvä

saapas /sˈaːpas/ (n)
bota
  umpinainen, pitkävartinen jalkine

saapua /sˈaːpua/ (v)
chegar
  tulla perille

saapuminen /sˈaːpumɪnen/ (n)
chegada
  tuleminen johonkin

saarelainen /sˈaːrelˌainen/ (n)
ilhoa
  saaren asukas

saari /sˈaːrɪ/ (n)
ilha
  veden ympäröimä suurehko, kuitenkin mannerta pienempi maa-alue

saariryhmä /sˈaːrɪrˌyhmæ/ (n)
arquipélago
  ryhmä saaria, saarista muodostuva kokonaisuus; yleensä suppeampi alue kuin saaristo

saaristo /sˈaːrɪsto/ (n)
arquipélago
  laaja saarista koostuva alue merellä; yleensä laajemman alueen nimitys kuin saariryhmä

saarivaltio /sˈaːrɪvˌaltɪo/ (n)
estado insular
  saaresta tai useista saarista muodostuva valtio

saarna /sˈaːrna/ (n)
sermão
  papin jumalanpalveluksessa pitämä puhe

saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
pregador
  henkilö, joka saarnaa

saarnastuoli /sˈaːrnastˌuolɪ/ (n)
púlpito
  kirkon etuosassa oleva katettu puhujakoroke, josta pidetään saarnoja

saarnata /sˈaːrnata/ (v)
pregar
  pitää saarna

saarni /sˈaːrnɪ/ (n)
freixo
  lehtosaarni, öljypuukasvien (Oleaceae) heimoon kuuluva lehtipuu (Fraxinus excelsior), jolla on suuret parillisesti kasvavat lehdet

saarto /sˈaːrto/ (n)
bloqueio
  kaupan, kulun, pääsyn tai toiminnan estäminen, taloussaarto

saastunut /sˈaːstunut/ (adj)
poluído
  likainen, epäpuhdas

saastuttaa /sˈaːstutːaː/ (v)
contaminar
  päästää ympäristöön saasteita, esimerkiksi vesistöihin, meriin tai ilmaan

saastuttaja /sˈaːstutːˌaja/ (n)
poluidor
  laitos tms., joka saastuttaa

saatavuus /sˈaːtavuːs/ (n)
disponibilidade
  saatavilla oleminen

saavutus /sˈaːvutus/ (n)
feito
  aikaansaannos, tulos, johon on ylletty

sabotaasi /sˈabotˌaːsɪ/ (n)
sabotagem
  vahingonteko, jolla pyritään poliittiseen tai sotilaalliseen tavoitteeseen vaikeuttamalla vastustajan toimintaa

sabotoida /sˈabotˌoida/ (v)
sabotar
  tuhota, tärvellä, vandalisoida

saddukeus /sˈadːukeus/ (n)
saduceu
  (Raamattu) erään Jeesuksen aikaisen juutalaisen puolueen jäsen

sade /sˈade/ (n)
chuva
  ilmakehässä olevan vesihöyryn tiivistymisestä seuraava luonnonilmiö, jossa tiivistymisen tulokset putoavat maahan; sade tulee vetenä, lumena tai rakeina ja välillä näiden yhdistelmänä

sadekuuro /sˈadekˌuːro/ (n)
aguaceiro
  tyypillisesti rankka melko lyhyen aikaa kestävä sade, joka tulee ukkospilvestä tai korkeasta kumpupilvestä; sadekuuroissa sataa tavallisesti vettä, mutta ukkospilvistä voi sataa myös rakeita

sademetsä /sˈademˌetsæ/ (n)
floresta tropical
  trooppinen tai subtrooppinen, ympäri vuoden vihreä, tiheä ja runsaslajistoinen metsä

sademäärä /sˈademˌæːræ/ (n)
precipitação
  pinta-alayksikköä kohti tietyssä aikajaksossa kertynyt sade

sadetakki /sˈadetˌakːɪ/ (n)
capa de chuva
  vettä läpäisemättömästä materiaalista valmistettu takki

sadevesi /sˈadevˌesɪ/ (n)
água da/de chuva
  sateen mukana maahan tuleva vesi

sadismi /sˈadɪsmɪ/ (n)
sadismo
  nautinnon saaminen henkisen tai fyysisen kärsimyksen tuottamisesta toiselle osapuolelle

sadisti /sˈadɪstɪ/ (n)
sadista
  henkilö, joka saa itselleen mielihyvää kivun tunteen aiheuttamisesta toiselle ihmiselle tai eläimelle

sadistinen /sˈadɪstɪnen/ (adj)
sádico
  sellainen, joka harjoittaa sadismia

sadomasokismi /sˈadomˌasokˌismɪ/ (n)
sadomasoquismo
  seksuaalista toimintaa, johon liittyy leikittelyä valtasuhteilla, sitomista tai nauttimista kivusta tai muista voimakkaista tuntemuksista

sadonkorjuu /sˈadoŋkˌorjuː/ (n)
colheita
  sadon, esim. viljasadon tai viinisadon talteenotto eli korjuun otto

safiiri /sˈafɪːrɪ/ (n)
safira
  arvokas, yleensä sininen jalokivi

saha /sˈaha/ (n)
serra
  pitkittäisen litteän seläkkeen laitaan, yleensä edestakaista sahausliikettä varten, pyöreän litteän laikan reunaan, pyörivää sahausliikettä varten, tai ketjuun, kiertävää sahausliikettä varten, kiinnitettyjen peräkkäisten hammasmaisten terien leikkuuvoimaan perustuva kappaleen halkaisuun tai katkaisuun käytettävä työkalu

sahalaitainen /sˈahalˌaitainen/ (adj)
serrado
  jonka laidassa on sahan hampaita muistuttavia ulokkeita

sahata /sˈahata/ (v)
serrar
  leikata puuta tai muuta materiaalia sahaa käyttäen

sahelinvahanokka /sˈahelˌinvahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-cauda-preta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sahrami /sˈahramɪ/ (n)
açafrão
  maustesahramin kuivatuista emin luoteista jauhettu mauste ja väriaine

saintlucianamatsoni /sˈaintlusˌianamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-santa-lúcia
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

saintvincentinamatsoni /sˈaintvɪnsˌentɪnamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-são-vicente
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

saippua /sˈaipːua/ (n)
sabão
  rasvahapon suoloja sisältävä pesuaine

saippuavaahto /sˈaipːuavˌaːhto/ (n)
espuma
  saippuasta veteen sekoitettaessa syntyvä vaahto

sairaala /sˈairaːla/ (n)
hospital
  laitos, jossa lääkärit, sairaanhoitajat ja muu hoitohenkilökunta auttavat potilaita pyrkimyksenään terveyden ylläpitäminen ja palauttaminen sekä sairauksien ehkäiseminen ja hoito

sairaalloinen /sˈairaːllˌoinen/ (adj)
doentio
  sairasteleva, raihnas

sairaanhoitaja /sˈairaːnhˌoitaja/ (n)
enfermeira
  hoitotyön ammattilainen, jonka tehtävänä on huolehtia potilaiden terveydestä

sairas /sˈairas/ (adj)
doente
  sellainen, joka ei ole terve, jolla on jokin fyysinen tai psyykkinen tauti tai sairaus; myös kasveista ja eläimistä

sairaus /sˈairaus/ (n)
doença
  tila, jossa ihmisen jokin osa ei toimi kuten pitäisi

saita /sˈaita/ (adj)
avaro, avarento, pāo-duro
  erittäin tai liian säästäväinen

sakaali /sˈakaːlɪ/ (n)
chacal
  jokin neljästä Canis-sukuun kuuluvasta koiraeläimestä

sakariini /sˈakarˌiːnɪ/ (n)
sacarina
  rikkiä ja typpeä sisältävä aromaattinen kaksoisrengas, vanhin tunnettu keinotekoinen makeutusaine

saketti /sˈaketːɪ/ (n)
fraque
  miesten juhlapuku, jota käytetään päiväjuhlissa kello 18:aan saakka

sakka /sˈakːa/ (n)
borra
  nesteen pohjalle kasautunut epäpuhtaus

sakkaroosi /sˈakːarˌoːsɪ/ (n)
sacarose
  glukoosista ja fruktoosista muodostuva disakkaridi, jota esiintyy mm. taloussokerissa

sakkeli /sˈakːelɪ/ (n)
manilha
  U:n tai hevosenkengän muotoinen metalliesine, jonka läpi menee avattava ruuvi. Sakkelia käytetään ketjujen kiinnittämiseen

sakko /sˈakːo/ (n)
multa
  rahallinen summa, jonka syylliseksi todetun tulee maksaa rangaistuksena rikoksesta tai sopimusrikkomuksesta

sakkoliha /sˈakːolˌiha/ (n)
chave de cadeia
  suojaikärajan alittava henkilö; Suomessa alle 16-vuotias henkilö, jonka kanssa seksuaalinen kanssakäyminen on rangaistavaa

sakottaa /sˈakotːaː/ (v)
multar
  antaa sakko

sakramentti /sˈakramˌentːɪ/ (n)
sacramento
  kristinuskon pyhä toimitus

saksa /sˈaksa/ (n)
alemão
  Keski-Euroopassa pääasiassa Saksassa ja Itävallassa sekä monessa muussa valtiossa puhuttava länsigermaaninen kieli (kielitunnus: de)

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (adj)
alemão
  Saksasta peräisin oleva tai Saksaan liittyvä

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (n)
alemão
  pysyvästi Saksassa asuva henkilö

saksanhirvi /sˈaksanhˌirvɪ/ (n)
cervo
  Keski-Euroopassa yleinen hirveä pienempi laji (Cervus elaphus)

saksankielinen /sˈaksaŋkˌielɪnen/ (adj)
germanofalante
  saksan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

saksanpaimenkoira /sˈaksampˌaimeŋkˌoira/ (n)
pastor alemão
  käyttö- ja palveluskoirarotu

saksanpähkinä /sˈaksampˌæhkɪnæ/ (n)
noz
  saksanjalopähkinä, eräs jalopähkinöihin kuuluvaa puu (Juglans regia)

sakset /sˈakset/ (n)
tesoura
  kaksiteräinen saranallinen työkalu, jolla leikataan ohutta materiaalia hiertämällä teriä toisiaan vasten

saksi /sˈaksɪ/ (n)
puã
  (biologia) ravun eturaaja

saksofoni /sˈaksofˌonɪ/ (n)
saxofone
  puhallinsoitin, puu- ja vaskipuhaltimen välimuoto, jossa ääni synnytetään ruokolehden värähtelystä

saksofonisti /sˈaksofonˌistɪ/ (n)
saxofonista
  saksofonia soittava muusikko

salaatti /sˈalaːtːɪ/ (n)
salada
  kasviksista valmistettu kuumentamaton ruoka

salainen /sˈalainen/ (adj)
arcano
  sellainen, jonka olemassaolo, sijainti, sisältö, laatu tms. ei ole tiedossa

salaisuus /sˈalaisuːs/ (n)
segredo
  asia, jota ei kerrota tai saisi kertoa muille

salakirjoitus /sˈalakˌirjoitus/ (n)
cifra
  salakielellä kirjoitettu teksti

salakka /sˈalakːa/ (n)
alburnete, ruivaca
  makeassa vedessä ja murtovedessä elävä hopeankirkas särkikaloihin kuuluva parvikala ()

salakuljettaa /sˈalakˌuljetːaː/ (v)
contrabandear
  harjoittaa salakuljetusta

salakuljettaja /sˈalakˌuljetːˌaja/ (n)
contrabandista
  henkilö, joka salakuljettaa tuotteita luvatta rajan yli

salakuljetus /sˈalakˌuljetus/ (n)
contrabando
  hyödykkeiden tuominen luvatta rajan yli

salaliitto /sˈalalˌiːtːo/ (n)
conspiração
  useamman kuin yhden henkilön muodostama muilta piilossa pidettävä juoni, jolla pyritään saavuttamaan jokin päämäärä tarkoituksellisesti muiden siitä tietämättä; mukana voi olla useita keskenään yhteyttä pitäviä henkilöitä, sisältää tyypillisesti salaisia suunnitelmia ja tavoitteena jonkinlainen laiton tai haitallinen teko, jonka juonessa osalliset voivat yhdessä saavuttaa ilman, että muut saavat siitä koskaan tietää

salaliittoteoreetikko /sˈalalˌiːtːotˌeorˌeːtɪkːo/ (n)
conspiracionista
  henkilö, joka kehittää ja puolustaa salaliittoteoriaa ja hankkii sille julkisuutta

salaliittoteoria /sˈalalˌiːtːotˌeorˌia/ (n)
teoria da conspiração
  perusteltu ehdotus jonkin merkittävän tapahtuman, tapahtumasarjan tai kehityskulun taustalla olevasta salaliitosta; tyypillisesti viranomaisten antamasta niin sanotusta virallisesta selityksestä poikkeava jonkinasteisesta näytöstä ja virhetulkinnoista muodostuva selitys

salama /sˈalama/ (n)
relâmpago, raio
  luonnonilmiö, ukkosella tapahtuva sähkövarauksen purkaus ilmakehässä, joka tyypillisesti näkyy taivaalla välähtävänä valojuovana

salametsästys /sˈalamˌetsæstys/ (n)
caça furtiva
  metsästyslain vastainen luvaton metsästys, salaa kaataminen

salametsästäjä /sˈalamˌetsæstˌæjæ/ (n)
caçador furtivo
  salametsästyksen harjoittaja

salami /sˈalamɪ/ (n)
salame
  ilmakuivaamalla kypsytetty italialaistyyppinen kestomakkara

salamurha /sˈalamˌurha/ (n)
assassinato
  poliittisista syistä tehty murha, joka suoritetaan väijyksistä ja jonka tekijä pyrkii pysymään salassa

salamurhaaja /sˈalamˌurhaːja/ (n)
assassina
  salamurhan tekijä tai sitä yrittänyt

salasana /sˈalasˌana/ (n)
senha
  vain käyttäjän tuntema merkkijono, jolla varmennetaan käyttäjätunnuksen kanssa sisäänkirjauduttaessa esimerkiksi tietokoneen, verkkosivuston tai tietoverkon käyttöoikeus

salaus /sˈalaus/ (n)
encriptação
  se, miten jokin on salattu; salakirjoitus

sali /sˈalɪ/ (n)
saguão
  suuri huonetila oleskelua, luennointia tai juhlatilaisuuksia varten

salibandy /sˈalɪbˌandy/ (n)
floorball
  eräs sisätiloissa mailoilla pelattava pallopeli

salkkumorfi /sˈalkːumˌorfɪ/ (n)
amálgama siglonimização
  semanttisesti kompleksinen morfi, joka edustaa kahta tai useampaa morfeemia

sallia /sˈallɪa/ (v)
permitir
  antaa lupa; antaa tehdä jotakin; suoda mahdollisuus

salmi /sˈalmɪ/ (n)
estreito
  kahden yhtä korkean tai lähes yhtä korkean vesialueen välinen kapeahko vesiyhteys

salomoninhaukka /sˈalomonˌinhaukːa/ (n)
açor-alvinegro
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salomoninkakadu /sˈalomonˌiŋkakˌadu/ (n)
cacatua-ducorps
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salottisipuli /sˈalotːˌisɪpˌulɪ/ (n)
chalota
  pitkulaisen soikea tai epäsäännöllisen muotoinen miedonmakuinen sipuli ()

salsa /sˈalsa/ (n)
salsa
  eräs musiikkityyli ja siihen liittyvä tanssi

samanaikainen /sˈamanˌaikainen/ (adj)
concomitante
  samaan aikaan oleva tai tapahtuva

samankaltaisuus /sˈamaŋkˌaltaisuːs/ (n)
semelhança
  se, että on samankaltainen

samanlainen /sˈamanlˌainen/ (adj)
parecido
  sellainen, joka ei poikkea toisesta paljoa, samankaltainen

samarialainen /sˈamarˌialˌainen/ (adj)
samaritano
  Samariasta kotoisin oleva

samarialainen /sˈamarˌialˌainen/ (n)
samaritano
  muinaisessa Palestiinassa sijainneen Samarian asukas

samarium /sˈamarium/ (n)
samário
  eräs alkuaine

sambesinkaijanen /sˈambesˌiŋkaijanen/ (n)
inseparável do Niassa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sambialainen /sˈambɪalˌainen/ (adj)
zambiano
  Sambiasta peräisin oleva tai Sambiaan liittyvä

sambialainen /sˈambɪalˌainen/ (n)
zambiano
  pysyvästi Sambiassa asuva henkilö

samea /sˈamea/ (adj)
turvo
  nesteestä tms. epäpuhdas, himmeä, samentunut

sametti /sˈametːɪ/ (n)
veludo
  kangaslaatu, jossa on lyhyt ja tiheä nukkapinta

sammakko /sˈammakːo/ (n)
rã
  jokin aitosammakoihin (Ranidae) kuuluvasta noin 600 sammakkolajista

sammal /sˈammal/ (n)
musgo
  jokin rakenteeltaan yksinkertaisista ja pienikokoisista itiökasveista, joilla on hyvin pienet lehdet tai ei varsinaisia lehtiä lainkaan

sammaleläin /sˈammalelæin/ (n)
ectoprocto
  yhdyskuntia muodostavia vesieläimiä, jotka muodostavat sammalmaisen päällysteen pohjan kiviin

sammuttaa /sˈammutːaː/ (v)
apagar, extinguir
  saada sammumaan (tulesta)

samoa /sˈamoa/ (n)
samoano
  eräs pääasiassa Samoalla ja Amerikan Samoalla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: sm, smo)

samoalainen /sˈamoalˌainen/ (adj)
samoano
  Samoaan, sen asukkaisiin tai samoan kieleen liittyvä

samoalainen /sˈamoalˌainen/ (n)
samoano
  Samoan asukas tai kansalainen

samoin /sˈamoin/ (adv)
igualmente
  samalla tavalla

samovaari /sˈamovˌaːrɪ/ (n)
samovar
  venäläinen teenkeitin

sampaani /sˈampaːnɪ/ (n)
sampana
  itäaasialainen pienehkö jokivene, jota voidaan käyttää myös asuntona

sampi /sˈampɪ/ (n)
esturjão
  mikä tahansa sampien heimoon () kuuluva sampikalojen laji tai sen yksilö

sampoo /sˈampoː/ (n)
xampu, champô
  erityisesti hiusten pesemiseen tarkoitettu nestemäinen pesuaine, myös muu nestemäinen pesuaine

samppanja /sˈampːanja/ (n)
champanha, champanhe
  Champagnen maakunnassa, Ranskassa tuotettu kuohuviini

samum /sˈamum/ (n)
simum
  Pohjois-Afrikassa ja Etu-Aasiassa autiomaasta kesäaikaan puhaltava kuiva, hyvin kuuma tuuli

sana /sˈana/ (n)
palavra, vocábulo
  kielen pienin mahdollinen verbaalinen tai joskus miiminen ilmausyksikkö, jolla on itsenäinen merkitys. Sana koostuu äänteistä tai ilmeistä ja viittomista. Muistiin merkitty sana muodostuu kirjoitusmerkeistä.
  lupaus

sanakirja /sˈanakˌirja/ (n)
dicionário
  tietosanakirjan kaltainen hakuteos, jossa hakusanat ja artikkelit käsittelevät sanojen kuvaamien asioiden sijasta sanoja itseään kielen osasina

sanaluokka /sˈanalˌuokːa/ (n)
classe gramatical
  sanojen luokittelukeino eri kielten kieliopeissa

sananlasku /sˈananlˌasku/ (n)
provérbio, refrão
  usein kansan suusta kuultu vertauskuvalliseen muotoon puettu lyhyt mietelmä

sananmuunnos /sˈananmˌuːnnos/ (n)
spoonerismo
  sanojen alkujen keskinäiseen vaihtamiseen perustuva sanaleikki

sanasto /sˈanasto/ (n)
vocabulário
  kieleen kuuluvat sanat

sanaton /sˈanaton/ (adj)
atónito
  sellainen, joka ei tiedä mitä sanoa

sanavarasto /sˈanavarˌasto/ (n)
vocabulário
  henkilön tietämyspiiriin kuuluvien ja hallitsemien yksittäisten sanojen muodostama semanttinen kokonaisuus

sandaali /sˈandaːlɪ/ (n)
sandália
  erityisesti jalkapohjaa suojaava päältä avoin jalkine, jota jalkaterän päältä kulkevat hihnat pitävät paikoillaan

sandinisti /sˈandɪnˌistɪ/ (n)
sandinista
  Nicaraguan vastarintaliikkeen jäsen

sanella /sˈanella/ (v)
ditar
  päättää itsevaltaisesti jstak

sanelu /sˈanelu/ (n)
ditado
  saneleminen

saniainen /sˈanɪˌainen/ (n)
feto
  mikä tahansa saniaisten alakaareen () kuuluva sanikkaisten laji tai sellaisen yksilö

sankari /sˈaŋkarɪ/ (n)
herói
  urheita tekoja tekevä henkilö, jota ihaillaan

sanktio /sˈaŋktɪo/ (n)
sanção
  rangaistus

sanoa /sˈanoa/ (v)
dizer
  puhua, lausua ääneen, kommunikoida lähinnä suullisessa muodossa

sanoittaja /sˈanoitːˌaja/ (n)
letrista
  laulujen tai muiden musiikkiesitysten lyriikan kirjoittaja

sanoitus /sˈanoitus/ (n)
letra, letras
  laulun tai muun musiikkiesityksen lyriikka

sanoma /sˈanoma/ (n)
mensagem
  jonkin välittämä viesti tai uutinen

sanomalehti /sˈanomalˌehtɪ/ (n)
jornal, gazeta
  säännöllisesti, yleensä päivittäin vähintään arkipäivinä ilmestyvä uutisjulkaisu

sanonta /sˈanonta/ (n)
ditado
  vakiintunut ilmaus, fraasi

sanskriitti /sˈanskrɪːtːɪ/ (n)
sânscrito
  (kielitiede) indoeurooppalaisten kielten indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: sa), kirjakielenä käytetty Intian klassinen sivistyskieli, suositeltu kirjoitusasu: sanskrit

santarmi /sˈantarmɪ/ (n)
gendarme
  joissakin maissa poliisia vastaava viranomainen tai sen osa

saostuminen /sˈaostˌumɪnen/ (n)
precipitação
  aineen erottuminen liuoksesta kiinteään muotoon saostumana tai sakkana

sapatti /sˈapatːɪ/ (n)
shabat
  juutalaisten lepopäivä, jota vietetään lauantaina, juutalaisen kalenterin mukaan viikon viimeisenä päivänä

sapeli /sˈapelɪ/ (n)
sabre
  yksiteräinen käyrä miekka

saponiini /sˈaponˌiːnɪ/ (n)
saponina
  mikä tahansa saponiinien ryhmään kuuluva glykosidi

sappi /sˈapːɪ/ (n)
bile
  sappineste, tummanvihreästä kellertävään, tahmea ja kitkeränmakuinen maksan erittämä ruoansulatukseen liittyvä neste

sappikivi /sˈapːɪkˌivɪ/ (n)
cálculo biliar
  sappirakkoon muodostunut ylimääräinen mineraaleista koostuva kappale

sappirakko /sˈapːɪrˌakːo/ (n)
vesícula biliar
  (anatomia) maksaan kiinnittynyt sappea väkevöivä elin, pussimainen säiliö

sara /sˈara/ (n)
carriço
  sarojen () suvun kasvi; jäykkälehtinen, karkeaa heinää muistuttava kosteikkokasvi, jonka varsi on kolmikulmainen ja kukinnot tähkiä tai erilaisia kerrannaiskukintoja

sarake /sˈarake/ (n)
coluna
  kapeahko pystyviivoin rajattu tilikirjan sivun, taulukon, lomakkeen tms. osa, tarpeellisen palstajaon yksikkö

sarana /sˈarana/ (n)
dobradiça
  kiertymisen mahdollistava kiinnike

sardelli /sˈardellɪ/ (n)
anchoveta
  eräs sillikaloihin kuuluva pienikokoinen kalalaji () tai sen yksilö

sardi /sˈardɪ/ (n)
sardo
  (kielitiede) sardin kieli, Sardiniassa puhuttava vanha eteläromaaninen kieli (kielitunnus: sc).

sardiini /sˈardɪːnɪ/ (n)
sardinha
  sillin sukuinen pieni kala (Clupea pilchardus), joka elää Välimeressä ja itäisessä Atlantissa. Tärkeä talouskala. Sardiiniksi kutsutaan myös joitakin muita kalalajeja.
  öljyyn säilöttyjen kalasäilykkeiden kauppanimi

sariini /sˈarɪːnɪ/ (n)
sarin
  eräs äärimmäisen myrkyllinen hermokaasu

sarja /sˈarja/ (n)
sequência
  toisiinsa liittyvistä osista muodostuva kokonaisuus, toistojono

sarjakuva /sˈarjakˌuva/ (n)
banda desenhada
  joukko perättäin esitettyjä piirrettyjä kuvia, jotka muodostavat yhtenäisen tarinan

sarjamurhaaja /sˈarjamˌurhaːja/ (n)
assassina em série
  useisiin samatapaisiin surmatöihin syyllistynyt henkirikoksen tekijä

sarkasmi /sˈarkasmɪ/ (n)
sarcasmo
  pureva iva; kyynisen ivallinen ilmaisukeino, joka on satiiria vahvempi

sarkastinen /sˈarkastɪnen/ (adj)
sarcástico
  (purevan) ivallinen

sarkofagi /sˈarkofˌaɡɪ/ (n)
sarcófago
  yleensä kivestä tehty säiliö ruumiille tai ruumisarkulle

sarkooma /sˈarkoːma/ (n)
sarcoma
  tukikudossyövän yleisnimitys

sarveiskalvo /sˈarveiskˌalvo/ (n)
córnea
  silmämunan etumainen, läpinäkyvä ja verisuoneton osa.

sarvekas /sˈarvekas/ (adj)
chifrudo
  sellainen jolla on sarvi tai sarvet; sarvellinen

sarvennoinen /sˈarvennˌoinen/ (n)
trocanter
  reisiluun yläpäässä olevia kyhmyjä

sarvi /sˈarvɪ/ (n)
corno, chifre
  sorkkaeläimillä päästä kasvava luurakenne, jota ne käyttävät tavallisesti taisteluvälineenä. Onttosarvisten sarvissa on pysyvä luuydin, tohlo, jota sarveituppi ympäröi. Varsinaisia sarvia on vain sorkkaeläimillä. Monien muiden eläinlajien vastaavasta pään rakenteesta käytetään samaa nimeä.

sarvikuono /sˈarvɪkˌuono/ (n)
rinoceronte
  Kavioeläimien (Rhinocerotidae)-heimoon kuuluvia eläimiä, joita elää kaksi lajia Afrikassa ja kolme Aasiassa

sarvivalas /sˈarvɪvalas/ (n)
narval
  pohjoisilla merialueilla, pääasiassa pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, elävä valaslaji (Monodon monoceros)

sataa /sˈataː/ (v)
chover
  luonnonilmiö, jossa vettä tippuu pilvistä maahan

sataa lunta /sˈataː lˈunta/ (v)
nevar
  pudota pilvistä lunta maahan

satakerta /sˈatakˌerta/ (n)
omaso
  yksi märehtijöiden etumahoista

satakieli /sˈatakˌielɪ/ (n)
rouxinol
  mikä hyvänsä satakielten sukuun () kuuluva lintu

satama /sˈatama/ (n)
porto
  paikka, jossa laivoja tai veneitä on ankkurissa tai laituriin kiinnitettynä purkamista ja lastausta varten

satanisti /sˈatanˌistɪ/ (n)
satanista
  satanismin kannattaja

sateenkaari /sˈateːŋkˌaːrɪ/ (n)
arco-íris
  ilmakehän optinen ilmiö, jossa sadepisarat hajoittavat auringon valon spektriksi

sateenkaarikaija /sˈateːŋkˌaːrɪkˌaija/ (n)
periquito-cabeça-púrpura
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sateenkaariluri /sˈateːŋkˌaːrɪlˌurɪ/ (n)
lóris-arco-íris
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sateenkaarirautu /sˈateːŋkˌaːrɪrˌautu/ (n)
truta arco-íris
  kala, joka tunnetaan kauppanimellä kirjolohi,

sateenvarjo /sˈateːnvˌarjo/ (n)
guarda-chuva
  kädessä pidettävä, taitettava, kankainen suoja sadetta vastaan

sateinen /sˈateinen/ (adj)
chuvoso, pluvioso
  märkä, sataa paljon

satelliitti /sˈatellˌiːtːɪ/ (n)
satélite
  kappale, joka kiertää toista taivaankappaletta; kiertolainen

satiainen /sˈatɪˌainen/ (n)
carango, chato
  pääasiassa häpykarvoituksessa elävä ihmistäiden heimoon kuuluva täiden laji () tai sen yksilö

satiiri /sˈatɪːrɪ/ (n)
sátira
  ilmaisukeino, jota käytetään huvittamaan lukijaa ja samalla kritisoimaan ajan ilmapiiriä ja ihmistä; ironiaa vahvempi ilmaisukeino

sato /sˈato/ (n)
colheita
  pellolla, puutarhassa tai muualla viljeltyjen kasvien tuotto yhden kauden ajalta

satraappi /sˈatraːpːɪ/ (n)
sátrapa
  muinaisen Persian maakunnan kuvernöörin arvonimi

satu /sˈatu/ (n)
conto de fadas
  sepitetty tarina tai kertomus

satula /sˈatula/ (n)
sela, arreio
  hevosen (tai aasin tai kamelin) selkään laitettava, yleensä nahkainen, istuinalusta
  polkupyörän tai moottoripyörän istuin
arreio, sela
  teuraseläimen selän takaosa

satulaseppä /sˈatulasˌepːæ/ (n)
seleiro
  satuloita ja muita hevosvarusteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö

satunnainen /sˈatunnˌainen/ (adj)
casual
  sellainen, joka esiintyy tai tapahtuu sattumalta, silloin tällöin tapahtuva, ajoittainen, sporadinen; tilapäisesti tarvittava, väliaikainen

saukko /sˈaukːo/ (n)
lontra
  saukkojen heimon näätäeläin ()

sauma /sˈauma/ (n)
costura
  (tekstiili) hyötyommel, jolla ommeltavat kappaleet liitetään

sauna /sˈauna/ (n)
sauna
  pieni huone tai rakennus, jossa otetaan löylyä ja peseydytään

sauva /sˈauva/ (n)
varinha
  poikkileikkaukseltaan pyöreä, kepin tai tai tangon muotoinen puinen, lasinen, metallinen tms. liki tasapaksu esine

savanni /sˈavannɪ/ (n)
savana
  ruohikkoinen ekosysteemi trooppisella alueella

savanniara /sˈavannˌiara/ (n)
ararinha-do-buriti
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savanniaratti /sˈavannˌiarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-bochecha-parda
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savannikaijanen /sˈavannɪkˌaijanen/ (n)
inseparavel de cabeca vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savanniparatiisikaija /sˈavannˌiparatˌiːsɪkˌaija/ (n)
periquito-dorso-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savannivahanokka /sˈavannˌivahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-de-face-laranja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savenvalaja /sˈavenvˌalaja/ (n)
ceramista
  muinaisista ajoista periytyvä käsityöläisammatti, jonka harjoittaja tavallisesti käsillään muokkaa savesta erilaisia käyttö- ja taide-esineitä, jotka valmistuksen loppuvaiheessa poltetaan uunissa käyttöä ja aikaa kestäviksi

savi /sˈavɪ/ (n)
argila
  hienorakeinen epäorgaaninen maalaji

savitiili /sˈavɪtˌiːlɪ/ (n)
adobe
  savesta tai seostetusta savesta muovattu, ilmakuivattu ja polttamaton tiili

savu /sˈavu/ (n)
fumo, fumaça
  aineen palaessa muodostuneiden kaasujen, palokaasujen seos, yleensä sen näkyvä osa

savuke /sˈavuke/ (n)
cigarro
  hienonnettua tupakkaa sisältävä, ohuella paperilla kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

savupiippu /sˈavupˌiːpːu/ (n)
chaminé
  talon tulisijan hormin se osa, joka ulottuu ulkokaton yläpuolelle

savustaa /sˈavustaː/ (v)
defumar
  säilöä ruokaa savun avulla

savuverho /sˈavuvˌerho/ (n)
cortina de fumaça
  hämäys

seaborgium /sˈeabˌorɡium/ (n)
seabórgio
  synteettinen radioaktiivinen metalli, jota ei esiinny luonnossa

sedilji /sˈedɪljɪ/ (n)
cedilha
  (tarke) alapuolinen koukku, kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää vasemmalle suunnatulta koukulta: [ ¸ ], esimerkiksi liivin kirjaimissa ḑ ja ţ

seemiläinen /sˈeːmɪlˌæinen/ (adj)
semita
  seemiläisiin liittyvä

seemiläinen /sˈeːmɪlˌæinen/ (n)
semita
  eräiden Etu-Aasialaisten kieliryhmien (mm. hebrea, arabia) puhuja

seepia /sˈeːpɪa/ (n)
choco
  Atlantilla ja Välimeressä esiintyvä mustekalalaji ()

seepra /sˈeːpra/ (n)
zebra
  yleisnimi Afrikassa elävälle hevosen sukuiselle mustavalkoraidalliselle kavioeläimelle, jota on kolme lajia: aroseepra, vuoriseepra ja grevynseepra.

seeprapeippo /sˈeːprapˌeipːo/ (n)
diamante-mandarim
  (eläintiede) häkkilintuna suosittu pieni kirkasvärinen loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu

seesami /sˈeːsamɪ/ (n)
gergelim
  Afrikasta kotoisin oleva yksivuotinen yrtti (Sesamum indicum)

segregaatio /sˈeɡreɡˌaːtɪo/ (n)
segregação
  yhteiskunnallinen erillään pitäminen tai erillään pysyminen; eriyttäminen, eriytyminen

seikkailu /sˈeikːailu/ (n)
aventura
  mielenkiintoinen tai jännittävä matka tai tapahtuma

seimi /sˈeimɪ/ (n)
presépio
  eläinten syöttökaukalo

seinä /sˈeinæ/ (n)
parede
  rakennusten tiloja jakava pystysuora rakenneosa

seinäkello /sˈeinækˌello/ (n)
relógio de parede
  seinällä pidettävä kello

seinävaate /sˈeinævˌaːte/ (n)
tapeçaria
  kuvioitu, monesti paksuhko seinällä pidettävä ryijy, gobeliini, raanu tai kangas

seipi /sˈeipɪ/ (n)
pardelha
  (Leuciscus leuciscus) makeassa vedessä ja murtovedessä elävä särkikala

seireeni /sˈeireːnɪ/ (n)
sereia, sirena
  kreikkalaisessa mytologiassa saarilla elävä naispuolinen olento, jonka ulkomuoto on ihmisen ja lintujen sekoitus ja joka laulullaan houkuttelee ohikulkevia merenkävijöitä tuhoon

seiska /sˈeiska/ (n)
sete
  numero seitsemän, numero 7; numerolla seitsemän merkitty tai järjestetty

seismologia /sˈeismolˌoɡɪa/ (n)
seismologia
  tieteen ala, joka tutkii maanjäristyksiä ja maan läpi kulkevia aaltoliikkeitä

seisoa /sˈeisoa/ (v)
estar
  seistä, olla pystyssä
  olla erektiossa
  olla pysähdyksissä, liikkumaton
  olla kirjoitettuna

seistä /sˈeistæ/ (v)
estar de pé
  seisoa, olla jaloillaan pystyssä

seiväshyppy /sˈeivæshˌypːy/ (n)
salto com vara
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli seivästä apuna käyttäen

seivästää /sˈeivæstæː/ (v)
empalar
  tappaa lävistämällä seipäällä

sekalainen /sˈekalˌainen/ (adj)
variado
  ei mihinkään yksittäiseen ryhmään tai luokkaan kuuluva

sekantti /sˈekantːɪ/ (n)
secante
  käyrää vähintään kahdessa pisteessä leikkaava suora
  suorakulmaisen kolmion kulman kosinin käänteisluku; vastaava funktio (lyhenne: sec)

sekasorto /sˈekasˌorto/ (n)
caos
  kaaos; olotila, jossa ei ole järjestystä, suuri epäjärjestys

sekeli /sˈekelɪ/ (n)
shekel
  Israelin rahayksikkö

sekki /sˈekːɪ/ (n)
cheque
  paperinen maksuväline, jonka saaja käy lunastamassa sille kirjoitetun summan pankissa

sekoitettu /sˈekoitˌetːu/ (adj)
misto
  sekaisin laitettu tai saatettu

sekoittaa /sˈekoitːaː/ (v)
misturar
  panna sekaisin niin, että osasia ei voi erottaa toisistaan; yhdistää keskenään; laittaa osaset satunnaiseen järjestykseen; tehdä liikettä, joka muistuttaa sekaisin panevaa liikettä

seksi /sˈeksɪ/ (n)
sexo
  sukupuolinen toiminta, seksuaalinen kanssakäyminen, sukupuoliyhdyntä

seksikäs /sˈeksɪkæs/ (adj)
sensual
  jolla on seksuaalista viehätysvoimaa (naisista ja miehistä)

seksilelu /sˈeksɪlˌelu/ (n)
brinquedo sexual
  väline seksuaalisen nautinnon tuottamiseen

seksiorja /sˈeksɪˌorja/ (n)
escrava sexual
  seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi joutunut henkilö, jolta on riistetty vapaus

seksiorjuus /sˈeksɪˌorjuːs/ (n)
escravidão sexual
  henkilön vapauden riistäminen ja pakottaminen toisen seksuaalisten tarpeiden tyydyttämiseen

seksismi /sˈeksɪsmɪ/ (n)
sexismo
  katsantokanta, joka korostaa sukupuolten välisiä eroja ja niihin perustuvaa sukupuolten eriarvoisuutta; sukupuolten tasa-arvon kiistäminen; huomion kiinnittäminen miesten ja naisten eroavaisuuksiin tai se ettei pidä toista sukupuolta yhtä hyvänä jossain tai edistää ajatusta jonka mukaan sukupuolten vahvuudet ovat eri asioissa

seksisti /sˈeksɪstɪ/ (n)
sexista
  henkilö, joka ajattelee seksismin mukaisesti; seksismin kannattaja; henkilö, joka syrjii sukupuolen perusteella

seksisymboli /sˈeksɪsˌymboːlɪ/ (n)
símbolo sexual
  henkilö, jota seksikkyytensä vuoksi pidetään ihailtuna ja esikuvana

seksologi /sˈeksolˌoɡɪ/ (n)
sexologista
  seksologian tutkija, seksologian asiantuntija

seksuaalinen /sˈeksuˌaːlɪnen/ (adj)
sexual
  seksuaalisuuteen liittyvä, sukupuolinen

seksuaalinen hyväksikäyttö /sˈeksuˌaːlɪnen hˈyvæksɪkˌæytːø/ (n)
abuso sexual
  rikos, jossa henkilö ilman pakottamista taivuttaa suojaikärajaa nuoremman, joissakin erikseen mainituissa tilanteissa täysi-ikäisyysrajaa nuoremman, henkilön seksuaaliseen tekoon kanssaan

seksuaalinen häirintä /sˈeksuˌaːlɪnen hˈæirɪntæ/ (n)
assédio sexual
  rikos, johon syyllistyy se, joka kohdistaa toiseen seksuaalisväritteistä käyttäytymistä, johon tämä ei ole antanut hyväksyntäänsä ja jonka tämä kokee vastenmielisenä; tuomittavuus edellyttää tahallisuutta

seksuaalinen suuntautuminen /sˈeksuˌaːlɪnen sˈuːntautˌumɪnen/ (n)
orientação sexual
  muuttumattomaksi ajateltu seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen joko miehiin tai naisiin tai molempiin

seksuaalisuus /sˈeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
sexualidade
  seksualiteetti, sukupuolivietti ja siihen liittyvä käyttäytyminen ja tunteet

sekulaarinen /sˈekulˌaːrɪnen/ (adj)
secular
  maallinen, ei-kirkollinen

sekunti /sˈekuntɪ/ (n)
segundo
  minuutin 60. osa; ajan SI-järjestelmän mukainen perusyksikkö (tunnus s), jonka määritelmä fysiikassa on: 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa Cs-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä
  hetki
  länsimaisessa säveljärjestelmässä yhden sävelaskeleen väli, intervalli

sekvenssi /sˈekvenssɪ/ (n)
sequência
  peräkkäisyys, järjestetty sarja

selata /sˈelata/ (v)
folhear
  käydä nide summittaisesti läpi, esimerkiksi etsien jotain tiettyä tai katsoen vain kuvat

seleeni /sˈeleːnɪ/ (n)
selénio, selênio
  alkuaine, jolla on kaksi allotrooppista muotoa, myrkyllinen epämetalli tai metallinen "harmaa seleeni"

selibaatti /sˈelɪbˌaːtːɪ/ (n)
celibato
  pidättäytyminen avioliitosta

selittäminen /sˈelɪtːˌæmɪnen/ (n)
explanação
  selityksen antaminen

selitys /sˈelɪtys/ (n)
explanação
  yksinkertainen, ymmärrettävä selvitys jostain tapahtumasta tai tekstistä

selkeys /sˈelkeys/ (n)
clareza
  se, että on selkeä

selkeyttää /sˈelkeytːæː/ (v)
clarificar
  tehdä selkeäksi tai selkeämmäksi
  erottaa sameasta nesteestä kiinteät ainehiukkaset

selkouni /sˈelkounɪ/ (n)
sonho lúcido
  uni, jota nähdessään henkilö tiedostaa olevansa unitilassa

selkä /sˈelkæ/ (n)
costas, dorso
  ruumiin takaosa pakaroiden ja niskan välissä

selkäevä /sˈelkæˌevæ/ (n)
nadadeira/barbatana dorsal
  (anatomia) kalan tai valaan selän suurin evä

selkärangaton /sˈelkærˌaŋŋaton/ (adj)
invertebrado
  sellainen, jolla ei ole selkärankaa

selkäranka /sˈelkærˌaŋka/ (n)
coluna
  selkärankaisen eliön kehon luusta rakentunut ylävartalon tuki

selkärankainen /sˈelkærˌaŋkainen/ (n)
vertebrado
  selkärankainen eläin

selkäydin /sˈelkæydɪn/ (n)
medula espinhal
  selkärangan sisällä suojaisassa putkessa sijaitseva hermoston osa

sellainen /sˈellainen/ (adj)
tal
  sen kaltainen

sellakka /sˈellakːa/ (n)
goma-laca
  Kerria lacca -hyönteislajin naarasyksilöiden erittämä hartsi, jota voidaan käyttää monin tavoin varsinkin pintakäsittelyaineena eri materiaaleille ja jopa elintarvikkeille

selleri /sˈellerɪ/ (n)
aipo
  ruokaselleri, , eurooppalainen monimuotoinen viljelyskasvi, josta meillä kasvatetaan juureksena käytettävää mukulaselleriä ja salaatteihin soveltuvaa lehtiselleriä

sello /sˈello/ (n)
violoncelo
  toiseksi matalaäänisin perinteiseen sinfoniaorkesteriin kuuluva jousisoitin

sellofaani /sˈellofˌaːnɪ/ (n)
celofane
  yleensä kirkas, läpinäkyvä, usein paketointiin käytettävä, vähän joustava selluloosasta valmistettava materiaali

sellokonsertto /sˈellokˌonsertːo/ (n)
concerto violoncelo
  konsertto sellolle ja orkesterille

selluloosa /sˈellulˌoːsa/ (n)
celulose
  pitkäketjuinen glukoosimolekyyleistä koostuva hiilihydraatti, joka on rakenneaineena useimpien kasvien soluseinissä

selootti /sˈeloːtːɪ/ (n)
zelote
  Raamatussa mainitun, roomalaisia vastustaneen juutalaisen ryhmittymän jäsen

selventää /sˈelventæː/ (v)
clarificar
  tehdä selvemmäksi, ymmärrettävämmäksi

selvä /sˈelvæ/ (adj)
claro
  helposti erottuva, helposti havaittava, helposti tunnistettava

selvästi /sˈelvæstɪ/ (adv)
claramente
  hyvin erottuvasti, tarkasti
  merkittävässä määrin, huomattavasti

sementti /sˈementːɪ/ (n)
cimento
  kalkkikivestä valmistettu rakennusmassa joka veteen sekoitettuna kovettuu ilmassa, käytetään laastina ja betonin valmistukseen

seminaari /sˈemɪnˌaːrɪ/ (n)
seminário
  esitelmistä ja keskustelusta koostuva tilaisuus; esitelmien sarja
  pappien koulutuslaitos

semiologia /sˈemɪˌoloɡˌia/ (n)
semiologia
  semiotiikka

semiotiikka /sˈemɪotˌiːkːa/ (n)
semiótica
  merkkioppi; filosofinen suuntaus, joka tutkii kaikenlaisten merkkien merkitystä, syntaksia eli yhdistelysääntöjä ja pragmatiikkaa eli tilannekohtaista merkitystä ja käyttöä

senaatti /sˈenaːtːɪ/ (n)
senado
  valtion hallintoelin; parlamentin ylähuone

seniili /sˈenɪːlɪ/ (adj)
senil
  olemukseltaan vanha, vanhuudenhöperö, vanhuudenheikko

sensuuri /sˈensuːrɪ/ (n)
censura
  valtion ennakkotarkastus painotuotteille ja muulle medialle

sentrifugi /sˈentrɪfˌuɡɪ/ (n)
centrifuga
  laite joka erottaa liuoksesta eritiheyksiset aineosat keskipakoisvoiman avulla pyörimisliikkeellä

sentromeeri /sˈentromˌeːrɪ/ (n)
centrómero
  kromosomin osa, joka liittää kromosomin kaksi kromatidia toisiinsa

sentti /sˈentːɪ/ (n)
cêntimo
  joidenkin rahayksikköjen sadasosa

senttimetri /sˈentːɪmˌetrɪ/ (n)
centímetro
  metrin sadasosa, tunnus cm

seostaa /sˈeostaː/ (v)
ligar
  yhdistää metalleja lejeeringiksi

sepalus /sˈepalus/ (n)
braguilha
  housujen suljettava etuhalkio

separatisti /sˈeparatˌistɪ/ (n)
separatista
  itsenäisyyttä itsehallinnolliselle alueelle hakevan liikkeen tai järjestön jäsen tai sellaisen alueen itsenäistymistä tavoitteleva, separatismin kannattaja

sepelara /sˈepelˌara/ (n)
maracanã-de-colar
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sepelkaijanen /sˈepelkˌaijanen/ (n)
inseparável-acollarado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sepelvaltimo /sˈepelvˌaltɪmo/ (n)
coronária
  sydämen verisuoni (arteria coronaria), joka kuljettaa verta ja sen sisältämää happea ja ravintoaineita sydänlihaksen soluille

sepivä /sˈepɪvæ/ (adj)
amplexicaule
  sellainen, joka kasvaa kasvin varren ympärillä suoraan ilman, että välissä on ruotia

seppä /sˈepːæ/ (n)
ferreiro
  metallista esineitä takoen tai valaen valmistava käsityöläinen

serafi /sˈerafɪ/ (n)
serafim
  Vanhassa testamentissa mainittuja kuusisiipisiä enkeleitä

serbia /sˈerbɪa/ (n)
sérvio
  serbian kieli (kielitunnus: sr), indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli

serbiankielinen /sˈerbɪˌaŋkielɪnen/ (adj)
sérvio
  (kielitiede) serbian kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.
  serbiaksi esitetty tai tapahtuva, serbian kielellä oleva.

serbokroaatti /sˈerbokroˌaːtːɪ/ (n)
serbo-croata
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli, jota puhutaan Serbiassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Montenegrossa. (Kielitunnus= sh)

seremoniallinen /sˈeremˌonɪˌallɪnen/ (adj)
cerimonial
  seremonian mukainen, juhlallinen ja muodollinen

serenadi /sˈerenˌadɪ/ (n)
serenata
  laulaen tai soittaen esitetty lemmentervehdys (usein illalla rakastetun ikkunan alla)

serendipisyys /sˈerendˌipɪsyːs/ (n)
serendipismo
  sattumalta tapahtunut oivallus; onnenpotku, sattumalta uuteen keksintöön tai löydökseen johtava havainto

serkku /sˈerkːu/ (n)
primo, prima
  isän tai äidin sisaren tai veljen lapsi

serotoniini /sˈerotonˌiːnɪ/ (n)
serotonina
  eräs keskushermoston välittäjäaine, joka vaikuttaa mm. mielialaan

serpentiniitti /sˈerpentɪnˌiːtːɪ/ (n)
serpentinito
  eräs metamorfinen kivilaji

servaali /sˈervaːlɪ/ (n)
serval
  eräs pitkäkoipinen afrikkalainen kissaeläin ()

seteli /sˈetelɪ/ (n)
cédula, nota
  yksittäinen paperinen tai joskus muovinen maksuväline tiettyä valuuttaa, seteliraha; myös alennus- tai muusta lipukkeesta

setri /sˈetrɪ/ (n)
cedro
  mäntykasveihin kuuluvia havupuita ()

setä /sˈetæ/ (n)
tio
  isän veli (eräissä murteissa myös äidin)

seulaluu /sˈeulaluː/ (n)
etmoide
  nenän takana oleva luu ()

seuraaja /sˈeuraːja/ (n)
seguidor
  se, joka seuraa (esim. kulkee perässä)
  aatteen tai henkilön kannattaja tai jäljittelijä
  tanssiparin osapuoli, jonka tehtävänä on seurata viejää
sucessor
  se, joka seuraa (tehtävässä, asioiden sarjassa tms.)

seuraava /sˈeuraːva/ (adj)
próximo, seguinte
  järjestyksessä välittömästi jälkeen tuleva

seurakunta /sˈeurakˌunta/ (n)
paróquia
  paikallinen uskonnollinen yhteisö, jolla on yleensä yksi kokoontumispaikka

seuralainen /sˈeuralˌainen/ (n)
acompanhante
  seurana tai seurassa olija; kumppani, mukana kulkija

seurapiiri /sˈeurapˌiːrɪ/ (n)
alta sociedade
  keskenään seurustelevien ja tilaisuuksissa näyttäytyvien yhteiskunnan yläluokan tai julkisuuden henkilöiden muodostama joukko

seurata /sˈeurata/ (v)
seguir
  kulkea jäljessä tai mukana

seuraus /sˈeuraus/ (n)
consequência, sequela
  jostain aiheutuva tilanne tai tapahtuma, tulos

seurustelu /sˈeurustˌelu/ (n)
namoro
  ihmisten välinen kanssakäyminen ja siihen liittyvä ajatustenvaihto ja muut sosiaaliset toiminnot

shakki /ʃˈakːɪ/ (n)
xadrez
  lautapeli, jossa kaksi pelaajaa siirtävät vuorotellen omia nappuloitaan 8×8 ruudun kokoisella tavallisesti mustavalkoisella shakkilaudalla; shakkipeli

shakkilauta /ʃˈakːɪlˌauta/ (n)
tabuleiro de xadrez
  shakkipelin pelialustana käytettävä neliömäinen 64:stä vuorotellen valkeasta ja mustasta ruudusta muodostuva pelilauta, jonka ruudut merkitään pystysuoria linjoja osoittavilla kirjaimilla ja vaakasuoria linjoja osoittavilla numeroilla

sherry /ʃˈerry/ (pn)
xerez
  väkeväviini, jota tuotetaan vain Jerezin kaupungin ympäristössä Espanjassa

shona /ʃˈona/ (n)
xona
  nigeriläis-kongolainen kieli, jota puhutaan Zimbabwessa ja läntisessä Mosambikissa (kielitunnus sn)
  shonaa puhuvien Zimbabwessa ja läntisessä Mosambikissa elävien etnisten ryhmien yhteisnimitys

siamilainen /sˈiamɪlˌainen/ (adj)
siamês
  Siamista peräisin oleva
  (kaksosesta) yhteen kasvanut toisen kanssa

siamilainen /sˈiamɪlˌainen/ (n)
siamês
  eräs lyhytkarvainen kissarotu, siamilaiskissa

siamilainen kaksonen /sˈiamɪlˌaineŋ kˈaksonen/ (n)
gémeo siamês, gêmeo siamês
  toinen samanmunaisista kaksosista, jotka eivät ole solunjakautumisessa kasvaneet irti toisistaan

sianliha /sˈianlˌiha/ (n)
carne de porco
  sian liha

siansaksa /sˈiansˌaksa/ (n)
algaravia
  tuntematon tai oudolta kuulostava vieras kieli, mongerrus, josta on vaikea saada selvää

sibylla /sˈibylla/ (n)
sibila
  muinaisessa Kreikassa ja Roomassa jumalallisen hurmoksen vallassa toimivia naisennustajia, jotka toimivat oraakkeleina

sidosryhmä /sˈidosrˌyhmæ/ (n)
parte interessada
  henkilöiden ja organisaatioiden muodostama ryhmä, jolla on sidos johonkin

siellä /sˈiellæ/ (adv)
lá
  etäällä olevassa, suhteellisen laajassa tai epätarkasti määritellyssä paikassa, josta puhuja puhuu mutta johon hän ei osoita katseellaan tai eleillään; vrt. siinä

sielu /sˈielu/ (n)
alma
  tekijä, jota pidetään ihmisen, joskus myös muiden elollisten olentojen, tajunnan, psyyken ja elämän ylläpitäjänä, ja jonka usein uskotaan jatkavan olemassaoloaan kuoleman jälkeen
  henkilö

siemen /sˈiemen/ (n)
semente
  suvullisesti lisääntyvän kasvin alkio

siemenjohdin /sˈiemenjˌohdɪn/ (n)
canal deferente
  lisäkiveksestä virtsaputkeen johtava putki

siemenneste /sˈiemennˌeste/ (n)
esperma
  siittiösoluja sisältävä erite, jota erittyy nisäkkäiden koirailla siemensyöksyssä

siemensyöksy /sˈiemensˌyøksy/ (n)
ejaculação
  seksuaalisen kiihottumisen huipentuma, jossa miehen tai sukukypsyyden saavuttaneen pojan siittimen päästä purkautuu siemennestettä

sienestää /sˈienestæː/ (v)
colher cogumelos
  kerätä sieniä

sieni /sˈienɪ/ (n)
cogumelo, fungo
  sienen ulkoilmaan, usein maanpinnalle, kasvattama itiöemä
fungo, cogumelo
  (sienitiede) jokin pääluokan Fungi itiöitä tuottava lehtivihreätön aitotumallinen eliö

sienipilvi /sˈienɪpˌilvɪ/ (n)
nuvem cogumelo
  voimakkaan räjähdyksen, erityisesti ydinräjähdyksen, aiheuttama sienenmuotoinen pilvi

sierain /sˈierain/ (n)
narina, venta
  nenän alta ulkopuolelta nenäonteloon johtava kanava

sietämätön /sˈietæmætøn/ (adj)
intolerável
  sellainen, jota tai mitä ei voi sietää

sietää /sˈietæː/ (v)
suportar
  pystyä tulemaan toimeen jnk yl. kielteisen kanssa

sievistelijä /sˈievɪstˌelɪjæ/ (n)
pudico
  henkilö, joka sievistelee

sievä /sˈievæ/ (adj)
bonitinho
  kaunis ja ihana

sievästi /sˈievæstɪ/ (adv)
belamente
  sievällä tavalla

sihteeri /sˈihteːrɪ/ (n)
secretário, secretária
  toimistotyön ammattilainen, jonka työhön kuuluu erilaisten asioiden hoitaminen

siideri /sˈiːderɪ/ (n)
sidra
  alkoholijuoma, joka valmistetaan käymismenetelmällä omenamehusta

siili /sˈiːlɪ/ (n)
ouriço
  piikikäs talviunta nukkuva hyönteissyöjä (). Suomessa esiintyy ainoastaan eurooppalainen siili ()

siipi /sˈiːpɪ/ (n)
ala, asa
  lintujen ja hyönteisten lentämiseen käyttämä elin
ala
  lentokoneen nostovoimaa tuova osa
  rakennuksen laajennusosa, lamelli

siipikarja /sˈiːpɪkˌarja/ (n)
ave de capoeira
  lihan, munan tai muun hyödykkeen tuotantoon käytettävät linnut

siipiprofiili /sˈiːpɪprofˌiːlɪ/ (n)
aerofólio
  kaasumaisessa tai nestemäisessä väliaineessa liikuvan rakenteen, esimerkiksi siiven tai potkurin, poikkileikkauksen muoto

siirappi /sˈiːrapːɪ/ (n)
xarope
  paksu, ruskea, nestemäinen sokeriliuos

siirtomaa /sˈiːrtomaː/ (n)
colônia
  varsinaisen valtion ulkopuolinen maa-alue, joka on isäntämaan hallinnassa

siirtyä /sˈiːrtyæ/ (v)
deslocar
  liikkua tai kulkea paikasta toiseen; muuttaa asemaa

siirtää /sˈiːrtæː/ (v)
mover
  vaihtaa jnk paikkaa
adiar
  lykätä

siis /sˈiːs/ (adv)
isto é
  näin ollen, tämän johdosta

siitepöly /sˈiːtepˌøly/ (n)
pólen
  kukkakasvien heteissä muodostuva kasvien sukusoluista koostuva erittäin hienojakoinen jauhe

siitin /sˈiːtɪn/ (n)
pênis, pénis
  (elimistö) urospuolen sukupuolielin; penis

siittiö /sˈiːtːɪø/ (n)
espermatozoide
  varsinkin eläinkunnan, jossain määrin kasvikunnan, suvullisessa lisääntymisessä aktiivinen liikkuva sukusolu

siivilä /sˈiːvɪlæ/ (n)
peneira
  varrellinen astia, jossa on pienen pieniä reikiä, joiden läpi osa astiaan laitettavasta aineesta siivilöityy muun osan jäädessä astiaan

siivota /sˈiːvota/ (v)
arrumar
  tehdä siistiksi, poistaa lika tai roskat

sija /sˈija/ (n)
lugar
  paikka, olinsija, makuupaikka

sijamuoto /sˈijamˌuoto/ (n)
caso
  sija, yksi nominien taivutuskategorioista (muita ovat luku ja suku); käytetään myös muiden sanaluokkien, kuten adverbien ja verbien, nominaalimuodoille

sijoittaa /sˈijoitːaː/ (v)
apostar
  panna, asettaa esine, tms. paikalleen

sijoittaja /sˈijoitːˌaja/ (n)
investidor
  henkilö, joka sijoittaa pääomaa, tekee sijoituksia

sijoitus /sˈijoitus/ (n)
aposta
  sijoittamisen tapahtuma tai sen tulos
  se mitä sijoitetaan; sijoitettu pääoma
  se mihin on sijoitettu; sijoituskohde

sika /sˈika/ (n)
porco
  kotieläimenä kasvatettava sorkkaeläin, jota käytetään lihan tuotantoon ja jota pidetään yleensä sikalan karsinassa eli läävässä

sikainfluenssa /sˈikainfluˌenssa/ (n)
gripe suína
  influenssaviruksen aiheuttama hengitystiesairaus, jonka aiheuttaja on eräs lintuinfluenssaviruksen muunnos, A-tyypin influenssavirus, joka kuuluu ortomyksoviruksiin

sikari /sˈikarɪ/ (n)
charuto
  kokonaisilla tupakanlehdillä kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

sikhiläisyys /sˈikhɪlˌæisyːs/ (n)
sikhismo
  intialainen uskonto, jossa on piirteitä islamista ja hindulaisuudesta

sikiö /sˈikɪø/ (n)
feto
  monisoluisten eläinten kehitysaste ennen syntymistä

sikolätti /sˈikolˌætːɪ/ (n)
chiqueiro
  pieni, korkeintaan parin eläimen sikala
  likainen ja sekainen tila

sikotauti /sˈikotˌautɪ/ (n)
caxumba
  virustauti jolle on tyypillistä sylkirauhasten turpoaminen

siksakki /sˈiksakːɪ/ (n)
ziguezague
  ommel, joka etenee terävin käännöksin vuoroin oikealle, vuoroin vasemmalle etuviistoon muodostaen sahanteräkuvion

silava /sˈilava/ (n)
toicinho
  sian nahanalainen rasvakudos, johon lihaa leikattaessa jää myös lihaa

sileä /sˈileæ/ (adj)
liso
  täysin tasainen

silinteri /sˈilɪntˌerɪ/ (n)
cartola
  korkea, lieriönmuotoinen ja jäykkä huopahattu, jossa on lieri

silittää /sˈilɪtːæː/ (v)
passar, passar a ferro
  tasoittaa vaatteesta tai muuta tekstiilistä rypyt silitysraudalla

silityslauta /sˈilɪtˌyslauta/ (n)
tábua de passar roupa
  vaatteiden silittämiseen tarkoitettu tyypillisesti siirrettävä yl. pehmustettu työtaso

silitysrauta /sˈilɪtˌysrauta/ (n)
ferro, ferro de engomar
  sähköllä tai aiemmin hellalla tai hiilten avulla kuumennettava väline, jonka metallinen pohja kuumennetaan ja jolla sitten tasoitetaan vaatteiden ryppyjä

silkki /sˈilkːɪ/ (n)
seda
  silkkiäistoukan erittämä kuitu, silkkikuitu
  silkkikuidusta valmistettu kangas, silkkikangas

silkkipaperi /sˈilkːɪpˌaperɪ/ (n)
papel de seda
  ohut sulfiittiselluloosasta valmistettu, yleensä kemiallisesti puhdas paperi, jonka paino on 10—30 g/m².

silli /sˈillɪ/ (n)
arenque
  pohjoisissa merissä elävä parvikala , joka on samaa kalalajia kuin Itämeressä elävä silakka; käytetään paljon maustekalana.

silloin /sˈilloin/ (adv)
então
  (ajan adverbi) varhemmin tapahtuneeseen liittyvänä tai aikaisemmin puheena olleena ajankohtana; sillä kertaa, sen ajan, sinä aikana

silloinen /sˈilloinen/ (adj)
de então
  silloin olemassa ollut tai oleva

sillä /sˈillæ/ (adv)
porque
  sen vuoksi, siitä syystä, sen tähden, siksi

silminnäkijä /sˈilmɪnnˌækɪjæ/ (n)
testemunha ocular
  tapahtuman omakohtaisesti nähnyt henkilö

silmukka /sˈilmukːa/ (n)
ciclo
  langasta tai köydestä tehty lenkki

silmä /sˈilmæ/ (n)
olho
  ihmisen tai eläimen kuvan aistimiseen pystyvä elin, joka mahdollistaa näköaistin

silmälasiluri /sˈilmælˌasɪlˌurɪ/ (n)
lóris-versicolor
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

silmälasit /sˈilmælasɪt/ (n)
óculos
  silmien liki- tai kaukonäköisyyden tai hajataiton korjaamiseksi silmien edessä pidettävät lasiset tai muoviset optiset linssit yhtenäisessä kehyksessä

silmäluomi /sˈilmælˌuomɪ/ (n)
pálpebra
  silmän päällä liikkuva suojaava ihopoimu

silmälääkäri /sˈilmælˌæːkærɪ/ (n)
oculista
  lääkäri, joka tutkii silmiä ja niiden sairauksia

silmämuna /sˈilmæmˌuna/ (n)
globo ocular
  ihmisen silmän kolmesta kalvosta muodostuva pallomainen silmäkuopassa liikkuva rakennekokonaisuus

silmänisku /sˈilmænˌisku/ (n)
piscada
  silmää räpäyttämällä lähetetty viesti, joka voi merkitä esimerkiksi edellä sanotun huumorina ymmärtämistä tai flirttiä

silmänvalkuainen /sˈilmænvˌalkuˌainen/ (n)
esclera
  silmän valkoinen osa

silmäripsi /sˈilmærˌipsɪ/ (n)
cílio
  silmäluomen reunassa kasvava jäykkä ihokarva

silta /sˈilta/ (n)
ponte
  rakennelma, joka mahdollistaa kulun jonkin esteen, tavallisesti veden yli

siltarumpu /sˈiltarˌumpu/ (n)
galeria de drenagem
  tien, kevyen liikenteen väylän, liittymän tai rautatien alitse penkereen läpi rakennettu holvi, jonka kautta vesi pääsee virtaamaan penkereen toiselle puolelle

siluetti /sˈiluˌetːɪ/ (n)
silhueta
  ääriviivakuva, varjokuva

sima /sˈima/ (n)
hidromel
  sitrushedelmästä, tavallisesti keitettyyn veteen laitetuista sitruunaviipaleista, ja sokerista hiivakäymisellä valmistettu juoma

simonia /sˈimonˌia/ (n)
simonia
  kirkollisten virkojen myyminen

simpanssi /sˈimpanssɪ/ (n)
chimpanzé
  Keski-Afrikassa esiintyvä ihmisapinoihin kuuluva laji, ihmisen lähisukulainen ()

simpukka /sˈimpukːa/ (n)
amêijoa
  joukko makeassa tai suolaisessa vedessä eläviä nilviäisiä, joilla on kaksiosainen saranoitu kova kuori ja liikkumiseen tarvittava jalka ()
caracol
  sisäkorvan spiraalimainen elin, jossa ilman värähtelyt muuttuvat hermoimpulsseiksi

simuloida /sˈimulˌoida/ (v)
simular
  mallintaa, jäljitellä

sinappi /sˈinapːɪ/ (n)
mostarda
  (kasvitiede) sinappikasvi

sinappikaasu /sˈinapːɪkˌaːsu/ (n)
gás mostarda
  rikkisinappikaasu, kemiallisen sodankäynnin taistelukaasu 1. maailmansodan ajalta

sindhi /sˈindhɪ/ (n)
sindi
  Pakistanissa ja Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: snd)

sinertävä /sˈinertˌævæ/ (adj)
azulado
  siniseen väriin vivahtava

sinfonia /sˈinfonˌia/ (n)
sinfonia
  laaja, useimmiten kolmesta tai neljästä osasta koostuva orkesteriteos

sinfoniaorkesteri /sˈinfonˌiaˌorkestˌerɪ/ (n)
filarmônica
  orkesteri, jossa on enemmän soittajia kuin kamariorkesterissa; täysi orkesteri

singulariteetti /sˈiŋŋulˌarɪtˌeːtːɪ/ (n)
singularidade
  aika-avaruuden vääristymä
  yli-inhimillinen tekoäly kiihdyttää ihmiskunnan teknologisen kehityksen ja sosiaalisen muutoksen niin nopeaksi, että ihmiset eivät pysty ymmärtämään tai mielekkäästi ennustamaan tulevaisuutta

sini /sˈinɪ/ (n)
seio
  sini-funktio, eräs trigonometrisista funktioista

siniara /sˈinɪˌara/ (n)
ararinha-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniaratti /sˈinɪarˌatːɪ/ (n)
maitaca-de-cabeça-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinihomejuusto /sˈinɪhˌomejˌuːsto/ (n)
queijo azul
  homejuusto, joka on valmistettu sinihomeen avulla

sinikelta-ara /sˈinɪkˌeltaˈara/ (n)
arara-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikorvaluri /sˈinɪkˌorvalˌurɪ/ (n)
lóris-íris
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikurkkuara /sˈinɪkˌurkːuˌara/ (n)
arara-de-barba-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinilakkiaranen /sˈinɪlˌakːɪˌaranen/ (n)
periquito-da-amazônia
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sininaamamesikko /sˈinɪnˌaːmamesˌikːo/ (n)
melífago-de-faces-azuis
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sininen /sˈinɪnen/ (adj)
azul
  väriltään sininen

sininen /sˈinɪnen/ (n)
azul
  eräs väri

sininiskaluri /sˈinɪnˌiskalˌurɪ/ (n)
loris-de-nuca-roxa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniotsa-amatsoni /sˈinɪˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
ajuruetê
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipeippo /sˈinɪpˌeipːo/ (n)
peito-celeste
  (yleisesti) mikä tahansa sinipeippojen sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

siniposkiamatsoni /sˈinɪpˌoskɪamˌatsonɪ/ (n)
papagaio-de-bochecha-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniposkiaratti /sˈinɪpˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-cara-suja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääara /sˈinɪpˌæːara/ (n)
maracanã-de-cabeça-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääaratti /sˈinɪpˌæːarˌatːɪ/ (n)
aratinga-de-testa-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääpeippo /sˈinɪpˌæːpeipːo/ (n)
azulinho-de-cabeça-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinirinta-aratti /sˈinɪrˌintaˈaratːɪ/ (n)
tiriba
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisilmäinen /sˈinɪsˌilmæinen/ (adj)
de olhos azuis
  jolla on siniset silmät
crédulo
  hyväuskoinen, naiivi

sinisilmäkakadu /sˈinɪsˌilmækˌakadu/ (n)
cacatua-de-olhos-azuis
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisimpukka /sˈinɪsˌimpukːa/ (n)
mexilhão
  suolaisessa merivedessä viihtyvä simpukkalaji (Mytilus edulis), jota hyödynnetään ihmisravintona

sinisorsa /sˈinɪsˌorsa/ (n)
pato-real
  eli heinäsorsa, sorsalintu ()

sinisuohaukka /sˈinɪsˌuohaukːa/ (n)
tartaranhão-azulado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinitiainen /sˈinɪtɪˌainen/ (n)
chapim-azul
  , eräs tiaisiin () kuuluva lintu

sinivalas /sˈinɪvalas/ (n)
baleia-azul
  hetulavalaiden alalahkoon kuuluva valaslaji (Balaenoptera musculus), suurin eläinlaji, jonka tiedetään koskaan olleen olemassa

sinkki /sˈiŋkːɪ/ (n)
zinco
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zn

sinkkivälke /sˈiŋkːɪvˌælke/ (n)
blenda
  metalli- tai timanttikiiltoinen sinkkimalmimineraali

sinko /sˈiŋko/ (n)
lança-granadas-foguete
  rekyylitön pääsääntöisesti panssarintorjuntaan tarkoitettu ase, jonka taistelukärkenä on ontelokranaatti. Usein olkapäähän tuettava putki, josta ammus laukaistaan raketilla.

sinuiitti /sˈinuˌiːtːɪ/ (n)
sinusite
  nenän sivuontelon tulehdus; poskiontelon tulehdus

sinutella /sˈinutella/ (v)
tratar por tu
  puhutella henkilöä yksikön toista persoonaa käyttäen (epävirallisissa yhteyksissä, arkikielessä)

sionismi /sˈionˌismɪ/ (n)
sionismo
  juutalaisnationalismi, poliittinen ideologia, jonka mukaan juutalaisilla on oltava oma kansallisvaltio

sionisti /sˈionˌistɪ/ (n)
sionista
  sionismin kannattaja

sioux /sˈiouks/ (n)
siú
  sioux't eräitä pohjoisamerikkalaisia intiaanikansoja

sipuli /sˈipulɪ/ (n)
cebola
  -suvun syötäviä kasveja, joiden osia käytetään maustamiseen ja vihanneksina, erityisesti keltasipuli ()

sireeni /sˈireːnɪ/ (n)
sirena
  kovaääninen merkinantolaite

sirkka /sˈirkːa/ (n)
grilo
  mikä tahansa sirkkojen heimoon () kuuluva suorasiipisten hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

sirkkalehti /sˈirkːalˌehtɪ/ (n)
cotilédone
  siemenkasvin taimen, sirkkataimen ensimmäiseksi ilmestyvä lehti

sirkku /sˈirkːu/ (n)
emberiza
  sirkkujen suvun (Emberiza) laji tai yksilö

sirkumfleksi /sˈirkumflˌeksɪ/ (n)
acento circunflexo
  kirjaimen ylle kirjoitettava tarke, joka näyttää alaspäin aukeavalta kulmalta: ˆ

sirkus /sˈirkus/ (n)
circo
  paikasta toiseen liikkuva esitys, johon yleensä kuuluu akrobaatteeja, jonglööreitä, eläimiä, klovneja ja muita taiteilijoita

sirppi /sˈirpːɪ/ (n)
foice
  käyräteräinen lyhytvartinen leikkuutyökalu, jolla leikataan viljaa

sirppisoluanemia /sˈirpːɪsˌoluˌanemˌia/ (n)
anemia falciforme
  eräs perintötekijöiden aiheuttama verisairaus, jossa punasolut ovat muodoltaan epänormaalin sirppimäisiä

sisar /sˈisar/ (n)
irmã, soror
  naispuolinen sisarus

sisarenpoika /sˈisarˌempoika/ (n)
sobrinho
  sisaren poika

sisarentytär /sˈisarˌentytær/ (n)
sobrinha
  sisaren tytär

sisarukset /sˈisarˌukset/ (n)
irmãos
  saman perheen lapset ovat keskenään sisaruksia sukupuolesta riippumatta

sisarus /sˈisarus/ (n)
irmã
  toisen saman perheen lapsen sisko tai veli. Nykykielessä sisarussuhteista puhuttaessa käytetään yleensä sanan monikkomuotoa sisarukset. Yksikkömuotoa käytetään vain yhdyssanojen osana tai joissakin kielellisissä rakenteissa.

sisentää /sˈisentæː/ (v)
indentar
  (tekstinkäsittely) kirjoittaa tai siirtää tekstiä (tyypillisesti kappaleen ensimmäistä riviä) sisemmäs sivulla

sisilialainen /sˈisɪlˌialˌainen/ (n)
siciliano, siciliana
  pysyvästi Sisiliassa asuva henkilö

sisäinen /sˈisæinen/ (adj)
interno
  jota ympäröi jokin toinen joka puolelta, jonkin sisällä tai sisässä oleva

sisäkatto /sˈisækˌatːo/ (n)
teto
  huonetilan yläpinta ja tyypillisesti yläpohjarakenteen alapinta

sisäkorva /sˈisækˌorva/ (n)
ouvido
  ohimoluun sisällä oleva nesteen täyttämä korvan osa

sisällissota /sˈisællˌissota/ (n)
guerra civil
  saman valtion kansalaisten keskenään valtion sisällä käymä sota

sisällysluettelo /sˈisællˌysluˌetːelo/ (n)
sumário
  luettelo tekstin otsikoista esiintymisjärjestyksessä, mikä antaa lukijalle käsityksen tekstistä

sisällä /sˈisællæ/ (adv)
dentro
  jossakin asiassa, esineessä tai tilassa niin, että se ympäröi väljästi

sisältyä /sˈisæltˌyæ/ (v)
conter
  kuulua johonkin

sisältää /sˈisæltæː/ (v)
conter, incluir
  pitää sisällään (svetisismi)

sisältö /sˈisæltø/ (n)
conteúdo
  mitä jokin sisältää, sisällys

sisämaa /sˈisæmaː/ (n)
interior
  alue yleisesti maantieteellisen alueen tai erityisesti jonkin valtion alueen sisäosassa

sisäoppilaitos /sˈisæˌopːɪlˌaitos/ (n)
internato
  koulu, jossa opiskelijat asuvat opintojensa ohella

sisään /sˈisæːn/ (adv)
adentro
  johonkin asiaan niin, että asia on joka puolella tiiviisti ympärillä

sisäänhengitys /sˈisæːnhˌeŋŋɪtys/ (n)
inalação
  se, että hengitetään sisään

sitaatti /sˈitaːtːɪ/ (n)
citação
  sananmukainen lainaus; toisinne

siteerata /sˈiteːrˌata/ (v)
citar
  lainata jonkun ilmaisemaa ajatusta sanatarkasti; laittaa sitaatteihin

siten /sˈiten/ (adv)
assim
  (proadverbi) sillä tavalla, niin

sitkeä /sˈitkeæ/ (adj)
duro
  joka ei katkea/repeydy helposti

sitoa /sˈitoa/ (v)
amarrar
  laittaa kiinni narulla tai köydellä
  laittaa side
  rajoittaa muuttujan arvoja toisen perusteella

sitoumus /sˈitoumus/ (n)
compromisso
  yksipuolinen oikeustoimi, velvoittava lupaus, jolla henkilö tai oikeushenkilö lupautuu varmasti tekemään tai tekemättä jättämään jotakin

sitoutumaton /sˈitoutˌumaton/ (adj)
independente
  puolueista riippumaton, puolueeseen kuulumaton

sitra /sˈitra/ (n)
cítara
  kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä plektralla t. sormin kaikukopan ylitse pingotettuja kieliä

sitriini /sˈitrɪːnɪ/ (n)
citrino
  keltainen ja läpikuultava kvartsi

sitrushedelmä /sˈitrushedˌelmæ/ (n)
fruta cítrica
  lähinnä ruutakasveihin kuuluvien sitruspuiden lohkoinen marja

sitruuna /sˈitruːna/ (n)
limão
  ruutakasveihin kuuluva sitruspuu, sitruunapuu
  sen tuottama sitrushedelmä

sitruunahappo /sˈitruːnahˌapːo/ (n)
ácido cítrico
  orgaaninen happo, jota esiintyy sitrushedelmissä ja jota käytetään happamuuden säätöaineena elintarvikkeissa

sitruunamehu /sˈitruːnˌamehu/ (n)
suco/sumo/extrato de limão
  sitruunasta puristettu mehu

sitruunamelissa /sˈitruːnˌamelˌissa/ (n)
cidreira
  sitruunalta tuoksuva yrtti (Melissa officinalis), jota käytetään etenkin jälkiruokien mausteena ja koristeena

sitten /sˈitːen/ (adv)
depois, em seguida
  mennyttä aikaa ilmaiseva

sivellin /sˈivellɪn/ (n)
pincel
  maalin tai lakan levittämiseen tarkoitettu työkalu, jossa on karvoista tehdyt harjakset

sivellä /sˈivellæ/ (v)
pintar
  levittää jollekin pinnalle jotakin siveltimellä tai muulla tavoin

sivettikissa /sˈivetːɪkˌissa/ (n)
civeta
  (eläintiede) afrikan sivettikissa, savanneilla ja sademetisissä viihtyvä harmahtava ja mustatäpläinen suunnilleen ketun kokoinen petoeläin

siveys /sˈiveys/ (n)
castidade
  sukupuolimoraalin noudattaminen ajatuksissa ja teoissa

siveysvyö /sˈiveysvyø/ (n)
cinto de castidade
  raudasta tai nahasta valmistettu laite, jota on tarinan mukaan käytetty vaimon uskollisuuden tai nuoren naisen neitsyyden varmistamiseksi

siviili /sˈivɪːlɪ/ (n)
civil
  henkilö, joka ei kuulu sotavoimiin

siviilisääty /sˈivɪːlɪsˌæːty/ (n)
estado civil
  henkilön perheoikeudellinen asema, joka määrää hänen oikeutensa ja velvollisuutensa läheisiään ja jälkeläisiään kohtaan

sivilisaatio /sˈivɪlɪsˌaːtɪo/ (n)
civilização
  pysyvän asutuksen järjestäytynyt yhteiskunta, joka perustuu maanviljelykselle ja jolla on ominainen kulttuuri ja jolle ovat tyypillisiä kaupunkien muodostaminen, yhteiset säännöt, valtahierarkiat ja sen olemassaolon edellytyksenä toimivien alueiden sotilaallinen puolustaminen

sivistys /sˈivɪstys/ (n)
civilização
  henkinen kehittyneisyys, kulttuuri, valistus, sivilisaatio

sivistää /sˈivɪstæː/ (v)
civilizar
  opettaa, kasvattaa kouluttaa, tehdä laajasti tietoiseksi eri asioista

sivu /sˈivu/ (n)
página
  kirjan tai lehden aukeaman numeroitu toinen puoli, paperin yksi puoli; myös verkkosivu

sivujoki /sˈivujˌokɪ/ (n)
afluente
  suurempaan jokeen yhtyvä joki

sivulause /sˈivulˌause/ (n)
oração subordinada
  lause, joka on toisen (hallitsevan) lauseen osa

sivusto /sˈivusto/ (n)
site
  internetissä saatavilla oleva yksittäinen kokonaisuus, joka identifioidaan uniikilla URL:lla

sivutuote /sˈivutˌuote/ (n)
derivado
  teollisuudessa päätuotteen ohella syntyvä jäte, jolle on löydetty käyttökohde ja kyetään myymään

sivuvaikutus /sˈivuvˌaikutus/ (n)
efeito colateral
  odottamaton tai negatiivinen vaikutus, joka on muu kuin toivottu

skalpeerata /skˈalpeːrˌata/ (v)
escalpelar
  poistaa päänahka

skalpeeraus /skˈalpeːraus/ (n)
escalpelamento
  eräiden alkuperäiskansojen eurooppalaisilta omaksuma tapa ryöstää päänahka hävinneiltä vihollisiltaan

skandaali /skˈandaːlɪ/ (n)
escândalo
  asianosaisten maineelle haitallinen tapahtuma

skandium /skˈandium/ (n)
escândio
  eräs alkuaine

skannata /skˈannata/ (v)
digitalizar
  käyttää skanneria

skanneri /skˈannerɪ/ (n)
scanner
  laite, joka digitalisoi kuvia ja tekstiä

skenaario /skˈenaːrˌio/ (n)
cenário
  hahmotelma tulevan kehityskulun ennakoimiseksi

skeptinen /skˈeptɪnen/ (adj)
céptico
  epäilevä, epäilyyn taipuva

sketsi /skˈetsɪ/ (n)
esquete
  lyhyt komediallinen esitys

skitsofreenikko /skˈitsofrˌeːnɪkːo/ (n)
esquizofrénico
  skitsofreniaa sairastava henkilö

skitsofrenia /skˈitsofrˌenɪa/ (n)
esquizofrenia
  maailman terveysjärjestön ICD-10-luokituksessa F20; henkilön todellisuudentajuun ja toimintakykyyn merkittävästi vaikuttava mielisairaus, jolle ovat ominaisia muiden muassa harhaluulot, harha-aistimukset, tunneilmaisujen latistuminen, vetäytyminen ihmissuhteista ja taantuminen aikaisemmalta toimintakyvyn tasolta

skolastikko /skˈolastˌikːo/ (n)
escolástico
  skolastiikan harjoittaja

skootteri /skˈoːtːerɪ/ (n)
lambreta
  pienipyöräinen ja -tehoinen moottoripyörä, jossa on itsekantava tai putkesta tehty runko ja tuolimainen istuin

skorpioni /skˈorpɪˌonɪ/ (n)
escorpião
  hämähäkkieläinten lahkon Scorpionida eläimiä, joilla on tavallisesti suuret sakset ja myrkkypiikki. Jotkut lajeista ovat hyvin myrkyllisiä.

skotlantilainen /skˈotlantɪlˌainen/ (adj)
escocês
  Skotlannista peräisin oleva tai Skotlantiin liittyvä

slangi /slˈaŋŋɪ/ (n)
jargão, gíria
  sanastoltaan ja puheenparreltaan yleiskielestä poikkeava, eri ikä-, ammatti-, harrastus- yms. ryhmien käyttämä kielimuoto

slivovits /slˈivovɪts/ (n)
slivovitz
  rakia, joka on tislattu luumuista

slovakialainen /slˈovakˌialˌainen/ (adj)
eslovaco
  Slovakiasta peräisin oleva tai Slovakiaan liittyvä

slovakki /slˈovakːɪ/ (n)
eslovaco
  (vain yksikössä) slovakin kieli (kielitunnus: sk), Slovakiassa puhuttava slaavilainen kieli. Sanalista

sloveeni /slˈoveːnɪ/ (n)
esloveno
  sloveenin kieli (kielitunnus: sl), sloveenien puhuma länsi-slaavilainen kieli

slovenialainen /slˈovenˌialˌainen/ (adj)
esloveno
  Sloveniasta peräisin oleva tai Sloveniaan liittyvä

slovenialainen /slˈovenˌialˌainen/ (n)
esloveno
  pysyvästi Sloveniassa asuva henkilö

slovio /slˈovɪo/ (n)
slovio
  slovion kieli; keinotekoinen kieli, jonka sanasto perustuu slaavilaisiin kieliin ja jota voidaan kirjoittaa sekä latinalaisilla että kyrillisillä kirjaimilla

slummi /slˈummɪ/ (n)
favela
  kaupungin laitamilla sijaitseva erittäin köyhien ihmisten huonokuntoinen asuinalue

sluuppi /slˈuːpːɪ/ (n)
chalupa
  yksimastoinen, kahdella purjeella varustettu purjealus, jossa sota-aluksena voi olla korkeintaan yksi tykkikansi ja 18 tykkiä

smaragdi /smˈaraɡdɪ/ (n)
esmeralda
  vihreä platinaa arvokkaampi jalokivi

smaragdiara /smˈaraɡdˌiara/ (n)
arara-verde
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

smaragdilurikki /smˈaraɡdˌilurˌikːɪ/ (n)
lóris-de-bico-laranja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

smurffi /smˈurffɪ/ (n)
estrumpfe, estrunfe, smurf
  mikä tahansa belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämistä kuvitteellisista sinisistä olennoista smurffeista

smurffit /smˈurffɪt/ (n)
estrumfes, smurfes
  belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämä kuvitteellisten sinisten olentojen laji

snobi /snˈobɪ/ (n)
esnobe
  hienostelija, keikari

sodankäynti /sˈodaŋkˌæyntɪ/ (n)
guerra
  kahden itsenäisen tahon välistä organisoitua, vihamielistä ja väkivaltaista vaikuttamista

sodanlietsoja /sˈodanlˌietsoja/ (n)
belicista
  henkilö, joka lietsoo sotaa

softball /sˈoftball/ (n)
softbol
  baseballia muistuttava joukkuepeli, jossa käytetään baseballia suurempaa palloa ja syöttäminen tehdään alakautta

sohva /sˈohva/ (n)
sofá
  pehmustettu monen istujan istuin

soida /sˈoida/ (v)
soar
  tuottaa ääntä värähtelemällä, kilistä

soihtu /sˈoihtu/ (n)
tocha, archote
  kädessä kannettava varrellinen palavaa ainetta sisältävä valaisuväline

soija /sˈoija/ (n)
soja
  soijapapu, yksivuotinen hernekasvi, yksi maailman viljellyimmistä viljelykasveista (Glycine max, syn. Soja hispida)

soijamaito /sˈoijamˌaito/ (n)
leite de soja
  soijapavuista saatava neste, jota voidaan käyttää maidon korvikkeena

soijapapu /sˈoijapˌapu/ (n)
grão de soja
  eräs ravintokasvi (Glycine max)

soinnillinen /sˈoinnɪllɪnen/ (adj)
sonoro
  sellainen, jota tuotettaessa äänihuulet värähtelevät

soinniton /sˈoinnɪton/ (adj)
surdo
  sellainen, jota tuottaessa äänihuulet eivät värähtele

sointiväri /sˈointɪvˌærɪ/ (n)
timbre
  ominaisuus, jonka perusteella kaksi korkeudeltaan, voimakkuudeltaan sekä kestoltaan samankaltaista ääntä kuulostavat erilaisilta; johtuu yksilöllisestä yläsävelsarjasta

sointu /sˈointu/ (n)
acorde
  sävelten samanaikaisen soinnin yhteisvaikutuksena syntyvä äänivaikutelma, yhteissointi

soitin /sˈoitɪn/ (n)
leitor
  laite, ohjelma tai sovellus, joka toistaa tallennettua ääntä tai kuvaa

soittaa /sˈoitːaː/ (v)
tocar
  tuottaa musiikkia soittimella

soittaja /sˈoitːaja/ (n)
instrumentista
  henkilö, joka soittaa jotakin soitinta, muusikko, instrumentalisti
chamador
  henkilö, joka soittaa puhelun; vuorovaikutteisiin viihde- ym. ohjelmiin puhelimitse osallistuja

soittolista /sˈoitːolˌista/ (n)
lista de reprodução, playlist
  radiossa kulloinkin soittovuorossa olevat musiikkikappaleet

soittorasia /sˈoitːorˌasɪa/ (n)
caixa de música
  lelu tai koriste-esine, joka rasian kannen avattaessa soittaa pienen sävelmän

soittoääni /sˈoitːoˌæːnɪ/ (n)
ringtone
  puhelimen ääni, joka ilmoittaa saapuvasta puhelusta

sokaista /sˈokaista/ (v)
ofuscar
  tehdä hetkellisesti sokeaksi, häikäistä

sokea /sˈokea/ (adj)
cego
  sellainen, joka ei kykene näkemään tai jonka näkökyky on merkittävästi heikentynyt

sokea /sˈokea/ (n)
cego
  henkilö, joka on syvästi heikkonäköinen: lähes tai täysin näkökyvytön

sokeri /sˈokerɪ/ (n)
açúcar
  sakkaridirenkaista ja niihin liittyneistä ryhmistä muodostunut makea kasvisperäinen hiilihydraatti
  elintarvikkeena ruokosokeri eli sakkaroosi; rypälesokerin (glukoosi) ja hedelmäsokerin (fruktoosi) yhdiste, jota valmistetaan sokeriruo’osta ja sokerijuurikkaasta

sokeriaratti /sˈokerˌiarˌatːɪ/ (n)
periquito-testinha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sokerijuurikas /sˈokerɪjˌuːrɪkas/ (n)
beterraba sacarina
  juurikkaan muunnos, jota viljellään sokerin tuottamiseksi lauhkealla vyöhykkeellä

sokeriruoko /sˈokerɪrˌuoko/ (n)
cana-de-açúcar
  jalosokeriruoko, heinäkasveihin kuuluva viljelykasvi (), jota kasvatetaan pääasiassa sokerin tuottamiseksi tropiikissa ja lähialueilla

sokeritoppa /sˈokerɪtˌopːa/ (n)
pão d'açúcar
  kiinteä topan muotoinen kimpale sokeria, joka on valmistettu puhtaasta ruokosokerista kaatamalla nestemäisenä tötterömäiseen muottiin

sokeus /sˈokeus/ (n)
cegueira
  näköaistin toimintakyvyttömyys

sokkelo /sˈokːelo/ (n)
labirinto
  sisäkorvan onteloiden yhteisnimi

sokkotreffit /sˈokːotrˌeffɪt/ (n)
encontro às cegas
  treffit, joille saapuvat eivät tunne toisiaan ennestään

solenoidi /sˈolenˌoidɪ/ (n)
solenoide
  kierukan muotoinen johdin, joka toimii magneettina, kun sähkövirta kulkee sen läpi
  edelliseen perustuva mekaaninen kytkin, jossa sähkövirta ohjaa kääminä toimivan kierukan sisällä liikkuvaa metallista ydintä eli ankkuria

solfeesi /sˈolfeːsɪ/ (n)
solfejo
  solmisaatiojärjestelmä, jossa oktaavin nuoteille annetaan tavut do, re, mi, fa, sol, la ja ti. Tavut voivat olla suhteellisia tai sidottu absoluuttiseen säveleen

solidaarisuus /sˈolɪdˌaːrɪsuːs/ (n)
solidariedade
  se, että on solidaarinen

solipsismi /sˈolɪpsˌismɪ/ (n)
solipsismo
  käsitys, että on olemassa vain minä ja kaikki muu tapahtuu vain sen mielessä

solisluu /sˈolɪsluː/ (n)
clavícula
  rintalastan ja lapaluun välissä sijaitseva poikittainen luu (lat. clavicula)

solisti /sˈolɪstɪ/ (n)
solista
  soolon esittävä muusikko

solki /sˈolkɪ/ (n)
fivela
  vyötä tai muuta nauhaa kiinni itsessään tai toisessa nauhassa pitävä kappale

solmia /sˈolmɪa/ (v)
dar um nó
  tehdä solmu tai solmuja

solmio /sˈolmɪo/ (n)
gravata
  kaulan ympärille kauluspaidan alas taitetun kauluksen alle solmittava nauhamainen asuste

solmu /sˈolmu/ (n)
nó
  narun tai köyden kiinnitys solmimalla se
nodo
  selvittämätön sekasotku

solu /sˈolu/ (n)
célula
  eliön rakenteellinen ja toiminnallinen perusyksikkö, joka sisältää kokonaisuudessaan sen perimän; eliöiden pienin elollinen rakenneyksikkö

solubiologia /sˈolubˌiolˌoɡɪa/ (n)
biologia celular
  soluja, erityisesti solujen fysiologisia ominaisuuksia, tutkiva tiede

soluelin /sˈoluelɪn/ (n)
organela
  solun sisäinen rakenne, jolla on erikoistunut tehtävä

solukalvo /sˈolukˌalvo/ (n)
membrana celular
  solua ympäröivä kahdesta lipidikerroksesta koostuva, puoliläpäisevä kalvo

solulima /sˈolulˌima/ (n)
citoplasma
  solun sisäinen nesteseos, jossa on veteen liuenneita ja suspensoituneita aineita

solunjakautuminen /sˈolunjakˌautumɪnen/ (n)
citocinese
  osa eukaryoottisolujen jakautumisprosessia, jossa yhdestä emosolusta syntyy kaksi identtistä tytärsolua

soluseinä /sˈolusˌeinæ/ (n)
parede celular
  kasvisolujen ja lähes kaikkien bakteerien solukalvon ulkopuolinen solun rakennetta suojaava ja tukeva, solulle muodon antava kerros

somali /sˈomalɪ/ (n)
somali
  pääosin Somaliassa puhuttava afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: so)

somaliankaija /sˈomalɪˌaŋkaija/ (n)
papagaio-de-ventre-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

somalianlauluhaukka /sˈomalɪˌanlauluhˌaukːa/ (n)
açor-cantor-de-asas-cinzentas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sombrero /sˈombrero/ (n)
sombreiro
  meksikolaistyylinen leveälierinen lierihattu

somistaa /sˈomɪstaː/ (v)
decorar
  tehdä liikkeen tai muun sisustus tai ulkoasu edustavan näköiseksi, koristaa

sonni /sˈonnɪ/ (n)
touro
  koiraspuolinen nauta

soolo /sˈoːlo/ (n)
solo
  solistin esittämä osa, joka usein tarkoittaa yksinlaulua joko säestyksen kanssa tai ilman

soopeli /sˈoːpelɪ/ (n)
zibelina
  näätäeläin (), jota esiintyy Pohjois-Aasiassa Ural-vuoristosta läpi Siperian Mongoliaan, Kiinaan, Pohjois-Koreaan ja Hokkaidōn saarelle Japaniin

sopeutua /sˈopeutˌua/ (v)
adaptar-se a
  muuttua sopimaan, mukautua uusiin olosuhteisiin

sopia /sˈopɪa/ (v)
caber
  mahtua, olla fyysisesti mahtuva
adequar-se a
  olla pukeva, sellainen jonka väri tai tyyli pukevat kantajaansa
  olla mahdollista tai hyväksyttyä, olla sopivaa, käydä, käydä päinsä

sopimattomasti /sˈopɪmˌatːomˌastɪ/ (adv)
inapropriadamente
  epäsopivalla tai sopimattomalla tavalla

sopimus /sˈopɪmus/ (n)
acordo
  suullinen tai kirjallinen osapuolten välinen yhteisymmärrys, jossa molemmat osapuolet sitoutuvat noudattamaan sopimuksessa määriteltyjä ehtoja

sopraano /sˈopraːno/ (n)
soprano
  kuorossa korkein ääniala, sen esittäjä; alttoa korkeampi ääni

sopuli /sˈopulɪ/ (n)
lémingue
  pienikokoinen jyrsijä, erityisesti tunturisopuli (Lemmus lemmus)

sora /sˈora/ (n)
cascalho
  kivinen maalaji, jonka raekoko on luokkaa 2...20 mm

sorbi /sˈorbɪ/ (n)
sorábio
  itäisessä Saksassa Lausitzissa puhuttava länsislaavilaisiin kieliin kuuluva kieli (kielitunnus: wen)

sorkka /sˈorkːa/ (n)
pata
  parivarpaisen kavioeläimen jalan alaosa

sorkkarauta /sˈorkːarˌauta/ (n)
pé-de-cabra
  teräksinen tai rautainen tanko, jota käytetään vipuna ja jonka mutkalle taivutetussa päässä on hahlo naulojen irrotukseen

sormenjälki /sˈormenjˌælkɪ/ (n)
impressão digital
  ihmisen sormenpään yksilöllinen ja koko iän samanlaisena pysyvä ihon urien kuvio; sormen ihon kuviosta jäänyt jälki jollakin pinnalla

sormenpää /sˈormempæː/ (n)
ponta do dedo
  sormen kärkiosa

sormi /sˈormɪ/ (n)
dedo
  käden nivelikäs uloke; ihmisen kädessä näitä ovat peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi

sormieläin /sˈormielæin/ (n)
aie-aie
  sormieläinten () heimon Madagaskarilla elävä pitkäsorminen puoliapina ()

sormus /sˈormus/ (n)
anel
  sormen ympäri tuleva rengas, sormessa pidettävä koru

sormustin /sˈormustɪn/ (n)
dedal
  sormen päällä ommeltaessa käytettävä suojus

sorsa /sˈorsa/ (n)
pato
  sorsien heimon () lintu, joko varsinainen sorsa, eli puolisukeltajasorsa tai sukeltajasorsa

sortaja /sˈortaja/ (n)
opressor
  henkilö, joka sortaa jotakuta

sorvata /sˈorvata/ (n)
tornear
  käsitellä esimerkiksi puu- tai metallikappaletta sorvilla

sorvi /sˈorvɪ/ (n)
torno
  pyörivän kappaleen työstöön käytettävä lastuavan työstön työkone, jossa paikallaan oleva terä irrottaa työstökohteesta materiaalia

sosiaalidemokraatti /sˈosɪˌaːlɪdemˌokraːtːɪ/ (n)
social-democrata
  sosiaalidemokratian kannattaja; sosiaalidemokraattisen puolueen jäsen

sosiaalidemokratia /sˈosɪˌaːlɪdemˌokratˌia/ (n)
social-democracia
  sosiaaliliberalismista poikkeava, solidaarisuutta korostava poliittinen aate, joka kehittyi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa vallinneista sosialismin suuntauksista; alkuperäisenä tarkoituksena on ollut saavuttaa sosialistinen yhteiskunta rauhanomaisin keinoin ja vähitellen; aatteen keskeisiin tavoitteisiin kuuluu niin kutsuttu hyvinvointivaltio (sosiaalivaltio), jossa valtiolla on merkittävä rooli kansalaisten hyvinvoinnin ja toimeentulon varmistamisessa tulonsiirtojen ja julkisen sektorin kautta; sidoksissa ammattiyhdistysliikkeeseen

sosiaalinen /sˈosɪˌaːlɪnen/ (adj)
social
  sellainen, joka viihtyy ihmisten keskuudessa

sosiaalinen media /sˈosɪˌaːlɪnen mˈedɪa/ (n)
rede social
  verkkoviestintäympäristöt, joissa käyttäjällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja

sosiaalipsykologia /sˈosɪˌaːlɪpsˌykolˌoɡɪa/ (n)
psicologia social
  yksilön ja hänen sosiaalisen ympäristönsä vuorovaikutuksia tutkiva tiede

sosiaalityöntekijä /sˈosɪˌaːlɪtˌyøntekˌijæ/ (n)
assistente social
  sosiaalityön erityisasiantuntija, joita toimii yleisimmin kuntien sosiaalitoimistoissa, kasvatus- ja perheneuvoloissa, koulukuraattoreina, järjestökentällä tai terveydenhuollossa

sosialismi /sˈosɪalˌismɪ/ (n)
socialismo
  vastauksena teollistumisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin ongelmiin kehittynyt ryhmä erilaisia ideologioita, joissa omaisuus ja tulonjako halutaan pitää yhteiskunnallisen sääntelyn alaisena yksilöiden tai markkinavoimien sijaan

sosialisoida /sˈosɪˌalɪsˌoida/ (v)
socializar
  siirtää omistajan tahdosta riippumatta omaisuutta yleiseen tai yhteiseen (erityisesti valtion) omistukseen
  harjoittaa sosiaalista seuranpitoa, seurustella sosiaalisesti

sosialisti /sˈosɪalˌistɪ/ (n)
socialista
  sosialismia kannattava henkilö; usein henkilö joka kiinnittää huomiota tulonjakokysymyksiin

sosiologi /sˈosɪˌoloɡɪ/ (n)
sociólogo
  sosiologian tutkija

sosiologia /sˈosɪˌoloɡˌia/ (n)
sociologia
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva sosiaalisia järjestelmiä sekä yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntien välisiä sosiaalisia suhteita tutkiva käyttäytymistiede

sota /sˈota/ (n)
guerra
  väkivaltainen yhteenotto kahden tai useamman järjestäytyneen osapuolen, useimmiten valtioiden, aseistettujen joukkojen välillä sotatilan vallitessa

sotaherra /sˈotahˌerra/ (n)
caudilho
  vallanpitäjä, jonka valta pohjautuu yksinomaan voimaan ilman legitimiteettiä, etenkin valtiossa jossa keskusvalta on heikko tai sitä ei ole

sotaisa /sˈotaisa/ (adj)
beligerante
  sellainen, joka on mieleltään tai olemukseltaan sotimiseen taipuvainen, sotaa ihannoiva, vahvasti riidanhaluinen; sotaan valmis

sotamies /sˈotamies/ (n)
soldado
  miehistöön lukeutuvan sotilaan sotilasarvo maavoimissa

sotarikos /sˈotarɪkos/ (n)
crime de guerra
  rikokseksi määritelty teko, joka tehdään sodassa tai siihen verrattavassa konfliktissa

sotataito /sˈotatˌaito/ (n)
arte da guerra
  kyky valmistella aseelliset joukot sodankäyntiin ja käyttää niitä sodassa järkevästi

sotavanki /sˈotavˌaŋkɪ/ (n)
prisioneiro de guerra
  sodassa vihollisen vangiksi joutunut sotilas tai siviili

sotavento /sˈotavˌento/ (n)
#Portugali
  toinen kapverdenkreolin kielen päämurteista

sotilaallinen /sˈotɪlˌaːllɪnen/ (adj)
militar
  sotaa, sodankäyntiä, sotilastointa koskeva, niiden alaan t. piiriin kuuluva, niissä esiintyvä, niille ominainen, niiden tarkoitusperää palveleva

sotilas /sˈotɪlas/ (n)
peão
  (šakki) šakki-pelin nappula: ♙ tai ♟

sotilasjuntta /sˈotɪlˌasjuntːa/ (n)
junta
  sotilasdiktatuurissa hallitusvaltaa käyttävä ryhmä

sotilaskarkuri /sˈotɪlˌaskarkˌurɪ/ (n)
desertor
  yksiköstään luvatta pitemmäksi ajaksi poistunut sotilas

sotilasmesikko /sˈotɪlˌasmesˌikːo/ (n)
melífago-barulhento
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sotilaspoliisi /sˈotɪlˌaspolˌiːsɪ/ (n)
polícia militar
  poliisiorganisaatio jolla on läheiset sidokset maan puolustusvoimiin

soutaa /sˈoutaː/ (v)
remar
  liikuttaa alusta haluttuun kulkusuuntaan käyttäen yhtä tai useampaa airoparia hankaimissaan, joskus vain yksittäistä airoa hankaimeen sijoitettuna

soutaja /sˈoutaja/ (n)
remador
  henkilö, joka soutaa

soutuvene /sˈoutuvˌene/ (n)
barco a remo
  pieni airoilla liikuteltava eli soudettava vene

sovellettu matematiikka /sˈovellˌetːu mˈatematˌiːkːa/ (n)
matemática aplicada
  matematiikan osa-alue, jossa matematiikan tietoa soveltamalla pyritään ratkaisemaan tosielämän ongelmia

sovellus /sˈovellus/ (n)
aplicação
  jonkin teorian tai mallin käyttäminen käytännössä

sovhoosi /sˈovhoːsɪ/ (n)
sovcoz
  Neuvostoliitossa valtion omistama maatila vastakohtana kolhoosille

sovinismi /sˈovɪnˌismɪ/ (n)
machismo
  ylimielinen asenne ja ajattelu, jossa jotakin (maata, kansaa, sukupuolta) pidetään luonnostaan muita parempana

sovinisti /sˈovɪnˌistɪ/ (n)
chauvinista
  kansalliskiihkoilija, kiihkoisänmaallinen

sovituskoppi /sˈovɪtˌuskopːɪ/ (n)
provador
  koppi vaatteen sovittamiseksi kaupassa

spagetti /spˈaɡetːɪ/ (n)
espaguete
  pitkulainen, ohut pasta

spanieli /spˈanielɪ/ (n)
spaniel
  lintukoirien alatyyppi

spektaakkeli /spˈektaːkːˌelɪ/ (n)
espetáculo
  näytelmä tai näytös, jolla on mahtavat puitteet

spektri /spˈektrɪ/ (n)
espectro
  säteilyn taajuusjakauma

sperma /spˈerma/ (n)
esperma
  siemenneste

spinelli /spˈinellɪ/ (n)
espinela
  eräitä punaisia, vihreitä ja sinisiä jalokiviä, jotka muodostuvat alumiinin ja magnesiumin oksideista

spinetti /spˈinetːɪ/ (n)
espineta
  pienikokoinen cembalon sukuinen kielisoitin

spiritualismi /spˈirɪtˌualˌismɪ/ (n)
espiritualismo
  idealismissa käsitys, jonka mukaan olevainen on luonteeltaan pohjimmiltaan henkistä
  1500-luvun radikaalireformaatiossa esiintynyt näkemys, jonka mukaan ihmisen henkilökohtainen suhde Jumalaan on uskonelämän merkittävin yksittäinen osatekijä ja ylittää merkitykseltään kaiken muun kuten Raamatun, seurakunnan ja sakramentit
  osittain spiritismiä sivuava oppi, jonka avulla muun muassa pyritään yhteyteen vainajahenkien kanssa

spitaalinen /spˈitaːlɪnen/ (n)
leproso
  spitaalia eli lepraa sairastava henkilö

sponsori /spˈonsorɪ/ (n)
patrocinador
  jotain toimintaa, erityisesti urheilua, rahallisesti tukeva henkilö tai yhtiö

sponsoroida /spˈonsorˌoida/ (v)
patrocinar
  tukea rahallisesti; olla jonkun sponsori

spontaani /spˈontaːnɪ/ (adj)
espontâneo
  oma-aloitteinen, ohjailematon

spontaanisuus /spˈontaːnɪsuːs/ (n)
espontaneidade
  sen ominaisuus että jonkin on spontaani; oma-aloitteisuus, ohjailemattomuus; vailla ulkoista syytä tapahtuva

sporadinen /spˈoradɪnen/ (adj)
esporádico
  sellainen, joka esiintyy erillisenä ja ilmenee satunnaisena, hajanainen

squash /skˈuash/ (n)
squash
  suljetulla kentällä seinää vasten palloa lyömällä pelattava vauhdikas pallopeli

srilankalainen /srˈilaŋkalˌainen/ (adj)
cingalês
  Sri Lankaan kuuluva tai siihen liittyvä

srilankankaija /srˈilaŋkˌaŋkaija/ (n)
periquito-de-colarinho-verde
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

srilankanpöllökehrääjä /srˈilaŋkˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
boca-de-sapo-do-sri-lanka
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

staattinen /stˈaːtːɪnen/ (adj)
estático
  tasapainoinen

stadion /stˈadɪon/ (n)
estádio
  antiikin kreikkalainen pituusyksikkö, joka oli n. 160–220 m paikkakunnasta riippuen
  urheilukenttä, jota ympäröi kokonaan tai osittain katsomorakennelma, myös stadioni

stagflaatio /stˈaɡflaːtˌio/ (n)
estagflação
  taantuman (ei ehkä aivan määritelmällisen) ja korkean inflaation yhdistelmä

stalinismi /stˈalɪnˌismɪ/ (n)
stalinismo
  Josif Stalinin oppien mukainen jyrkkä kommunismin suuntaus ja poliittinen järjestelmä; sisälsi nopean teollistamisen, teorian sosialismista yhdessä maassa, keskitetyn hallinnon, maatalouden kollektivisoinnin, henkilökultin johtajuudessa ja muiden maiden kommunistipuolueiden alistamisen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen alaisuuteen

standaari /stˈandaːrɪ/ (n)
estandarte
  pienikokoinen, välittömästi tankoon kiinnitettävä lippu

standardi /stˈandardɪ/ (n)
padrão
  malli, tyyppi, normi

stereoisomeria /stˈereˌoisomˌerɪa/ (n)
estereoisomeria
  isomerian muoto, jossa yhdisteiden osat ovat samoissa paikoissa, mutta suuntautuneet avaruudellisesti eri suuntiin

stereotyyppi /stˈereotˌyːpːɪ/ (n)
estereótipo
  omaksuttu voimakkaasti yksinkertaistettu kuvaus tai käsitys eli yleistys yksilöistä, väestöryhmistä ja niiden tavoista toimia; kaavoittuma, kangistuma

steriili /stˈerɪːlɪ/ (adj)
estéril
  lisääntymiskyvytön, hedelmätön

steriloida /stˈerɪlˌoida/ (v)
esterelizar
  tehdä steriiliksi

sterilointi /stˈerɪlˌointɪ/ (n)
esterilização
  steriloiminen

steroidi /stˈeroidɪ/ (n)
esteroide
  nelirenkaiseen sykliseen hiiliketjuun perustuva kemiallinen yhdiste, joka liukoisuusominaisuuksiensa puolesta luetaan lipideihin

stevia /stˈevɪa/ (n)
capim-doce
  Stevia rebaudiana -kasvista saatava makeutusaine, joka on jopa 300 kertaa makeampaa kuin sokeri

strategi /strˈateɡɪ/ (n)
estrategista
  henkilö, joka suunnittelee strategioita

strategia /strˈateɡˌia/ (n)
estratégia
  organisaation pitkän aikavälin kehityssuunta ja -ulottuvuus, jonka avulla muuttuvassa ympäristössä voimavaroja ja kykyjä järjestelemällä saavutetaan etuja kilpailussa

stratosfääri /strˈatosfˌæːrɪ/ (n)
estratosfera
  yläilmakehä; ilmakehän kerros troposfäärin ja mesosfäärin välissä, ulottuu 50-60 kilometrin korkeuteen, jossa koetaan stratopaussi

streptokokki /strˈeptokˌokːɪ/ (n)
estreptococo
  Streptococcus-sukuun kuuluva pallonmuotoinen bakteeri

stressi /strˈessɪ/ (n)
estresse
  (fysiologia) yksilössä muodostuva henkinen vaste ulkoisiin vaikutuksiin ja niiden muodostamaan uhkaan, stressivaikutus

stripata /strˈipata/ (v)
fazer (um) striptease
  riisua vaatteita esityksenkaltaisesti

strippari /strˈipːarɪ/ (n)
stripper
  eroottinen tanssija, joka riisuuntuu esiintyessään

stromatoliitti /strˈomatolˌiːtːɪ/ (n)
estromatólito
  mineraalien ja sedimenttien kertyessä syanobakteereiden muodostamiin yhdyskuntiin syntynyt kupumainen kivimuodostuma

strontium /strˈontium/ (n)
estrôncio
  eräs alkuainemetalli

strutsi /strˈutsɪ/ (n)
avestruz
  suurikokoinen afrikkalainen lentokyvytön lintu ()

struuma /strˈuːma/ (n)
bócio
  kilpirauhasen suurentuma

stylobaatti /stˈylobˌaːtːɪ/ (n)
estilóbata
  kreikkalaisen temppelin perustuksen pylväitä kannattava, stereobaatin päällä oleva taso

subatominen hiukkanen /sˈubatˌomɪnen hˈiukːanen/ (n)
partícula subatómica
  atomia pienempi hiukkanen

subjekti /sˈubjektɪ/ (n)
sujeito
  alus, lauseenjäsen, joka kertoo predikaatin ilmaiseman tekemisen tekijän tai kokijan. Suomen kielessä subjektin sijamuoto on nominatiivi, partitiivi tai genetiivi.
  hallitsijan alamainen

subjektiivinen /sˈubjektˌiːvɪnen/ (adj)
subjetivo
  sellainen, joka koskee subjektia, subjektille kuuluva tai subjektille ominainen

subjektiivisuus /sˈubjektˌiːvɪsuːs/ (n)
subjetividade
  subjektivismiin tukeutuva asenne; henkilön luontainen ominaispiirre

sublimoituminen /sˈublɪmˌoitumɪnen/ (n)
sublimação
  aineen olomuodonmuutos suoraan kiinteästä kaasuksi ilman nestemäistä välitilaa

substantiivi /sˈubstantˌiːvɪ/ (n)
substantivo
  . nomineihin kuuluva sana, joka merkitsee asioiden, esineiden, aikajaksojen, henkilöiden, paikkojen jne. nimityksiä; jakaantuvat kahteen pääryhmään: yleisnimiin eli appellatiiveihin ja erisnimiin eli propreihin

sudanilainen /sˈudanɪlˌainen/ (adj)
sudanês
  Sudanista peräisin oleva tai Sudaniin liittyvä

sudanilainen /sˈudanɪlˌainen/ (n)
sudanês
  pysyvästi Sudanissa asuva henkilö

suhde /sˈuhde/ (n)
relação
  asioiden välinen keskinäinen riippuvuus ja vuorovaikutus

suhteellinen /sˈuhteːllɪnen/ (adj)
relativo
  (numeerisessa) suhteessa johonkin oleva

suihku /swˈihku/ (n)
chuveiro, ducha
  tavallisesti kylpyhuoneessa sijaitseva paikka, jossa ihminen käy peseytymässä

suihkugeeli /swˈihkuɡˌeːlɪ/ (n)
gel de banho
  geelimäinen saippua, jota käytetään suihkussa peseytymisessä

suihkulähde /swˈihkulˌæhde/ (n)
fonte
  keinotekoisesti vettä vesiputouksen tai vesisuihkun omaisesti lennättävä monumentti

suihkumoottori /swˈihkumˌoːtːorɪ/ (n)
motor a jato
  lentokoneissa usein käytettävä moottori, jossa kiihdytetty ilman ulosvirtaus sen perästä synnyttää työntövoimaa; useita erilaisia

suikulainen /swˈikulˌainen/ (n)
anfioxo
  -ryhmän selkäjänteinen vesieläin, putkisydäminen

suitsuke /swˈitsuke/ (n)
incenso
  suitsute, aromaattinen aine, joka palaessaan levittää ympäristöönsä tuoksua

sujuvasti /sˈujuvˌastɪ/ (adv)
fluentemente
  sujuvalla tavalla

sukaattisitruuna /sˈukaːtːɪsˌitruːna/ (n)
cidra
  eräs ruutakasveihin kuuluva sitruspuu ()
  edellisen hedelmä

sukellus /sˈukellus/ (n)
mergulho
  meneminen veden alle

sukellusvene /sˈukellˌusvene/ (n)
submarino
  pinnalla liikkumisen lisäksi veden alla sukelluksissa omatoimiseen liikkumiseen pystyvä alus

sukeltaa /sˈukeltaː/ (v)
mergulhar
  hypätä veteen

sukeltaja /sˈukeltˌaja/ (n)
mergulhador
  se, joka sukeltaa, veden alla liikkuja

sukka /sˈukːa/ (n)
meia
  jalkaterän ja nilkan sekä mahdollisesti muutakin jalkaa peittävä vaatekappale

sukkahousut /sˈukːahˌousut/ (n)
meia-calça
  jalkaterän sukkaosan sisältävä naisten ohut vaatekappale, jotka vedetään jalkaan ja ulottuvat vyötärölle asti

sukkula /sˈukːula/ (n)
lançadeira
  kangaspuiden edestakaisin liikutettava osa, joka pujottaa kuteen loimien välitse

sukkulamato /sˈukːulˌamato/ (n)
nematódeo
  -pääjakson sukkulamaisia matoja, joista useimmat ovat loisia

suklaa /sˈuklaː/ (n)
chocolate
  kaakaomassasta ja -voista sekä sokerista valmistettava makeinen

suksi /sˈuksɪ/ (n)
esqui
  lumella liukuen liikkumiseen tarkoitettu, jalkineeseen kiinnitettävä väline

suku /sˈuku/ (n)
família
  sosiaalinen ryhmä, joka jakautuu äidin ja isän sukulaisiin sekä lapsiin
gênero
  tieteellisen luokittelun taso, johon kuuluu samankaltaisia lajeja
  joissakin kielissä lähinnä nominien suvullista jakoa tarkoittava termi, joka voi käydä ilmi esimerkiksi sanan artikkelista

sukulainen /sˈukulˌainen/ (n)
parente
  samaan sukuun kuuluva henkilö

sukulaissana /sˈukulˌaissana/ (n)
cognato
  sana jolla on sama alkuperä

sukunimi /sˈukunˌimɪ/ (n)
sobrenome, nome de família
  yleensä vanhemmilta, lapsille periytyvä erisnimi, joka ilmaisee lapsen kuuluvan tiettyyn sukuun ja erottaa lapsen toisista etunimeltään samannimisistä henkilöistä

sukupolvi /sˈukupˌolvɪ/ (n)
geração
  ihmiset, jotka ovat vanhempiensa jälkeläisiä ja keskenään samassa polvessa, kuten lapsia tai lapsenlapsia

sukupuoli /sˈukupˌuolɪ/ (n)
gênero, sexo
  suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin

sukupuoli-identiteetti /sˈukupˌuolɪˈidentɪtˌeːtːɪ/ (n)
identidade de gênero
  se miksi henkilö sukupuolensa mieltää; kokemus omasta sukupuolesta riippumatta biologisesta sukupuolesta (sukupuolielimet, sukupuolikromosomit)

sukupuolielin /sˈukupˌuolielɪn/ (n)
órgão sexual
  lisääntymiseen käytettävä elin, joka erottaa sukupuolet toisistaan; miehen penis tai naisen emätin

sukupuolirauhanen /sˈukupˌuolɪrˌauhanen/ (n)
gónada
  tavallisesti monikollisena esiintyvä sana, joka on eläinten munarauhasten ja siittiörauhasten yhteisnimitys

sukupuolitauti /sˈukupˌuolɪtˌautɪ/ (n)
doença venérea
  sairaus, joka leviää lähinnä sukupuoliyhteydessä

sukupuu /sˈukupuː/ (n)
árvore genealógica
  ylhäältä alaspäin kulkeva, alaspäin kapeneva sukuselvitys

sukupuutto /sˈukupˌuːtːo/ (n)
extinção
  eliölajin kuoleminen, häviäminen viimeistä yksilöä myöten

sukututkija /sˈukutˌutkɪja/ (n)
genealogista
  henkilö joka tekee sukututkimusta

sukututkimus /sˈukutˌutkɪmus/ (n)
genealogia
  historian aputiede, jonka tutkimuskohteena ovat ihmisten väliset sukulaisuussuhteet ja sukujen historia

sula /sˈula/ (adj)
derretido
  nestemäisessä olomuodossa oleva, juokseva

sulaa /sˈulaː/ (v)
derreter
  muuntua kiinteästä aineesta nesteeksi

sulattaa /sˈulatːaː/ (v)
fundir, derreter
  saattaa nestemäiseen olotilaan lämpötilaa nostamalla

sulfaatti /sˈulfaːtːɪ/ (n)
sulfato
  sulfaatti-ioni, rikin ja hapen muodostama anioni, SO₄-2

sulfidi /sˈulfɪdɪ/ (n)
sulfeto
  sulfidi-ioni, rikistä muodostunut anioni

sulfiitti /sˈulfɪːtːɪ/ (n)
sulfito
  sulfiitti-ioni, rikin ja hapen muodostama anioni, SO₃2−

sulhanen /sˈulhanen/ (n)
noivo
  naimisiin menevän henkilön tuleva aviomies

suljettu /sˈuljetːu/ (adj)
fechado
  ei kaikille avoin, yksityinen
  kiinni laitettu tai kiinni oleva

suljin /sˈuljɪn/ (n)
obturador
  laite tai osa, jolla suljetaan

sulka /sˈulka/ (n)
pena
  kookas jäykkä höyhen

sulkakynä /sˈulkakˌynæ/ (n)
pena
  linnun sulan ontto varsiosa
  linnun sulasta tehty kynä

sulkapallo /sˈulkapˌallo/ (n)
volante, badminton
  mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa (kaksinpeli) tai kaksi paria (nelinpeli)

sulkea /sˈulkea/ (v)
fechar, cerrar
  tukkia reikä, reitti, tietovuoto; laittaa ovi, luukku tai vastaava kulkuaukon tukkeeksi; kiinnittää korkki tai tulppa

sulkijalihas /sˈulkɪjˌalɪhas/ (n)
esfíncter
  ympyränmuotoinen lihas, joka sijaitsee jonkin elimen tai ontelon ympärillä kontrolloiden sen aukon suuruutta

sulttaani /sˈultːaːnɪ/ (n)
sultão
  islamilaisessa maailmassa käytetty hallitsijan arvonimi

sumea logiikka /sˈumea lˈoɡɪːkːa/ (n)
lógica fuzzy
  logiikan laajennus, jossa proposition totuusarvo ilmaistaan reaalilvulla välillä 0–1

sumerilainen /sˈumerɪlˌainen/ (adj)
sumeriano
  Sumeriin tai sumereihin liittyvä

summa /sˈumma/ (n)
quantia, soma
  yhden tai useamman luvun yhteenlaskun tulos, aritmeettinen summa

summeri /sˈummerɪ/ (n)
cigarra
  merkkiäänen antava laite, monesti läpitunkeva- ja kovaääninen

sumo /sˈumo/ (n)
sumô
  japanilainen urheilulaji, jossa kilpailijat yrittävät työntää ja töniä toisensa pois rajatulta alueelta; sumopaini

sumu /sˈumu/ (n)
nevoeiro, bruma
  lähellä maata olevassa ilmakerroksessa esiintyvä, maahan kosketuksissa oleva, näkyvyyttä huonontava leijailevien hienojakoisten vesipisaroiden muodostuma
nebulosa
  kaasun tai irtonaisen aineen muodostama pilvi tähtienvälisessä avaruudessa

sunda /sˈunda/ (n)
sundanês
  (kielitiede) sundan kieli, austronesialainen kieli. Sundaa puhutaan lähinnä Jaavan saarella Indonesiassa. Sanalista.

sunnuntai /sˈunnuntai/ (n)
domingo
  viikon viimeinen päivä Euroopassa ja muissa maissa, jotka käyttävät ISO 8601 -standardia, päivä lauantain ja maanantain välissä

suntio /sˈuntɪo/ (n)
sacristão
  kirkon työntekijä, jonka tehtäviä ovat mm. talonmiehen työt seurakunnan kiinteistöissä ja avustaminen jumalanpalveluksissa

suo /sˈuo/ (n)
pântano
  soistumisen synnyttämä ainakin osan vuodesta kosteana oleva monimuotoinen kasviyhdyskunta, jossa muodostuu turvetta

suodatin /sˈuodatɪn/ (n)
filtro
  suodattamiseen tarkoitettu laite; laite, joka erottaa aineet lioksesta, suspensiosta tai seoksesta

suodattaa /sˈuodatːaː/ (v)
filtrar
  erottaminen kiinteitä aineita nesteestä tai kaasusta suodattimella, joka päästää läpi vain tiettyä kokoa pienemmät osat

suojaikäraja /sˈuojaikˌæraja/ (n)
idade de consentimento
  ikä, jonka alittavan henkilön kanssa ei ikärajan ylittävä henkilö saa harrastaa seksuaalista kanssakäymistä

suojatie /sˈuojatie/ (n)
faixa
  jalankulkijoiden turvalliseen kadun tai tien ylittämiseen tarkoitettu erityisesti merkitty kohta

suojelija /sˈuojelˌija/ (n)
protetor
  henkilö, joka suojelee

suojella /sˈuojella/ (v)
proteger
  pitää turvassa

suojelusenkeli /sˈuojelusˌeŋkelɪ/ (n)
anjo da guarda
  enkeli, joka joidenkin uskomusten mukaan suojaa ja ohjaa ihmistä

suojus /sˈuojus/ (n)
protetor
  ulkoisilta tai ulospäin suuntautuvilta vaikutuksilta suojaava tai vaikutuksia vähentävä materiaali, laite tai rakennelma

suokaimaani /sˈuokaimˌaːnɪ/ (n)
jacaré-açu
  alligaattorien heimoon kuuluva laji

suola /sˈuola/ (n)
sal
  ioniyhdiste, ionisidosten muodostama yhdiste. Ionisidoksinen kiinteä ja kiteinen aine, jossa kationina on usein jokin metalli-ioni, anionina taas epämetalli-ioni tai jokin moniatominen ioni

suolainen /sˈuolainen/ (adj)
salgado
  suolan makuinen, suolaa sisältävä; liiaksi suolaa sisältävä

suolata /sˈuolata/ (v)
salgar
  säilöä suolalla, käsitellä ruoka suolalla ennen kypsentämistä

suoli /sˈuolɪ/ (n)
intestino
  (elimistö) ruoansulatuskanavan osa

suolinkainen /sˈuolɪŋkˌainen/ (n)
lombriga
  sukkulamatojen laji (), joka aiheuttaa ihmisessä askariaasi-tautia

suomalainen /sˈuomalˌainen/ (adj)
finlandês
  Suomesta peräisin oleva tai Suomeen liittyvä

suomalainen /sˈuomalˌainen/ (n)
finlandês, finlandesa
  pysyvästi Suomessa asuva henkilö
  Suomen kansalainen
  syntyperältään suomalainen

suomalais-ugrilainen /sˈuomalaisˈuɡrɪlˌainen/ (adj)
fino-úgrico
  (kansatiede) kansatieteellisesti suomensukuinen tai suomensukuisuuteen liittyvä

suomenajokoira /sˈuomenˌajokˌoira/ (n)
sabujo finlandês
  pienriistaa ajava suomalainen koirarotu

suomenkielinen /sˈuomeŋkˌielɪnen/ (adj)
finlandês
  suomen kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava
  suomeksi esitetty tai tapahtuva, suomen kielellä oleva

suomettuminen /sˈuometːˌumɪnen/ (n)
finlandização
  nimitys, jolla jonkin tahon harjoittama politiikka rinnastettiin Suomen myötämieliseen suhtautumiseen Neuvostoliittoon kylmän sodan aikana

suomi /sˈuomɪ/ (n)
finlandês
  suomen kieli; suomalais-ugrilainen kieli, jota puhutaan pääosin Suomessa , kielitunnukset: (ISO 639-1)fi ja (ISO 639-2, ISO 639-3) fin

suomu /sˈuomu/ (n)
escama
  useimpien kalojen ja eräiden muiden eläinten ihoa peittävät sarveisaineesta muodostuneet levyt

suomuluri /sˈuomulˌurɪ/ (n)
lóris-verde-de-peito-escamosos
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suomurosella /sˈuomurosella/ (n)
rosela-do-norte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suoneniskentä /sˈuonenˌiskentæ/ (n)
sangria
  (lääketiede) venesektio, hoitomenelmä, jossa verta lasketaan suonesta neulan avulla. Käytetään esimerkiksi hemokromatoosin hoidossa.

suonikohju /sˈuonɪkˌohju/ (n)
variz
  sairaalloinen laskimon laajentuma tavallisesti sääressä

suora /sˈuora/ (adj)
em linha
  mutkaton, kaartumaton, suuntaansa muuttamaton
  jossa ei ole välivaiheita tai välittäjiä
  kulma, joka on 90 astetta, kahden kohtisuoraan toisiaan vasten leikkaavan suoran muodostama, myös pysty- tai vaakasuora pintaa vasten
ao vivo
  radio- tai tv-lähetys, joka lähetetään katsojille samaan aikaan kuin se tapahtuu tai korkeintaan pienellä viiveellä, leikkaamattomana
franco
  (ihmisestä) vilpitön, välitön

suora /sˈuora/ (n)
reta
  suora kulkuväylä tai sen osa
  äärettömän pitkä suora viiva
  viiden peräkkäin numeroidun tai joskus viiden samaa maata edustavan pelikortin muodostama sarja
em linha
  nyrkkeilyssä isku, jossa käsivarsi ojentuu suoraksi

suora kulma /sˈuora kˈulma/ (n)
ângulo reto
  kulma, jonka asteluku on 90°

suorakulma /sˈuorakˌulma/ (n)
esquadro
  työkalu, jolla voi merkitä ja mitata suoran eli 90 asteen kulman

suorakulmainen kolmio /sˈuorakˌulmaineŋ kˈolmɪo/ (n)
triângulo reto
  (matematiikka) kolmio, jonka yksi kulma on suora.

suorakulmio /sˈuorakˌulmɪo/ (n)
rectângulo
  nelikulmainen kuvio, jonka kulmat ovat suoria (90-asteisia).

suorasukainen /sˈuorasukˌainen/ (adj)
brusco
  sellainen, joka sanoo tai tekee asiat kaunistelematta, varsinkin epäkohteliaasti tai tahdittomasti

suoraviivainen /sˈuoravˌiːvainen/ (adj)
fácil
  nopea, tehokas, usein yksinkertainen

suoritin /sˈuorɪtɪn/ (n)
processador
  elektroniikan komponentti, joka toteuttaa tietokoneohjelman konekielisiä käskyjä; prosessori

suoritus /sˈuorɪtus/ (n)
execução
  jnk tekemisen tai toimittamisen tulos

suosikki /sˈuosɪkːɪ/ (n)
favorito
  asia, jota joku pitää ehdottomasti parhaana lajissaan

suosio /sˈuosɪo/ (n)
popularidade
  se, että on suosittu

suositella /sˈuosɪtella/ (v)
recomendar
  ehdottaa tutustumaan asiaan, henkilöön, kirjallisuuteen, ilmiöön

suosittu /sˈuosɪtːu/ (adj)
popular
  suosiossa oleva

suositus /sˈuosɪtus/ (n)
recomendação
  ohje, jota suositetaan noudatettavaksi

suostumus /sˈuostumus/ (n)
consentimento
  myöntävä vastaus pyyntöön

suoti /sˈuotɪ/ (adj)
alazão
  rautias, raudikko

suotuisa /sˈuotwɪsa/ (adj)
favorável
  otollinen, edullinen (jonkin tekemiseksi)

superkuu /sˈuperkuː/ (n)
superlua
  tilanne, jossa Kuu näkyy Maahan täysikuuna ollessaan samanaikaisesti kiertoradallaan perigeumissa

superlatiivi /sˈuperlatˌiːvɪ/ (n)
superlativo
  yliaste, vertailuaste, joka ilmaisee komparaation korkeimman asteen.

supermassiivinen musta aukko /sˈupermˌassɪːvɪnen mˈusta ˈaukːo/ (n)
buraco negro supermassivo
  massaltaan erittäin suuri musta aukko, joka sijaitsee tyypillisesti galaksin keskustassa

supernova /sˈupernˌova/ (n)
supernova
  tähden räjähdys, joka voi syntyä kahdella eri tavalla

supersankari /sˈupersˌaŋkarɪ/ (n)
super-herói
  nimitys alun perin sarjakuvissa esiintyneille yliluonnollisilla kyvyillä varustetuille sankareille

supikoira /sˈupɪkˌoira/ (n)
tanuki
  Itä-Aasiasta lähtöisin oleva koiraeläin (), joka on levinnyt istutettuna myös Ural-vuoriston länsipuolelle ja kulkeutunut meille jäädäkseen

surra /sˈurra/ (v)
estar de luto
  olla alakuloinen jonkin takia (erit. jonkun kuoleman takia), tuntea surua

suru /sˈuru/ (n)
tristeza, pesar, luto
  murhe, alakuloisuuden tunne, jonkin traagisen tapahtuman, kuten läheisen ihmisen menetyksen, aikaansaama pitkäaikainen mielialan muutos

surullinen /sˈurullɪnen/ (adj)
triste
  huonolla mielialalla oleva, alakuloinen

surullisuus /sˈurullɪsuːs/ (n)
tristeza
  se, että on surullinen

surunvalittelu /sˈurunvalˌitːelu/ (n)
pesar
  osanoton ilmaus kuolemantapauksen johdosta

susi /sˈusɪ/ (n)
lobo
  Suomenkin luonnossa elävä petoeläin ()

suu /sˈuː/ (n)
boca
  suuaukosta alkava suuontelo, joka päättyy kitasolaan, josta alkaa ruoansulatuskanava; tällä alueella olevat toiminnalliset elimet kuuluvat suuhun

suudella /sˈuːdella/ (v)
beijar
  antaa suudelma

suufilaisuus /sˈuːfɪlˌaisuːs/ (n)
sufismo
  islamilainen askeettinen ja mystillinen suuntaus

suuhygienia /sˈuːhyɡˌienɪa/ (n)
higiene bucal
  suuhun kohdistuva yksilöllinen hygienia ja sen ylläpito

suukapula /sˈuːkapˌula/ (n)
mordaça
  puhumisen estämiseksi suun eteen sidottu kangas tms.

suula /sˈuːla/ (n)
alcatraz
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suulaki /sˈuːlakɪ/ (n)
palato
  suuontelon katto, joka jakautuu kovaan ja pehmeään suulakeen

suullinen /sˈuːllɪnen/ (adj)
oral
  sellainen, joka on ilmaistu tai toteutettu suullisesti, suusanallinen

suunnaton /sˈuːnnaton/ (adj)
imenso
  erittäin suuri, valtava

suunnikas /sˈuːnnɪkas/ (n)
paralelogramo
  nelikulmio, jonka vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset

suunnistus /sˈuːnnɪstus/ (n)
orientação
  suunnistaminen
  urheilulaji, jossa kartan ja kompassin avulla suunnistetaan rastien välillä

suunnitella /sˈuːnnɪtella/ (v)
planejar
  ajatella mielessään jotakin, jonka tulee tulevaisuudessa tekemään, aikoa

suunnitelma /sˈuːnnɪtˌelma/ (n)
plano
  etukäteen pohdittu asia, joka aiotaan toteuttaa tulevaisuudessa

suunta /sˈuːnta/ (n)
direção
  tavoitteena tai kohteena oleva konkreettinen tai kuvaannollinen sijainti, asema tai tila suhteessa vallitsevaan

suuntaissärmiö /sˈuːntaissˌærmɪø/ (n)
paralelepípedo
  särmiö, jonka kaksi vastakkaista sivua ovat suunnikkaita

suuntavilkku /sˈuːntavˌilkːu/ (n)
seta
  moottoriajoneuvon tavallisesti kyljessä ja etu- ja takavalojen yhteydessä sijaitseva vilkkuva lamppu, joka ilmaisee sen mihin suuntaan ajoneuvo on kääntymässä sen avulla kummalla puolella ajoneuvoa lamppu vilkkuu

suura /sˈuːra/ (n)
surata
  Koraanin luku

suure /sˈuːre/ (n)
grandeza
  jokin yksiköin mitattava ominaisuus, esim. pituus

suurenmoisuus /sˈuːrenmˌoisuːs/ (n)
magnificência
  erityistä oivallisuutta, erinomaisuutta, verrattomuutta kuvaava asian, tapahtuman tai henkilön ominaisuus

suurennuslasi /sˈuːrennˌuslasɪ/ (n)
lupa
  kupera linssi, jonka läpi katsottaessa esineet näyttävät suurennetuilta

suurentaa /sˈuːrentaː/ (v)
ampliar
  tehdä suureksi tai suuremmaksi
  enentää, lisätä, kasvattaa

suuri /sˈuːrɪ/ (adj)
grande
  kookas, mittava, laaja tilavuudeltaan tai ulkomitoiltaan suuri

suurin yhteinen tekijä /sˈuːrɪn ˈyhteinen tˈekɪjæ/ (n)
máximo divisor comum
  kahden kokonaisluvun a ja b suurin yhteinen tekijä, merkitään syt(a, b) tai pelkästään (a, b), tarkoittaa suurinta sellaista lukua, joka jakaa molemmat luvut a ja b niin, että lopputulos on kokonaisluku

suurlähettiläs /sˈuːrlæhˌetːɪlæs/ (n)
embaixador, embaixadora
  korkein diplomaattinen edustaja toisessa maassa

suurlähetystö /sˈuːrlæhetˌystø/ (n)
embaixada
  suurlähettilään johtama valtion diplomaattinen edustusto toisessa valtiossa

suuruus /sˈuːruːs/ (n)
grandeza
  se, että jokin tai joku on suuri

suurvisiiri /sˈuːrvɪsˌiːrɪ/ (n)
grão-vizir
  osmanivaltakunnan pääministeriä vastaava virkamies

suutari /sˈuːtarɪ/ (n)
sapateiro
  jalkineiden valmistaja tai korjaaja

suuvesi /sˈuːvesɪ/ (n)
antisséptico buca
  hengitystä raikastava liuos, jota purskutellaan suussa

suvaitsevaisuus /sˈuvaitsevˌaisuːs/ (n)
tolerância
  se, että on suvaitsevainen

suvereniteetti /sˈuverˌenɪtˌeːtːɪ/ (n)
soberania
  ylin valta, itsenäisyys, täydellinen riippumattomuus

sveitsiläinen /svˈeitsɪlˌæinen/ (adj)
suíço
  Sveitsistä peräisin oleva tai Sveitsiin liittyvä

sveitsinpaimenkoira /svˈeitsɪmpˌaimeŋkˌoira/ (n)
boieiro suíço, cão montanhoso da Suíça
  sveitsiläinen paimen- tai karjakoira, joka on perinteisesti työskennellyt Alpeilla ja sitä reunustavilla niityillä

swahili /svˈahɪlɪ/ (n)
suaíli
  bantukieli, jota puhutaan laajalla alueella Itä-Afrikassa (kielitunnus: sw), suahili

syanidi /sˈyanˌidɪ/ (n)
cianeto
  syaanihapon suola

sydämellisesti /sˈydæmmˌellɪsˌestɪ/ (adv)
cordialmente
  sydämellisellä tavalla

sydämetön /sˈydæmmetøn/ (adj)
sem coração
  sellainen, joka ei ole sydämellinen; kylmä, epäystävällinen, ilkeä, paha

sydän /sˈydæn/ (n)
coração
  monilla eläimillä oleva verta pumppaava elin

sydänkohtaus /sˈydæŋkˌohtaus/ (n)
ataque cardíaco
  sairauskohtaus, jossa osa sydänlihaksesta vaurioituu pysyvästi solujen tuhoutuessa hapenpuutteen takia

sykkyräsuoli /sˈykːyræsˌuolɪ/ (n)
íleo
  ohutsuolen loppuosa (ileum)

syklinen /sˈyklɪnen/ (adj)
cíclico
  toistuva, kiertävä, jaksollinen, jaksottainen

syksy /sˈyksy/ (n)
outono
  kesän ja talven välinen vuodenaika

syli /sˈylɪ/ (n)
braça
  vanha pituusmitta ja syvyysmitta, joka vastaa suunnilleen levitettyjen käsien välistä etäisyyttä, myöhemmin kolme kyynärää eli noin 1,8 metriä

sylinteri /sˈylɪntˌerɪ/ (n)
botija
  moottorin sylinterimäinen osa, jossa mäntä liikkuu

sylkeä /sˈylkeæ/ (v)
cuspir
  lennättää sylkeä suusta

sylki /sˈylkɪ/ (n)
cuspo, saliva
  sylkirauhasten erite, joka tekee mm. ruoan liukkaaksi nielemistä varten

sylkirauhanen /sˈylkɪrˌauhanen/ (n)
glândula salivar
  sylkeä erittävä rauhanen

sylkykuppi /sˈylkykˌupːɪ/ (n)
cuspideira
  sylkemiseen tarkoitettu astia

symbioosi /sˈymbɪˌoːsɪ/ (n)
simbiose
  kahden eri eliölajin kiinteä, molempia hyödyttävä yhteiselämä

symboli /sˈymboːlɪ/ (n)
símbolo
  erilaisiin asioihin ja käsitteisiin yhdistyvä tunnuskuva tai tunnusmerkki

symbolinen /sˈymboːlɪnen/ (adj)
simbólico
  symbolein esitetty

symbolisesti /sˈymboːlɪsˌestɪ/ (adv)
simbolicamente
  vertauskuvallisesti

symmetria /sˈymmetrˌia/ (n)
simetria
  se, että jokin on symmetrinen, tasasuhtaisuus

symmetrinen /sˈymmetrɪnen/ (adj)
simétrico
  symmetrian mukainen

sympaattinen /sˈympaːtːɪnen/ (adj)
simpático
  sympatiaa tunteva, myötä elävä

sympatia /sˈympatˌia/ (n)
simpatia
  myötätunto, toisen hyväksyminen

sympatrinen /sˈympatrɪnen/ (adj)
simpátrico
  ei maantieteellisestä eristyksestä johtuva

synagoga /sˈynaɡˌoɡa/ (n)
sinagoga
  juutalaisten temppeli

synergia /sˈynerɡˌia/ (n)
sinergia
  se, että kokonaisuus on suurempi kuin osiensa summa

synestesia /sˈynestˌesɪa/ (n)
sinestesia
  aistimuksen syntyminen toisen aistin piiriin kuuluvasta ärsykkeestä; esimerkiksi sävelten näkeminen väreinä

synninpäästö /sˈynnɪmpˌæːstø/ (n)
absolvição
  absoluutio, syntien anteeksiannon julistaminen synnintunnustuksen jälkeen jumalanpalveluksessa tai yksityisessä sielunhoidossa

synnitön /sˈynnɪtøn/ (adj)
imaculado
  sellainen, joka ei ole tehnyt syntiä

synnynnäinen /sˈynnynnˌæinen/ (adj)
nato
  myötäsyntyinen, syntymästä lähtien ollut

synnyttää /sˈynnytːæː/ (v)
dar à luz, parir
  (naaraseläimestä) saada syntymään, tuoda jälkeläinen ulos kohdustaan tai munastaan kannettuaan sitä siellä raskauden ajan

synonyymi /sˈynonˌyːmɪ/ (n)
sinónimo, sinônimo
  samaa merkitsevä eli samanmerkityksinen sana

synonyyminen /sˈynonˌyːmɪnen/ (adj)
sinónimo
  samaa merkitsevä, samamerkityksinen, samanmerkityksinen

syntaksi /sˈyntaksɪ/ (n)
sintaxe
  luonnollisen tai formaalin kielen merkkien yhdistelyn säännöt ja niiden tutkimus

synteesi /sˈynteːsɪ/ (n)
síntese
  teesin ja antiteesin yhdistyminen; yhdistävä menetelmä, yhdistäminen

synteettinen /sˈynteːtːɪnen/ (adj)
sintético
  synteesillä aikaansaatu, keinotekoisesti valmistettu, keinotekoinen

syntetisaattori /sˈyntetɪsˌaːtːorɪ/ (n)
sintetizador
  1950-luvulla kehitetty elektroninen kosketinsoitin, elektronisesti ääniä ja efektejä tuottava laite

synti /sˈyntɪ/ (n)
pecado
  uskonnon sääntöjen vastainen paha tai väärä teko

syntipukki /sˈyntɪpˌukːɪ/ (n)
bode expiatório
  (aiheettomasti) syyllisenä pidetty, syypää

syntymä /sˈyntymæ/ (n)
nascimento
  syntymistapahtuma, yksilön elämän alkaminen äidistä itsenäisenä

syntymäaika /sˈyntymæˌaika/ (n)
data de nascimento
  henkilön syntymän rekisteröity ajankohta

syntymämerkki /sˈyntymæmˌerkːɪ/ (n)
marca de nascença
  syntymän aikaan esiintyvä, pysyvä ihon hyvänlaatuinen epäsäännöllisyys: valtaosa syntymämerkeistä muodostuu ihon ylipigmentaatiosta ja nämä syntymämerkit luokitellaan luomiksi, mutta osa muodostuu ihon poikkeuksellisesta verisuonettumisesta

syntymäpäivä /sˈyntymæpˌæivæ/ (n)
aniversário
  päivä jona henkilö täyttää vuosia ja siihen liittyvä juhla
  syntymän vuosipäivä

syntymätön /sˈyntymætøn/ (adj)
futuro
  joka ei ole syntynyt

syntyperä /sˈyntypˌeræ/ (n)
origem
  se, millaisille vanhemmille on syntynyt, esimerkiksi mihin yhteiskuntaluokkaan tai kansaan kuuluville

syntyperäinen /sˈyntyperˌæinen/ (adj)
nativo
  syntymästään asti jonkin paikkakunnan asukkaana oleva tai siellä syntynyt

syntyä /sˈyntyæ/ (v)
nascer
  alkaa elää itsenäisenä emostaan: tulla ulos emon kohdusta tai munasta, käytetään myös ihmisestä
surgir
  saada alkunsa

syreeni /sˈyreːnɪ/ (n)
lilás
  mikä tahansa syreenien sukuun () kuuluva öljypuukasvien heimon laji tai sellaisen yksilö

syrjintä /sˈyrjɪntæ/ (n)
discriminação
  ihmisryhmään tai yhteen ihmiseen kohdistuva (yleensä negatiivinen) eriarvoistava kohtelu

syrjäisyys /sˈyrjæisyːs/ (n)
longinquidade
  se, että on syrjäinen

syrjäseutu /sˈyrjæsˌeutu/ (n)
periferia
  syrjäinen seutu; syrjäinen alue, joka on kaukana kaupungeista ja kunnollisesta infrastruktuurista

sytytin /sˈytytɪn/ (n)
isqueiro
  kaasutoiminen tulentekoväline
pavio
  räjäytin, jolla räjäytetään räjähdyspanos

sytyttää /sˈytytːæː/ (v)
acender
  käynnistää palamisreaktio, laittaa tuli palamaan

sytytys /sˈytytys/ (n)
ignição
  sytyttämisen toteutus

sytytyslanka /sˈytytˌyslaŋka/ (n)
pavio
  tulilanka, osa räjähteiden, ammusten tai pyroteknisten laitteiden sytytysmekanismia

sytytystulppa /sˈytytˌystulpːa/ (n)
vela de ignição
  ottomoottorin osa, jonka elektrodien välille syntyvä kipinä sytyttää pottoaine-kaasuseoksen

syvyys /sˈyvyːs/ (n)
profundidade
  pystysuuntainen etäisyys vertailutasona toimivasta vaakapinnasta, us. merenpinnasta tai maanpinnasta, alaspäin

syvä /sˈyvæ/ (adj)
fundo, profundo
  pitkälle maan-, meren- tai muun pinnan alapuolelle ulottuva

syvällinen /sˈyvællɪnen/ (adj)
profundo
  syvästi vaikuttava, syvälle käypä

syväys /sˈyvæys/ (n)
calado
  laivan tai veneen rungon alimpien kiinteiden rakenteiden (yleensä kölin tai peräsimen) etäisyys tyynestä vesirajasta

syy /sˈyː/ (n)
causa, motivo
  tarkoitus, asia, jonka vuoksi jotakin tehdään, vaikutin, motiivi
culpa
  kielteinen asia, jonka voidaan katsoa johtuneen jostakusta, vika

syyllinen /sˈyːllɪnen/ (adj)
culpado
  sellainen, joka on syyllistynyt johonkin (todistetusti); ominainen sille, jonka syytä jokin on

syyllinen /sˈyːllɪnen/ (n)
culpado
  henkilö, joka on syyllistynyt johonkin todistetusti; syypää, henkilö, jonka syytä jokin on

syylä /sˈyːlæ/ (n)
verruga
  viruksen aiheuttama pienehkö, hyvänlaatuinen kasvain iholla

syyria /sˈyːrɪa/ (n)
siríaco
  Irakissa aiemmin puhuttu aramean muoto, joka on yhä liturgiakielenä paikallisessa kristityssä kirkossa (kielitunnus: syr)

syyrialainen /sˈyːrɪalˌainen/ (adj)
sírio
  Syyriasta peräisin oleva tai Syyriaan liittyvä

syyskuu /sˈyːskuː/ (n)
setembro, Setembro
  vuoden yhdeksäs kuukausi, kuukausi elokuun ja lokakuun välissä

syyspäiväntasaus /sˈyːspæivˌæntasaus/ (n)
equinócio de outono
  se päivä syksyllä, jolloin yö ja päivä ovat yhtä pitkiä; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin kevätpäiväntasauksena

syytetty /sˈyːtetːy/ (n)
acusado
  (oikeustiede) rikosasiassa omissa nimissään oikeuteen vastaamaan haastettu syytteeseen asetettu henkilö, vastaaja

syyttäjä /sˈyːtːæjæ/ (n)
promotor
  viranomainen, joka vie rikosasiaa eteenpäin oikeudessa

syyttää /sˈyːtːæː/ (v)
acusar
  väittää syylliseksi johonkin
acionar
  syyttäjän ominaisuudessa väittää jkta syylliseksi jhk

syytön /sˈyːtøn/ (adj)
inocente
  joku tai jokin joka ei ole tehnyt jotakin jota ei olisi saanut tehdä

syödä /sˈyødæ/ (v)
comer
  aterioida, laittaa ruokaa suuhunsa ja niellä sen jälkeen

syöjä /sˈyøjæ/ (n)
comedor
  se, joka syö

syöksyhammas /sˈyøksyhˌammas/ (n)
presa
  joidenkin nisäkkäiden suusta kasvava huomattavan pitkä hammas

syömishäiriö /sˈyømɪshˌæirɪø/ (n)
disfunção alimentar
  syömiseen liittyvä mielenterveyden häiriö

syöpä /sˈyøpæ/ (n)
cancro, câncer
  sairaus, jossa jostain syystä muuttuneet elimistön solut alkavat jakautua liian nopeasti, eivätkä kehon säätelymekanismit kykene hillitsemään solujen lisääntymistä ja muodostuu pahanlaatuisia kasvaimia

syöpäinen /sˈyøpæinen/ (adj)
canceroso
  sellainen missä on syöpä, syövän vaurioittama

syöte /sˈyøte/ (n)
entrada
  tietokoneohjelmalle annettava ulkopuolinen data; tarkoittaa paitsi tekstiä myös yksittäisiä näppäinpainalluksia, hiiren klikkauksia yms.

syötti /sˈyøtːɪ/ (n)
isca
  jokin pyydettävän eläimen houkuttelemiseksi käytettävä sen ravinnoksi kelpaava eläin tai jokin kasvin tuottama ruoka-aine; voidaan käyttää ansoissa ja muissa pyydyksissä

syöttäjä /sˈyøtːæjæ/ (n)
lançador
  henkilö, joka syöttää

syöttää /sˈyøtːæː/ (v)
alimentar
  antaa ruokaa, ruokkia
passar
  antaa tai tarjota peliväline toiselle
arremessar
  saattaa pallo peliin aloituslyönnillä tai -heitolla

syöttö /sˈyøtːø/ (n)
assistência
  pelivälineen siirto pelaajalta toiselle eteenpäin toimitettavaksi; erityisesti kun seuraava pelaaja tekee maalin
saque
  joissain peleissä pelivälineen laitto peliin, pelin aloitus

säde /sˈæde/ (n)
raio
  aalto- tai hiukkassäteilyn etenemistä kuvaava viiva; voimakkaasti yhdensuuntaistuneen säteilyn ilmentymä
  ympyrän kehän ja ympyrän keskipisteen välinen jana

sädesieni /sˈædesˌienɪ/ (n)
actinomiceta
  mikrobiryhmä ryhmä olemukseltaan sienimäisinä esiintyviä lahottajina tunnettuja anaerobisia Actinomyces-bakteereja, nimestä huolimatta kyseessä ei ole sieni

säestys /sˈæestys/ (n)
acompanhamento
  säestäminen; sen toteutus

säestää /sˈæestæː/ (v)
acompanhar
  esittää melodiaa tai pää-ääntä tavallisesti harmonisena taustana värittävää tai tukevaa osaa

sähke /sˈæhke/ (n)
telegrama
  sähkösanoma, telegrammi; telelaitoksen ja postin sähköisesti välittämä viesti, joka toimitetaan vastaanottajalle kirjoitettuna tai puhelimitse saneltuna

sähkö /sˈæhkø/ (n)
electricidade, eletricidade
  sähkövirta tai sähkövaraus

sähköasentaja /sˈæhkøasˌentaja/ (n)
eletricista
  ammattilainen, joka asentaa, korjaa ja huoltaa sähkölaitteita ja johdotuksia

sähköauto /sˈæhkøˌauto/ (n)
carro elétrico
  sähkökäyttöinen, yksinomaan sähköenergiaa energianlähteenä käyttävä, auto, jonka voimanlähteenä toimii sähkömoottori ja jossa sähköenergia on varastoitu ladattaviin akkuihin; kutsutaan myös täyssähköautoksi erotukseksi pistokehybridiautosta

sähköenergia /sˈæhkøenˌerɡɪa/ (n)
energia elétrica
  tarkastelun aikana käytettävissä olevan sähkötehon ja kulutukseen (tuotantoon) varatun ajan yhteisvaikutus, joka on tehon ollessa vakio vaikuttavan tehon ja ajan tulo

sähköhammasharja /sˈæhkøhˌammashˌarja/ (n)
escova dental elétrica
  hammasharja, jonka harjakset värähtelevät sähkömoottorin voimalla

sähköinen /sˈæhkøinen/ (adj)
eléctrico
  sähkön kautta ilmenevä
  staattisella sähköllä varautunut
  jännittynyt
eletrónico
  digitaalitekniikkaa tai elektroniikkaa käyttävä, Internetin kautta tapahtuva

sähkökenttä /sˈæhkøkˌentːæ/ (n)
campo elétrico
  sähkövarauksen ympärille ajateltu kenttä, jonka voimakkuuden dimensio SI-järjestelmän yksiköin ilmaistuna on N C-1, tai vastaavasti V m-1

sähkökitara /sˈæhkøkˌitara/ (n)
guitarra elétrica
  kitara jonka ääni vahvistetaan sähköisesti

sähkömagneetti /sˈæhkømˌaɡneːtːɪ/ (n)
eletroímã
  magneetti, joka on magneettinen vain kun siihen on kytketty virta

sähkömagneettinen /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen/ (adj)
eletromagnético
  sähkömagnetismin mukainen

sähkömagneettinen aalto /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen ˈaːlto/ (n)
onda eletromagnética
  (fysiikka, radiotekniikka) sähkömagneettisen värähtelyn etenemiseen liittyvä, etenemissuuntaan nähden poikittainen aaltoliike

sähkömagneettinen spektri /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen spˈektrɪ/ (n)
espectro electromagnético
  spektri, joka kattaa kaikki sähkömagneettisen säteilyn aallonpituusalueet

sähkömagneettinen säteily /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen sˈæteily/ (n)
radiação eletromagnética
  säteily, joka syntyy erilaisten sähköisten ilmiöiden aiheuttamana ja on samalla energian muoto, jota varautuneet hiukkaset kuljettavat

sähkömagneettinen vuorovaikutus /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen vˈuorovˌaikutus/ (n)
interação eletromagnética
  yksi hiukkasfysiikan standardimallin kuvailemista kolmesta perusvuorovaikutuksesta: mekanismi, jonka mukaisesti sähkömagneettinen voima eli sähkövoima toimii

sähkömagnetismi /sˈæhkømˌaɡnetˌismɪ/ (n)
eletromagnetismo
  kaikkien sähköisten ja magneettisten ilmiöiden yhteisnimitys; yksi maailmankaikkeuden perusvuorovaikutuksista; suppeassa mielessä erityisesti johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttama magnetismi

sähköoppi /sˈæhkøˌopːɪ/ (n)
eletricidade
  fysiikan haara, joka tutkii sähköilmiöitä tai laajemmassa mielessä sähkömagneettiseen vuorovaikutukseen liittyviä ilmiöitä

sähköposti /sˈæhkøpˌostɪ/ (n)
correio eletrónico, correio eletrônico
  järjestelmä sähköisten viestien välittämiseen tietoverkon kautta

sähköstatiikka /sˈæhkøstatˌiːkːa/ (n)
eletrostática
  staattista sähkö tutkiva fysiikan ala

sähkötekniikka /sˈæhkøtˌeknɪːkːa/ (n)
engenharia elétrica
  sähköä ja sähkömagnetismia ja näihin liittyviä ilmiöitä tutkiva ja soveltava tekniikanhaara

sähkötuoli /sˈæhkøtˌuolɪ/ (n)
cadeira elétrica
  teloitusväline, johon tuomittu sidotaan istumaan ja teloitetaan voimakkailla sähköiskuilla

sähkötupakka /sˈæhkøtupˌakːa/ (n)
cigarro eletrônico
  tupakan korvaava tekninen laite, jonka kautta hengitetään yleensä nikotiinipitoista höyryä

sähkövirta /sˈæhkøvˌirta/ (n)
corrente
  sähkökentän aiheuttama sähkövarausten järjestynyt liike; mittasuureena sähkövirran tunnus on I ja SI-järjestelmän mukaisesti sen yksikkö on ampeeri, tunnus A .

säie /sˈæie/ (n)
thread
  kuiduista yhteen kierretyn, kehrätyn tai punotun, yleensä rihmaisen rakenteen tai muun kokonaisuuden osa, tai tällainen kokonaisuus
  yhden prosessin sisällä ajettava rinnakkainen suoritussäie, joka jakaa prosessin muistiavaruuden

säihke /sˈæihke/ (n)
esplendor
  loiste, kimallus, loisto, loistokkuus

säihkyluri /sˈæihkylˌurɪ/ (n)
lóris-listrado-amarelo
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

säilä /sˈæilæ/ (n)
sabre
  kaareva lyömämiekka, jota käytetään urheilumiekkailussa

säilöntäaine /sˈæiløntæˌaine/ (n)
conservante
  joidenkin elintarvikkeiden lisäaine, joka pidentää elintarvikkeen säilyvyyttä

säkeistö /sˈækeistø/ (n)
estrofe
  (runo, laulu) kahden tai useamman säkeen muodostama kokonaisuus

säkkikangas /sˈækːɪkˌaŋŋas/ (n)
aniagem
  karkeahko, tavallisesti harvahko, palttinasidoksinen, paksuista langoista letkun muotoon kudottu kangas, josta valmistetaan säkkejä

säkkipilli /sˈækːɪpˌillɪ/ (n)
gaita de foles
  nykyisin erityisesti skottien suosima puhallinsoitin

säkä /sˈækæ/ (n)
cernelha
  nelijalkaisen nisäkkään, erityisesti hevosen tai koiran, kaulan ja selän yhtymäkohta; selän korkein kohta, jota käytetään eläimen korkeuden mittauskohtana

sämpylä /sˈæmpylæ/ (n)
pãozinho
  pieni pyöreä tai pitkulainen, useimmiten vehnästä tai grahamjauhoista leivottu, hiivalla kohotettu leipänen

sänki /sˈæŋkɪ/ (n)
barbicha
  leikatun viljan tai heinän maahan jäävä, yleensä pysty, juuressa kiinni oleva korren tyviosa

sänky /sˈæŋky/ (n)
cama, leito
  pääasiassa nukkumista varten tehty huonekalu

särkeä /sˈærkeæ/ (v)
doer
  koskea, tuntua hyvin kipeältä

särki /sˈærkɪ/ (n)
pardelha-dos-Alpes
  Särkikaloihin kuuluva punasilmäinen, parvissa elävä makean ja murtoveden kala (Rutilus rutilus)

särky /sˈærky/ (n)
dor
  pitkäkestoinen kipu

särmiö /sˈærmɪø/ (n)
prisma
  lieriö, jonka kaksi pohjaa ovat monikulmioita ja sivutahkot suorakulmioita tai suunnikkaita

särmä /sˈærmæ/ (n)
aresta
  monitahokkaan erisuuntaisten tasopintojen yhtymäkohta

särö /sˈærø/ (n)
distorção
  äänisignaalin leikkautumisesta aiheutuva särinä, jota käytetään etenkin sähkökitaran efektinä

säteily /sˈæteily/ (n)
radiação
  hiukkasten tai sähkömagneettisen aaltoliikkeen eteneminen ympäristöön

sävellaji /sˈævellˌajɪ/ (n)
clave
  tonaalisessa musiikissa sävelten ennaltamäärätty sarja, johon kuuluvat perussävel ja siitä johdettavat kyseiseen perussäveleen suhteessa olevat rajatut sävelet, joista voidaan koostaa melodioita, sointuja ja sointukulkuja

säveltäjä /sˈæveltˌæjæ/ (n)
compositor, compositora
  henkilö, joka säveltää musiikkia

sää /sˈæː/ (n)
tempo
  ilmakehän aistittavissa olevat olosuhteet; säämuuttujien (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus- ja suunta, ilman kosteus jne.) tila, säätila, määrätyssä paikassa tiettynä hetkenä

sääennuste /sˈæːennˌuste/ (n)
boletim meteorológico
  arvio tulevasta säästä eli troposfäärin tilasta lähitulevaisuudessa, käsittäen esimerkiksi ilman lämpötilan ja sateen mahdollisuuden

sääli /sˈæːlɪ/ (n)
pena
  toisen olennon kärsimyksen tai mielipahan herättämä myötätunto

sääliä /sˈæːlɪæ/ (v)
[[apiedar-se]] de
  tuntea sääliä jkta/jtak kohtaan

säännöllinen /sˈæːnnøllɪnen/ (adj)
regular
  useita kertoja ja määrätyin väliajoin tapahtuva

säännöllinen lauseke /sˈæːnnøllɪnen lˈauseke/ (n)
expressão regular
  lauseke, jolla poimitaan merkkiyhdistelmiä merkkijonoista

sääntö /sˈæːntø/ (n)
regra
  kirjallisesti tai suullisesti sovittu tai määrätty tai yleiseksi käytännöksi omaksuttu toimintatapa, vakiintunut käytäntö

sääri /sˈæːrɪ/ (n)
perna
  polven ja jalkaterän välinen alaraajan osa

sääriluu /sˈæːrɪluː/ (n)
tíbia
  toinen polvinivelen ja nilkkanivelen välissä sijaitseva luu (lat. os tibia)

sääski /sˈæːskɪ/ (n)
mosquito
  kaksisiipisten hyönteisten alalahko, johon kuuluvat mm. hyttynen, mäkärä ja vaaksiainen

säästää /sˈæːstæː/ (v)
poupar
  säilyttää tai säilöä jotain tulevaisuuden käyttöä varten

säästöpossu /sˈæːstøpˌossu/ (n)
cofrinho
  porsaan muotoinen säästölipas; säästöporsas

säästötili /sˈæːstøtˌilɪ/ (n)
poupança
  pankkitili, jota ei ole tarkoitettu päivittäisten raha-asioiden hoitoon, vaan rahan säästämiseen eli tilille pääasiassa talletetaan rahaa ja talletukselle maksetaan korkeampaa korkoa kuin käyttötilillä; tallettajan oikeutta nostaa rahaa tililtä on rajoitettu; rahat eivät sitoudu määräajaksi

säätiö /sˈæːtɪø/ (n)
fundação
  sääntöjensä määräämään tarkoitukseen luovutettu ja hallituksensa hoitama varallisuusmassa ilman omistajia, osakkaita tai jäseniä

t-paita /tˈeːpˈaita/ (n)
camiseta
  lyhythihainen napitukseton ja kaulukseton paita

taajuus /tˈaːjuːs/ (n)
frequência
  esiintymisen tiheys

taajuusmodulaatio /tˈaːjuːsmˌodulˌaːtɪo/ (n)
modulação em frequência
  modulaatio, jossa muutellaan eli poikkeutetaan signaalin, kantoaallon, taajuutta moduloivan signaalin ohjaamana

taakse /tˈaːkse/ (adv)
atrás
  taaksepäin

taantuma /tˈaːntuma/ (n)
retirada
  kansantalouden tilanne, jossa bruttokansantuotteen kasvuvauhti supistuu huomattavasti ollen kuitenkin plusmerkkistä; hitaan talouskasvun kausi

taaro /tˈaːro/ (n)
taro
  vihannestaaro, eräs viljelty, ravinnoksi käytettävä vehkakasvi (), jonka mukulat muistuttavat perunaa

taas /tˈaːs/ (adv)
mesmo
  toistamiseen, uudelleen

tabletti /tˈabletːɪ/ (n)
esteirinha
  lautasen tai kahvikupin alla oleva liina

tabu /tˈabu/ (n)
tabu
  asia, josta on sopimatonta puhua; sellainen mitä ei ehdottomasti saa tehdä

tadžikki /tˈadʒɪkːɪ/ (n)
tadjique
  Tadžikistanissa puhuttava, indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: tg; sanalista)

tagalog /tˈaɡaloɡ/ (n)
tagalo
  Filippiineillä puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: tl)

tahiti /tˈahɪtɪ/ (n)
taitiano
  Tahitilla ja muualla Ranskan Polynesiassa puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: ty)

tahko /tˈahko/ (n)
rebolo
  (hiomaväline) pyöritettävä hiomiseen tarkoitettu kiekko

tahra /tˈahra/ (n)
mácula
  likaläiskä esimerkiksi vaatteessa

tahtiviiva /tˈahtɪvˌiːva/ (n)
barra de compasso
  nuottiviivaston tahteihin jakava pystysuora viiva

tahto /tˈahto/ (n)
arbítrio
  halu, tahtominen tai se mitä tahdotaan

tahtoa /tˈahtoa/ (v)
querer
  haluta

tai /tˈai/ (n)
ou
  (logiikka) looginen tai; ajatellaan yleensä taipumattomana ja taivutetaan vain jälkiosaa yhdyssanamuodosteessa, jos tarpeen

taide /tˈaide/ (n)
arte
  luova inhimillinen toiminta, joka ilmaisee eri keinoin keskeisiä tai merkittäviä inhimillisen kokemuksen puolia suhteessa vallitsevaan olevaiseen tai koettuihin fantasioihin; tällaisen toiminnan tuotokset

taidemaalari /tˈaidemˌaːlarɪ/ (n)
pintor
  maalaustaiteen harjoittaja; maalauksia tekevä taiteilija

taideteos /tˈaideteos/ (n)
obra de arte
  taiteellisen luomistyön tulos, taideluomus; taiteen tuote

taifuuni /tˈaifuːnɪ/ (n)
tufão
  Kiinanmerellä esiintyvä trooppinen hirmumyrsky

taikasieni /tˈaikasˌienɪ/ (n)
cogumelo alucinógeno
  huumeeksi soveltuva sieni, etenkin psilosybiinisieni

taikausko /tˈaikausko/ (n)
superstição
  usko yliluonnollisiin, valitsevan maailmankäsityksen ulkopuolisiin voimiin tai ilmiöihin

taikina /tˈaikɪna/ (n)
massa
  Elintarvikkeiden valmistuksessa käytettävä raaka-aineista, tavallisesti jauhoista ja tarvittavasta nesteestä, vedestä, maidosta tai piimästä, tehty seos, joka saatetaan käyttötarkoituksen mukaiseen muotoon hämmentämällä, sekoittamalla, vaivaamalla, kaulitsemalla tai vatkaamalla; tarvittaessa käytetään kohotusainetta

taikonautti /tˈaikonˌautːɪ/ (n)
taikonauta
  kiinalainen avaruuslentäjä

taikuri /tˈaikurɪ/ (n)
mágico
  silmänkääntäjä, taikatemppujen tekijä, taikatemppuja tekevä viihdetaitelija

taimen /tˈaimen/ (n)
truta
  lohikalojen heimon lohien suvun kala (), josta meillä erotetaan kolme lajia: meritaimen, järvitaimen ja purotaimen. Taimenet eroavat ulkonäöltään ja kooltaan lohista, vaikka aina lajeja ei ole helppo tunnistaa käytettävissä olevista tuntomerkeistä huolimatta.

taimi /tˈaimɪ/ (n)
muda
  siemenestä kasvanut nuori istutusta varten koulittu tai istutettu kasvi

taipumaton /tˈaipumaton/ (adj)
indeclinável
  sana joka ei taivu suvussa, luvussa eikä sija- tai aikamuodoissa

taira /tˈaira/ (n)
irara
  eräs Keski- ja Etelä-Amerikassa elävä näätäeläinten laji () tai sen yksilö

taistella /tˈaistella/ (v)
lutar
  kamppailla, otella, ottaa yhteen

taistelu /tˈaistelu/ (n)
batalha
  sodankäyntiin liittyvä yhteenotto tai kamppailu kahden tai useamman osapuolen välillä

taistelukenttä /tˈaistelukˌentːæ/ (n)
campo de batalha
  aseelliseen taisteluun käytetty alue

taistelukärki /tˈaistelukˌærkɪ/ (n)
ogiva
  ohjuksen, raketin tai torpedon räjähteen tai muun hyötykuorman sisältävä osa

taistelulaiva /tˈaistelulˌaiva/ (n)
couraçado
  suurimpia ja voimakkaimpia tykein aseistettuja sotalaivoja, jotka yleensä käsitetään 35000–65000 tonnin massaisiksi

taistelupanssarivaunu /tˈaistelupˌanssarɪvˌaunu/ (n)
carro de combate principal
  toisen maailmansodan jälkeen yleistynyt panssarivaunutyyppi, jossa on hyvä liikkuvuuden, tulivoiman ja panssaroinnin yhdistelmä

taiteilija /tˈaiteilˌija/ (n)
artista
  ammatikseen taidetta harjoittava henkilö

taitekerroin /tˈaitekˌerroin/ (n)
índice refrativo
  aineen optista tiheyttä kuvaava kerroin

taito /tˈaito/ (n)
habilidade
  henkinen tai ruumiillinen kyky tehdä jtk

taitoluistelu /tˈaitolwˌistelu/ (n)
patinação artística
  urheilulaji, jossa luistellaan jääkentällä taitoluistimilla ja esitetään erilaisia ohjelmia musiikin tahdissa

taitos /tˈaitos/ (n)
dobra
  taittamisen tulos

taittaa /tˈaitːaː/ (v)
dobrar
  taivuttaa pitkänomainen tai levymäinen kappale jostakin kohdasta niin, että taivutuskohtaan muodostuu terävä tai ainakin terävähkö kulma

taitto /tˈaitːo/ (n)
layout
  taittamisen toteutus

taivaallinen /tˈaivaːllɪnen/ (adj)
celeste
  taivaaseen kuuluva tai liittyvä

taivaankansi /tˈaivaːŋkˌansɪ/ (n)
firmamento
  valtaisa kuvitteellinen pyörivä pallonkehä jonka keskipiste ja akseli ovat samat kuin maapallon

taivaankappale /tˈaivaːŋkˌapːale/ (n)
corpo celeste
  havaintopiiriimme kuuluva taivaan kohde

taivaanpallo /tˈaivaːmpˌallo/ (n)
esfera celeste
  koko taivas katsottuna niin, että kaikki taivaankappaleet on sijoitettu havaitsijaa ympäröivän kuvitellun pallon sisäpinnalle

taivaansininen /tˈaivaːnsˌinɪnen/ (adj)
azul celeste
  väriltään taivaansininen

taivaanvuohi /tˈaivaːnvˌuohɪ/ (n)
narceja-comum
  pitkänokkainen kurppalintu ()

taivas /tˈaivas/ (n)
céu
  maan pinnalta tarkasteltuna horisontin yläpuolella näkyvä osa maapallon ilmakehää, joka on läpinäkyvä; se, mikä taivaankappaleen pinnalta näkyy ylhäällä
  Jumalan olinpaikka; paratiisi (kristinuskossa)

taivuttaa /tˈaivutːaː/ (v)
curvar, dobrar
  saattaa taipuneeksi

taivutus /tˈaivutus/ (n)
declinação
  sanojen muokkaaminen käyttökohteen, aseman lauseessa, tai semantiikan edellyttämään muotoon

tajuttomuus /tˈajutːomuːs/ (n)
inconsciência
  tila, jossa ihminen on tiedottomana

taka-ajatus /tˈakaˈajatus/ (n)
segunda intenção
  esille tuodun taustalla piilevä motiivi

takaapäin /tˈakaːpæin/ (adv)
à canzana
  (seksistä) partnerin ollessa polvillaan ja toisen penetroidessa polvillaan tai seisten

takaisin /tˈakaisɪn/ (adv)
de volta
  ilmaisee suuntaa, johon joku tai jokin palaa sinne, mistä se on aikaisemmin lähtenyt

takaisinmallinnus /tˈakaisˌinmallˌinnus/ (n)
engenharia reversa
  olemassa olevan laitteen, tietojärjestelmän tai tietokoneohjelman toiminnallisuuden selvittäminen
  konekielisen ohjelman muuntaminen lähdekoodiksi

takana /tˈakana/ (adv)
atrás
  taakse sijoittuneena, taka-alalla, taustalla.

takapuoli /tˈakapˌuolɪ/ (n)
traseiro
  ihmisen ruumiinosa lantion takaosassa, pakarat

takauma /tˈakauma/ (n)
flashback
  romaanissa, elokuvassa tms. kohtaus jossa palataan kronologisesti ajassa taaksepäin ja kuvataan menneitä tapahtumia
  psykedeelien (esim LSD) käytön jälkeinen päihtymystilan äkillinen uusiutuminen

takaus /tˈakaus/ (n)
caução
  sitoumus, jolla takaaja lupautuu velkojalle vastuuseen kolmannen henkilön velasta

takavarikko /tˈakavarˌikːo/ (n)
confiscação
  väliaikainen poisotto omistajan määräysvallasta

takavarikoida /tˈakavˌarɪkˌoida/ (v)
confiscar
  todisteen otto haltuun tai menetetyksi tuomitun esineen otto haltuun, tai rikoksella viedyn esineen palautus lailliselle omistajalle

takavokaali /tˈakavokˌaːlɪ/ (n)
vogal posterior
  takainen vokaali; vokaali, jota äännettäessä kielen selän rajaama suuväylän kapein kohta on suun takaosassa; suomessa vokaalit a, o ja u.

takiainen /tˈakɪˌainen/ (n)
bardana
  mikä tahansa -suvun kasvi
ouriço
  ko. sukuun kuuluvien lajien tuottama pallomainen pähkylä, joka tarttuu tehokkaasti erityisesti eläinten jalkojen karvoitukseen

takinkääntäjä /tˈakɪŋkˌæːntæjæ/ (n)
vira-casaca
  henkilö, joka on jättänyt puolueensa tai muun yhteisönsä

takinkääntö /tˈakɪŋkˌæːntø/ (n)
reviravolta
  äkillinen todellinen tai oletettu muutos henkilön poliittisessa mielipiteessä; tapahtuu joskus ennen vaaleja, kun ehdokas yrittää vahvistaa asemaansa äänestäjien silmissä, tai tyypillisemmin vaalien jälkeen, kun ehdokas pyrkii irtautumaan antamistaan lupauksista saavutettuaan tai saavuttaakseen päätösvaltaa

takki /tˈakːɪ/ (n)
jaqueta
  yläruumista suojaamaan käytettävä vaatekappale; myös miesten puvun yläosa

takkirauta /tˈakːɪrˌauta/ (n)
ferro gusa
  masuunin tuottama 4–5 % hiiltä sisältävä raakarauta

takoa /tˈakoa/ (v)
forjar
  muokata metallia iskemällä sitä vasaralla

taksamittari /tˈaksamˌitːarɪ/ (n)
taxímetro
  takseissa oleva laite, jolla mitataan käytettävään aikaan ja ajomatkan pituuteen perustuva taksikuljetuksen hinta

taksi /tˈaksɪ/ (n)
táxi
  henkilöliikennettä tilausliikenteenä hoitava organisaatio

taksinkuljettaja /tˈaksɪŋkˌuljetːˌaja/ (n)
taxista
  henkilö, joka kuljettaa taksia

taksoni /tˈaksonɪ/ (n)
táxon
  taksonomiassa määritelty eliöryhmä; tieteellisessä luokittelussa käytetty termi, sukulaisuussuhteiden mukaan nimetty eliöryhmä, joka on virallisesti kuvattu tieteelle; yhteisnimitys tietyille lajeille

taksonomia /tˈaksonˌomɪa/ (n)
taxinomia
  biologisen systematiikan ryhmittely, jossa lajit on järjestetty kehitysopillisen perusjaottelun mukaisesti hierarkiatasoja käyttäen

taktiikka /tˈaktɪːkːa/ (n)
tática
  taistelutaito, taito voittaa taistelu

taktinen /tˈaktɪnen/ (adj)
tático
  taktiikkaan kuuluva, taktiikkaa koskeva; sellainen, joka on taktiikaltaan taitava, taktiikan hallitseva

takuu /tˈakuː/ (n)
garantia
  vapaaehtoinen sitoumus, jolla myyjä, valmistaja tai maahantuoja ottaa vastuun tavaran kunnosta ja toimivuudesta

tali /tˈalɪ/ (n)
sebo
  ihon rauhasten erittämä rasva

talikko /tˈalɪkːo/ (n)
forcado, forquilha
  maataloudessa ja puutarhanhoidossa käytettävä, lähinnä eloperäisen materiaalin käsittelyyn tarkoitettu työkalu, joka on varreltaan lapion kaltainen, mutta terä muodostuu useasta piikistä

talirauhanen /tˈalɪrˌauhanen/ (n)
glândula sebácea
  ihon pinnalle rasvamaista talia erittävä avoeritysrauhanen (glandula sebacea)

talitiainen /tˈalɪtɪˌainen/ (n)
chapim-real
  varpuslintujen tiaisten sukuun kuuluva lintulaji () tai tämän yksilö

talkki /tˈalkːɪ/ (n)
talco
  erittäin pehmeä ja rasvaiselta tuntuva, väriltään valkoinen tai vihertävä, asultaan suomuinen, kiteinen mineraali

talla /tˈalla/ (n)
cavalete
  kielisoittimen poikittainen koroke, jonka päällä viritetyt kielet lepäävät

tallata /tˈallata/ (n)
calcar
  kävellä jonkin päällä astuen melko voimakkaasti

tallentaa /tˈallentaː/ (v)
gravar
  laittaa talteen, säästöön
  kopioida käsiteltävä tieto ohjelmasta tietokoneen massamuistille, jossa tiedot pysyvät myös virrat sammutettaessa

talletus /tˈalletus/ (n)
depósito
  rahan tallettaminen pankkitilille

tallium /tˈallium/ (n)
tálio
  eräs alkuaine

talo /tˈalo/ (n)
casa
  yleensä ihmisten asumista varten tehty ja varustettu asuinrakennus, asuintalo

taloudellinen /tˈaloudˌellɪnen/ (adj)
econômico
  talouteen liittyvä
  vähän kuluttava, säästeliäs, edullinen

talous /tˈalous/ (n)
economia
  julkinen tai yksityinen taloudellinen toiminta, varojen hankinta ja käyttö

taloustiede /tˈaloustˌiede/ (n)
economia
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva erilaisia taloudellisia ilmiöitä ja niiden riippuvuuksia tutkiva tiede, jossa pääsija on taloudellisten toimijoiden kannusteiden tutkimisella; kansantaloustiede

taltta /tˈaltːa/ (n)
cinzel
  pitkänomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

talutushihna /tˈalutˌushɪhna/ (n)
coleira
  kotieläimen kävelyttämisesssä tai ulkoiluttamisessa käytetty laite, joka estää eläintä karkaamasta

talvi /tˈalvɪ/ (n)
inverno
  syksyn jälkeen tuleva ja ennen kevättä oleva vuodenaika

talvinen /tˈalvɪnen/ (adj)
hibernal
  talvea muistuttava, talvelle tyypillinen

tamaani /tˈamaːnɪ/ (n)
damão
  mikä tahansa tamaaneiden heimoon () tai lahkoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

tamarindi /tˈamarˌindɪ/ (n)
tamarindo
  hernekasveihin kuuluvan tamarindipuiden suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

tamburiini /tˈamburˌiːnɪ/ (n)
tamboril
  rungosta, kalvosta ja rungossa sijaitsevista pienistä lautasista muodostuva lyömäsoitin

tamili /tˈamɪlɪ/ (n)
tâmil
  tamilien puhuma dravidakieli, jonka kielitunnus on ta

tamma /tˈamma/ (n)
égua
  naaraspuolinen hevonen, naarashevonen

tammenterho /tˈammentˌerho/ (n)
bolota
  tammen pähkinä

tammi /tˈammɪ/ (n)
carvalho
  metsätammi, pyökkikasvien heimon jalo lehtipuu (Quercus robur), jota kasvaa myös Suomessa luonnonvaraisena

tammikuu /tˈammɪkuː/ (n)
janeiro
  vuoden ensimmäinen kuukausi, kuukausi joulukuun ja helmikuun välissä

tangara /tˈaŋŋara/ (n)
saí
  tangaroiden suvun laji tai yksilö

tangentti /tˈaŋŋentːɪ/ (n)
tangente
  käyrää yhdessä pisteessä sivuava suora

tango /tˈaŋŋo/ (n)
tango
  Río de la Platan alueelta peräisin oleva tanssi sekä siihen kuuluva 4/4 musiikkilaji

tangrammi /tˈaŋrammɪ/ (n)
tangram
  kiinalainen palapeli, jossa on seitsemän kolmi- ja nelikulmaista palaa, jotka asetellaan erilaisiksi muodoiksi

tanimbarinkakadu /tˈanɪmbarˌiŋkakˌadu/ (n)
cacatua-de-goffin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tanimbarinluri /tˈanɪmbarˌinlurɪ/ (n)
lóris-de-crista-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tankotanssi /tˈaŋkotˌanssɪ/ (n)
dança do cano
  pystysuoraa metallitankoa hyödyntävä tanssi- ja liikuntamuoto, jossa liikutaan tangon ympärillä ja tehdään liikkeitä tangossa roikkuen

tanska /tˈanska/ (n)
dinamarquês
  germaanisten kielten pohjoismaisen ryhmän itäisen haaran kieli ruotsin ohella, Tanskan valtion virallinen kieli (sanalista)

tanskalainen /tˈanskalˌainen/ (adj)
dinamarquês
  Tanskasta peräisin oleva tai Tanskaan liittyvä

tanskalainen /tˈanskalˌainen/ (n)
dinamarquês
  pysyvästi Tanskassa asuva henkilö

tanskandoggi /tˈanskandˌoɡːɪ/ (n)
dinamarquês
  (eläintiede) suurikokoinen saksalainen doggi, Saksan kansalliskoira

tanssi /tˈanssɪ/ (n)
dança, baile
  ihmisen jäsenten liikuttaminen musiikin tahtiin

tanssia /tˈanssɪa/ (v)
dançar
  liikkua rytmisesti, erityisesti musiikin tahtiin

tanssiaiset /tˈanssɪˌaiset/ (n)
baile
  juhlava ja suuri tanssitilaisuus

tanssija /tˈanssɪja/ (n)
dançarino, bailarino
  henkilö, joka tanssii

tanssijatar /tˈanssɪjatar/ (n)
dançarina, bailarina
  naispuolinen tanssija

tanssilattia /tˈanssɪlˌatːɪa/ (n)
pista de dança
  tanssipaikan, ravintolan tms. tanssimiseen varattu avoin tila

tantaali /tˈantaːlɪ/ (n)
tântalo
  siirtymämetalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ta ja järjestysluku 73

taolaisuus /tˈaolˌaisuːs/ (n)
taoísmo
  kinalainen filosofia ja yksi Kiinan kolmesta suuresta uskonnosta

taonta /tˈaonta/ (n)
forjadura
  takominen; metallin muokkaaminen vasaralla

tapa /tˈapa/ (n)
hábito, costume
  asia, jota tehdään totuttuun tapaan säännöllisesti
jeito, maneira
  keino tehdä jotain

tapaaminen /tˈapaːmɪnen/ (n)
encontro
  kohtaaminen kasvokkain, yleensä ennalta sovitusti

tapahtua /tˈapahtˌua/ (v)
acontecer, ocorrer
  käydä, sattua jotakin

tapahtuma /tˈapahtˌuma/ (n)
evento, acontecimento
  asia, joka tapahtuu odotetusti tai sattumalta
evento
  yleensä julkinen tilaisuus, jossa on ennalta ilmoitettua ohjelmaa

tapahtumahorisontti /tˈapahtˌumahˌorɪsˌontːɪ/ (n)
horizonte de eventos
  mustaa aukkoa ympäröivä rajapinta, jossa pakonopeus ylittää valonnopeuden, ja jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada informaatiota

tapaus /tˈapaus/ (n)
caso
  muisteltava tapahtuma

tapetoida /tˈapetˌoida/ (v)
empapelar
  kiinnittää tapettia seinään

tapetti /tˈapetːɪ/ (n)
papel de parede
  tyypillisesti katonrajasta lattianrajaan ylettyvä paperikaistale, joita kiinnitetään sisäseiniin liisterillä

tapiiri /tˈapɪːrɪ/ (n)
anta
  kärsäkkäitä kavioeläimiä, jotka elävät nykyään Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä Kaakkois-Aasiassa

tappaa /tˈapːaː/ (v)
matar
  riistää henki jltk eliöltä

tappaa aikaa /tˈapːaː ˈaikaː/ (v)
matar o tempo
  kuluttaa aikaa saadakseen aikansa kulumaan esim. odottaessa jotakin

tappaja /tˈapːaja/ (n)
assassino
  henkilö, joka tappaa

tappio /tˈapːɪo/ (n)
derrota
  häviö, häviäminen; erityisesti peleissä ja sodassa

taputtaa /tˈaputːaː/ (v)
aplaudir
  osoittaa suosiota lyömällä käsiä yhteen toistuvasti, antaa aplodit
dar um tapinha
  iskeä (kevyesti) avatulla kämmenellä toistuvasti

tarhapapu /tˈarhapˌapu/ (n)
feijão
  puna- tai valkoteriöinen hernekasvi (), joka tuottaa sileitä, jopa 16 cm mittaisia palkoja. Tarhapavun siemenet ovat melko valkoisia.

tariffi /tˈarɪffɪ/ (n)
tarifa
  tullimaksu
  vahvistetun hinnaston osoittama hinta

tarina /tˈarɪna/ (n)
estória
  keksitty tai jotakin todellista tapahtumaa kuvaava kertomus, jolla on mahdollisesti jokin opetus

tarjoilija /tˈarjoilˌija/ (n)
empregado
  tarjoilua ammattimaisesti hoitava henkilö, joko mies tai nainen, vrt. tarjoilijatar

tarjoilla /tˈarjoilla/ (v)
servir
  ottaa ruoka- ja juomatilauksia vastaan ja kuljettaa ruokia ja juomia pöytiin

tarjonta /tˈarjonta/ (n)
provisão
  se määrä, joka on tarjolla markkinoilla annetulla hinnalla

tarjotin /tˈarjotɪn/ (n)
bandeja
  tarjottavien kantamisessa käytettävä alunen

tarjous /tˈarjous/ (n)
oferta, proposta
  neuvotteluehdotus

tarkastaa /tˈarkastaː/ (v)
conferir
  ottaa selvää jostakin, tutkia, tutkistella, katsoa

tarkistaa /tˈarkɪstaː/ (v)
conferir
  tarkastamalla ja virheellisyydet korjaamalla varmistautua siitä, että jokin on asianmukainen, kunnossa, oikea tai paikkansapitävä; kontrolloida

tarkka /tˈarkːa/ (adj)
exato, preciso
  täsmällinen, yksityiskohtainen

tarkka-ampuja /tˈarkːaˈampuja/ (n)
atirador
  tarkkuuskiväärillä varustettu ja sen käyttöön koulutettu sotilas tai poliisi

tarkkaavainen /tˈarkːaːvˌainen/ (adj)
atento
  sellainen, joka seuraa tarkasti jotakin, antaa sille täyden huomion

tarkkailla /tˈarkːailla/ (v)
observar
  seurata, pitää silmällä, valvoa

tarkoittaa /tˈarkoitːaː/ (v)
significar
  olla jotain merkitykseltään

tarkoitus /tˈarkoitus/ (n)
propósito
  se mitä halutaan saada ilmaistuksi, ajatus

tarpeeksi /tˈarpeːksɪ/ (adv)
bastante
  riittävän paljon, riittämiin

tarpeellinen /tˈarpeːllɪnen/ (adj)
necessário
  sellainen, jota tarvitaan johonkin; sellainen, jolle on tarvetta

tarpeeton /tˈarpeːton/ (adj)
desnecessário
  sellainen, mille ei ole mitään tarvetta tai käyttöä; jota ilman voi ihan hyvin olla; josta ei ole mitään hyötyä

tarra /tˈarra/ (n)
adesivo
  etiketti tai muu lappu, jonka toinen puoli on liimapintainen ja toisella puolella on kuva, tekstiä tai tilaa kirjoitukselle

tarranauha /tˈarranˌauha/ (n)
velcro
  kahdesta osasta koostuva kiinnitysväline, jonka toisessa osassa on pieniä koukkuja ja toisessa lenkkejä, jotka tarttuvat toisinsa kun osat tuodaan yhteen

tarttua /tˈartːua/ (v)
agarrar
  ottaa kiinni

tartuttaa /tˈartutːaː/ (v)
infectar
  (taudista) saada tarttumaan; aiheuttaa tartunta

tarve /tˈarve/ (n)
necessidade
  jonkin tai jonkun tarpeellisuuden puutteena koettu tila

tarvita /tˈarvɪta/ (v)
necessitar
  tuntea pakkoa tai halua saada jotakin

tasa-arvo /tˈasaˈarvo/ (n)
igualdade
  se, että kohdellaan saman arvoisina, ei aseteta eri asemaan sosiaalisten tai kulttuuristen erojen vuoksi

tasakylkinen kolmio /tˈasakˌylkɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
triângulo isóceles
  (matematiikka) kolmio, jonka kaksi sivua ja kaksi kulmaa ovat keskenään yhtä suuret.

tasanko /tˈasaŋko/ (n)
planície
  pinnanmuodoiltaan suhteellisen tasainen maa-alue

tasapaino /tˈasapˌaino/ (n)
equilíbrio
  se, että jokin pysyy pystyssä tai paikoillaan; vaikuttavat erisuuntaiset voimat ovat yhtä suuret; menot ja tulot yhtä suuret
  tilanne, jossa kysyntä ja tarjonta ovat yhtä suuret

tasapeli /tˈasapˌelɪ/ (n)
empate
  pelin tilanne, jossa molemmilla on pelin loppuessa saman verran pisteitä

tasasivuinen /tˈasasˌivwɪnen/ (adj)
equilátero
  (geometria) matemaattisesta kuviosta, joka täyttää tasasivuisuuden ehdot:

tasasivuinen kolmio /tˈasasˌivwɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
triângulo equilátero
  (geometria) kolmio, jonka kaikki sivut ja kulmat ovat keskenään yhtäsuuria

tasasuuntaaja /tˈasasˌuːntaːja/ (n)
circuito retificador
  komponentti, joka muuntaa vaihtovirran (sykkiväksi) tasavirraksi

tasavalta /tˈasavˌalta/ (n)
república
  valtiomuoto, jossa ei ole lainkaan päämiestä tai päämies (tavallisesti presidentti) valitaan vaaleilla määräajaksi

tasavaltalainen /tˈasavˌaltalˌainen/ (adj)
republicana
  tasvaltalaisuuteen liittyvä

tasavaltalainen /tˈasavˌaltalˌainen/ (n)
republicana
  tasavallan, tasavaltalaisuuden kannattaja

tasavirta /tˈasavˌirta/ (n)
corrente contínua
  sähkövirta, jonka suunta ei muutu; tällöin virta kulkee suljetussa virtapiirissä koko ajan samansuuntaisesti

tase /tˈase/ (n)
balanço
  yleisesti kaksipuolinen laskelma

tasku /tˈasku/ (n)
algibeira, bolso
  vaatteeseen kiinni neulottu pussi pienten esineiden kantamista varten

taskukello /tˈaskukˌello/ (n)
relógio de bolso
  pieni, yleensä pyöreä kello, jota ei ole tarkoitus pitää kädessä, vaan sen voi kiinnittää vitjoilla vaatteisiin

taskulamppu /tˈaskulˌampːu/ (n)
lanterna
  pieni kädessä pidettävä paristoilla tai akuilla toimiva valaisin

taskulaskin /tˈaskulˌaskɪn/ (n)
calculadora
  nykyaikainen laskin, joka mahtuu taskuun

taskuraha /tˈaskurˌaha/ (n)
mesada
  pienehkö rahasumma

tasmaniankaija /tˈasmanɪˌaŋkaija/ (n)
periquito-andorinha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tasmanianrosella /tˈasmanɪˌanrosella/ (n)
rosela-da-caledônia
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tasmanianruohokaija /tˈasmanɪˌanruohokˌaija/ (n)
periquito-de-barriga-laranja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

taso /tˈaso/ (n)
nível
  osaamistaso, se, kuinka hyvin jonkin taidon hallitsee

tasoristeys /tˈasorˌisteys/ (n)
passagem de nível
  rautatien ja maantien risteämispaikka samassa tasossa

tataari /tˈataːrɪ/ (n)
tártara
  tataarin kieli (kielitunnus: tt), turkkilaisiin kieliin kuuluva tataarien käyttämä kieli, jota puhutaan virallisena kielenä Tatarstanissa
  etnisesti tataari, tataarikansaan kuuluva henkilö

tattari /tˈatːarɪ/ (n)
trigo-mourisco
  eräs vilja (Fagopyrum esculentum)

tatti /tˈatːɪ/ (n)
boleto
  heimoon Boletaceae kuuluva pehmeämaltoinen pillisieni(laji)

tatuoida /tˈatuoˌida/ (n)
tatuar
  pistää mustetta ihon alle ja tehdä tällä tavalla kuvio

tatuointi /tˈatuoˌintɪ/ (n)
tatuagem
  ihon alle pistetyllä musteella tehty kuvio; sen teko

tau /tˈau/ (n)
tau
  kreikkalaisten aakkosten 19. kirjain. Vastaava symboli Τ tai τ.

tauko /tˈauko/ (n)
pausa
  keskeytys, kahden ajanjakson välillä toiminnassa oleva hiljaisempi jakso
  sävellyksen yhden tai useamman äänen määrämittainen vaikeneminen. Tauoilla käytetään vastaavia kestoja kuin nuoteilla.

taulu /tˈaulu/ (n)
lousa
  liitutaulu; valkotaulu, tussitaulu

taulukko /tˈaulukːo/ (n)
tabela
  tietojen esitys yleensä tasavälisiin riveihin ja sarakkeisiin järjestettynä

tauromakia /tˈauromˌakɪa/ (n)
tauromaquia
  härkätaistelu

tausta /tˈausta/ (n)
fundo
  kuvan esineen tai näkymän takana näkyvät asiat
  kääntöpuoli, selkä, takapuoli

tautologia /tˈautolˌoɡɪa/ (n)
tautologia
  saman asian tarpeeton toisto

tavallaan /tˈavallaːn/ (adv)
de certa forma
  Eräällä lailla.

tavallinen /tˈavallɪnen/ (adj)
usual
  ei erikoinen; tavallisuudesta poikkeamaton, arkipäiväinen

tavanomainen /tˈavanomˌainen/ (adj)
habitual
  tavanmukainen, totunnainen, tavaksi tullut

tavara /tˈavara/ (n)
bens
  aineellinen esine, etenkin kaupan ja omistuksen kohteena

tavaramerkki /tˈavaramˌerkːɪ/ (n)
marca
  tavaran tai palvelun tunnusmerkki, jota käytetään yksilöimään ja osaltaan erilaistamaan tavara tai palvelu kilpailijoiden samankaltaisista

tavaratalo /tˈavarˌatalo/ (n)
loja de departamento
  useisiin osastoihin jaettu suuri kauppaliike, jossa on monipuolinen valikoima ja jossa ruokaosaston osuus on pieni

tavata /tˈavata/ (v)
encontrar
  kohdata, nähdä joku

tavoite /tˈavoite/ (n)
objetivo
  päämäärä, jonka henkilö yrittää saavuttaa

tavu /tˈavu/ (n)
sílaba
  sanan osa, yhden tai useamman äänteen muodostama kielen rytmiyksikkö
byte
  tavallisesti kahdeksasta bitistä koostuva tietoalkio ja datan tallennuskapasiteetin mittayksikkö

tavutus /tˈavutus/ (n)
hifenização
  kirjoitukseen merkitty tai äännettäessä painottamalla esiin tuotu sanojen tavujako

teatraalinen /tˈeatrˌaːlɪnen/ (adj)
teatral
  suurieleinen, dramaattinen, teatteria muistuttava

teatteri /tˈeatːˌerɪ/ (n)
teatro
  taidemuoto, jossa näyttelijät esiintyvät puhetta, musiikkia, tanssia, liikkeitä ja eleitä hyödyntäen
  teatteriesityksiin käytettävä rakennus, teatteritalo
  yhteisö tai laitos, joka järjestää teatteriesityksiä

tee /tˈeː/ (n)
chá
  kuivatut ja leikatut teenlehdet tuotteena

teehuone /tˈeːhuone/ (n)
casa de chá
  kahvilan tapainen paikka, joka on erikoistunut eri teelajien myyntiin ja tarjoiluun

teekannu /tˈeːkannu/ (n)
chaleira
  haudutetun teen tarjoilu- ja usein myös valmistusastia, jossa on vahvaa tai toisinaan juomavahvuuteen laimennettua teetä

teekuppi /tˈeːkupːɪ/ (n)
chávena
  teen juomiseen tarkoitettu kuppi; suurempi kuin kahvikuppi

teelusikka /tˈeːlusˌikːa/ (n)
colher de chá
  kahvi- tai teepöydän kattaukseen kuuluva ruokailuväline, pikkulusikka, jolla hämmennetään kupissa olevaa kahvia tai teetä

teema /tˈeːma/ (n)
tema
  pääaihe, keskeisin, johtava ajatus

teepussi /tˈeːpussɪ/ (n)
bolsa de chá
  pieni teetä sisältävä pussi, joka voidaan hauduttaa kuumassa vedessä

teeri /tˈeːrɪ/ (n)
faisão montês
  Suomen metsissä usein tavattu kanalintu (, aiemmin )

tehdas /tˈehdas/ (n)
fábrica
  tuotantolaitos, jossa valmistetaan yleensä sarjatuotantona tiettyjä tuotteita

tehdä /tˈehdæ/ (v)
fazer
  käytetään mistä tahansa tilanteesta, jossa jokin verbi toteutuu
  valmistaa; saattaa valmiiksi

teho /tˈeho/ (n)
efeito
  vaikutus
potência
  käytetyn energian määrä aikayksikössä. Tehon SI-yksikkö on watti, W

tehokas /tˈehokas/ (adj)
eficaz
  huolellisesti resursseja käyttävä; ei turhaan liikaa käyttävä

tehtävä /tˈehtævæ/ (n)
tarefa
  asia, joka pitää tai on tarkoitus tehdä

teippi /tˈeipːɪ/ (n)
fita adesiva, fita gomada
  liimalla päällystetty nauha, jota käytetään esineiden yhteenliittämiseen tai tukemiseen paikalleen; kuvioituna kuvioiden kiinnittämiseen pinnoille

teismi /tˈeismɪ/ (n)
teísmo
  käsitys yksilöllisen, maailmankaikkeutta ylläpitävän jumaluuden olemassaolosta

teisti /tˈeistɪ/ (n)
teísta
  teismin kannattaja; henkilö, joka uskoo, että on olemassa Jumala tai jumalia

teititellä /tˈeitɪtellæ/ (v)
tratar por Senhor
  puhutella kohteliaisuutta tai muodollisuutta ilmaisten (suomessa viitaten henkilöön käyttäen monikon toisen persoonan pronominia ’te’ niin, että taipuvat verbi on monikossa, mutta partisiipin perfekti ja muut itsenäiset määreet yksikössä)

tekijä /tˈekɪjæ/ (n)
autor
  erityisesti teoksen luoja
factor
  asia, joka vaikuttaa johonkin
  kertolaskun jäsen; kerroin; kokonaisluku, jolla toinen luku on jaollinen

tekijänoikeus /tˈekɪjænˌoikeus/ (n)
direito autoral
  luovan työn tekijälle syntyvä yksinoikeus määrätä teoksensa käytöstä

teknetium /tˈeknetium/ (n)
tecnécio
  ulkonäöltään platinaa muistuttava radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki Tc

tekniikka /tˈeknɪːkːa/ (n)
técnica
  menettelytapa, keino

tekninen /tˈeknɪnen/ (adj)
técnico
  tekniikkaan ja sen hyödyntämiseen, opetukseen tai dokumentointiin liittyvä

teknokraatti /tˈeknokrˌaːtːɪ/ (n)
tecnócrata
  teknokratian kannattaja

teknokraattinen /tˈeknokrˌaːtːɪnen/ (adj)
tecnocrática
  teknokratian mukainen

teknokratia /tˈeknokrˌatɪa/ (n)
tecnocracia
  oppi, jonka mukaan tiedolla ja taidolla sekä niiden osaajilla tulisi olla yhteiskunnassa hallitseva asema

teknologia /tˈeknolˌoɡɪa/ (n)
tecnologia
  yhteisnimitys joukolle tietyn alan tekniikoita

teknologinen /tˈeknolˌoɡɪnen/ (adj)
tecnológico
  teknologiaan liittyvä

teko /tˈeko/ (n)
ato
  tehdä-verbin keskeneräinen tai valmis tuotos

tekosyy /tˈekosyː/ (n)
pretexto
  syy, joka ei ole todellinen, vaan keksitty, usein hätävalheeksi

teksti /tˈekstɪ/ (n)
texto
  kirjallinen tai suullinen esitys

tekstinkäsittelyohjelma /tˈekstɪŋkæsˌitːelyˌohjelma/ (n)
processador de palavra
  tekstin kirjoittamiseen ja muokkaukseen tarkoitettu tietokoneohjelma, jolla voi tyypillisesti muotoilla tekstiä

tekstittää /tˈekstɪtːæː/ (v)
legendar
  varustaa (televisio-ohjelma, elokuva tms.) tekstityksellä, jossa kerrotaan mitä kuvassa tapahtuu tai esitetään dialogi kirjoitettuna mahdollisesti eri kielellä

tekstitys /tˈekstɪtys/ (n)
legenda
  videomateriaalin alalaitaan lisätyt tekstit, joissa kerrotaan mitä kuvassa tapahtuu tai puhutaan, usein eri kielellä

tekstiviesti /tˈekstɪvˌiestɪ/ (n)
mensagem de texto
  GSM-matkapuhelinverkon välityksellä kulkeva lyhyt, tekstistä koostuva viesti

telaketju /tˈelakˌetju/ (n)
esteira
  erillisistä telakengistä muodostuva telaketjuajoneuvon pyöriä yhdistävä maata vasten liikkuva nauhamainen ketju, jota käytetään panssarivaunujen, maansiirtoajoneuvojen sekä joidenkin maastoajoneuvojen voimansiirrossa

telakka /tˈelakːa/ (n)
estaleiro
  laivojen rakennukseen ja korjaukseen tarkoitettu laitos tai yritys

telaluu /tˈelaluː/ (n)
astrágalo
  ihmisellä veneluuhun niveltyvä nilkan luu ()

telepaattinen /tˈelepˌaːtːɪnen/ (adj)
telepata
  telepatiaan perustuva

telepatia /tˈelepˌatɪa/ (n)
telepatia
  ajatustenluku, kyky tietää yliluonnollisesti, mitä toinen henkilö ajattelee

televisio /tˈelevˌisɪo/ (n)
televisão
  televisio-ohjelmien tuottamiseen ja jakeluun käytettävä tuotanto-, välitys- ja vastaanottolaitteistojen muodostama kokonaisuus; organisaatio, joka lähettää televisio-ohjelmaa
televisão, televisor
  televisiovastaanotin, televisiokanavilla välitettävien televisio-ohjelmien vastaanottamiseen tarkoitettu laite

televisio-ohjelma /tˈelevˌisɪoˈohjelma/ (n)
programa de televisão
  televisioon tehty ja televisiossa esitettävä ohjelma; televisiolähetyksen keskeinen sisältö

televisioida /tˈelevˌisɪˌoida/ (v)
televisar
  lähettää televisiolähetyksenä

televisiotoiminta /tˈelevˌisɪotˌoimɪnta/ (n)
televisão
  (joukkotiedotus) yleisradion tai muun organisaation televisio-ohjelmien tuottaminen, hankinta ja levittäminen sekä siihen varatut resurssit ja niiden käyttö

televisiovastaanotin /tˈelevˌisɪovˌastaːnotɪn/ (n)
televisor
  nykyisin yleensä televisio; (ammattikieli) televisiojärjestelmään liittyvä televisiokuvan ja yhdistetyn äänen vastaanottoon tarkoitettu laite, jossa on viritin

telkkari /tˈelkːarɪ/ (n)
tevê
  televisio

telluuri /tˈelluːrɪ/ (n)
telúrio
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 52 ja tunnus Te

teloitus /tˈeloitus/ (n)
execução
  kuolemantuomion täytäntöönpano: lakiin perustuva ihmisen surmaaminen rangaistukseksi hänen tekemästään rikoksesta; se, että teloitetaan

teltta /tˈeltːa/ (n)
barraca, tenda
  metalli- tai puurungolle pingotetusta kankaasta, joskus vuodista tms. tehty, maahan lyötyihin paaluihin kiinnitetyillä naruilla tuettu maja tai katos, joka usein on tarkoitettu purettavaksi ja siirrettäväksi tilapäisrakennelmaksi

telugu /tˈeluɡu/ (n)
telinga
  suurin Intian dravidakielistä (kielitunnus: te )

temaattinen /tˈemaːtːɪnen/ (adj)
temático
  teemaan perustuva tai sille ominainen

temppeli /tˈempːelɪ/ (n)
templo
  uskonnolliseen käyttöön pyhitetty paikka, jossa harjoitetaan kyseisen uskonnon toimituksia, esimerkiksi riittejä ja rituaalimenoja.

tennis /tˈennɪs/ (n)
ténis, tênis
  pallopeli, jossa tarkoituksena on lyödä pallo mailalla verkon yli vastustajan puolelle pelikenttään rajojen sisäpuolelle

tenniskenttä /tˈennɪskˌentːæ/ (n)
quadra de ténis/tênis
  tenniksen pelaamiseen käytetty kenttä

tennispallo /tˈennɪspˌallo/ (n)
bola de tênis
  tenniksen pelaamiseen tarkoitettu pallo

tentti /tˈentːɪ/ (n)
exame
  koe tai kuulustelu esimerkiksi kurssin päättyessä

teodoliitti /tˈeodolˌiːtːɪ/ (n)
teodolito
  kääntyvällä kaukoputkella varustettu kulmanmittauslaite, jolla voidaan tähdätä etäällä olevia kohteita ja mitata niiden välisiä vaaka- ja pystykulmia; käytetään maanmittauksessa ja rakennustöissä

teokratia /tˈeokrˌatɪa/ (n)
teocracia
  käsitys, jonka mukaan ylin valtiovalta kuuluu Jumalalle, jonka edustajia hallitsijat ovat

teollinen muotoilu /tˈeollɪnen mˈuotoilu/ (n)
desenho industrial
  toiminnallisuuteen, usein myös tekniikkaan, keskittyvä muotoilun haara, jossa toisinaan tuodaan esiin myös taiteellinen näkökulma

teollistuminen /tˈeollˌistumɪnen/ (n)
industrialização
  yhteiskunnallinen ja taloudellinen muutos, jossa yhteiskunta muuttuu esiteollisesta teolliseksi

teollisuus /tˈeollɪsuːs/ (n)
indústria
  sekundaarituotannoksi eli jalostukseksi lukeutuva tuotantotoiminnan laji, joka muuttaa kiinteässä toimipaikassa alkutuotannon luovuttamia orgaanisia tai epäorgaanisia raaka-aineita tai teollisesti valmistettuja puolivalmisteita mekaanisesti tai kemiallisesti uusiksi aineellisiksi hyödykkeiksi

teologi /tˈeolˌoɡɪ/ (n)
teólogo
  teologian tutkija

teologia /tˈeolˌoɡɪa/ (n)
teologia
  kristinuskoa tutkiva tiede

teologinen /tˈeolˌoɡɪnen/ (adj)
teológico
  sellainen, joka liittyy teologiaan, teologiaa koskeva, jumaluusopillinen

teorbi /tˈeorbɪ/ (n)
teorba
  bassoluuttu

teoreettinen /tˈeorˌeːtːɪnen/ (adj)
teórico
  teoriaan perustuva, teoriaa hyödyntävä

teoreettisesti /tˈeorˌeːtːɪsˌestɪ/ (adv)
teoricamente
  teoreettisella tavalla

teoretisoida /tˈeorˌetɪsˌoida/ (v)
teorizar
  rakennella teorioita

teoria /tˈeorˌia/ (n)
teoria
  havaintojen tai muiden tietojen pohjalta ilmiötä selittävä malli; asian tai ilmiön (tieteellisesti) perusteltu selitys; olettamus, jonka tueksi on saatu vahvaa näyttöä lukuisissa toisistaan riippumattomissa tutkimuksissa: hypoteesi tai joukko hypoteeseja voi siis muuttua teoriaksi vasta, kun sen puolesta on saatu vankkaa todistusaineistoa

teos /tˈeos/ (n)
obra
  luovan taiteellisen tai tieteellisen tekemisen, kuten kirjoittamisen tai maalaamisen, säveltämisen tms. tulos

teosofia /tˈeosˌofɪa/ (n)
teosofia
  oppi, jonka mukaan ihminen mietiskelemällä ja muuttumisella saavutettavan siveellisen puhdistuksen avulla kykenee tulemaan tietoiseksi omasta olemuksestaan ja siten saavuttaa yhteyden kosmoksen ja jumaluuden kanssa

tepuinaranen /tˈepwɪnˌaranen/ (n)
periquito-dos-tepuis
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tepuinaratti /tˈepwɪnarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-cauda-roxa
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tequila /tˈekwɪla/ (n)
tequila
  tequila-agaave-kasvista valmistettava väkevä alkoholijuoma

terapeutti /tˈerapˌeutːɪ/ (n)
terapeuta
  henkilö joka antaa terapiaa

terapeuttinen /tˈerapˌeutːɪnen/ (adj)
terapêutico
  terapiaa antava, hoitava

terapia /tˈerapˌia/ (n)
terapia
  lääketieteellinen hoito

teratologia /tˈeratˌoloɡˌia/ (n)
teratologia
  oppi eliöiden epämuodostumista

terbium /tˈerbium/ (n)
térbio
  metallinen alkuaine, väriltään hopeanharmaa harvinainen maametalli, jonka järjestysluku on 65 ja kemiallinen merkki Tb

teriö /tˈerɪø/ (n)
corola
  kukan terälehtien kokonaisuus

termi /tˈermɪ/ (n)
termo
  ammattisana; jollakin erikoisalalla käytettävä käsitteen kielellinen (kirjoitettu tai ääneen lausuttu) nimitys, joka voi olla sana, sanaliitto tai lyhenne
  lausekkeen jäsen

termiitti /tˈermɪːtːɪ/ (n)
térmite
  Isoptera-lahkon hyönteisiä

termiittiaratti /tˈermɪːtːˌiarˌatːɪ/ (n)
periquito-de-testa-laranja
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

terminaali /tˈermɪnˌaːlɪ/ (n)
terminal
  lastaus- ja purkupaikka matkustajille
  pääte

terminaattori /tˈermɪnˌaːtːorɪ/ (n)
terminador
  planeetan, asteroidin, kuun tai komeetan pintaa pitkin kulkeva valoisan ja pimeän alueen raja
  päätevastus

termistö /tˈermɪstø/ (n)
terminologia
  termit, ammattisanasto

termodynaaminen /tˈermodynˌaːmɪnen/ (adj)
termodinâmico
  sellainen, joka liittyy termodynamiikkaan

termodynamiikka /tˈermodˌynamˌiːkːa/ (n)
termodinâmica
  erityisesti ilmiöistä, jotka liittyvät energian siirtymiseen lämpönä; tarkasteleva fysiikan ja fysikaalisen kemian osa

termosfääri /tˈermosfˌæːrɪ/ (n)
termosfera
  ilmakehän kerros mesosfäärin yläpuolella ja eksosfäärin alapuolella

termostaatti /tˈermostˌaːtːɪ/ (n)
termostato
  laite, joka pyrkii pitämään jonkin järjestelmän lämpötilan halutulla tasolla ohjaamalla energian kulkua järjestelmään tai järjestelmästä pois

ternimaito /tˈernɪmˌaito/ (n)
colostro
  nisäkkäiden heti synnytyksen jälkeen erittämä maito, ensimaito

teroittaa /tˈeroitːaː/ (v)
afiar
  tehdä teräväksi

terrieri /tˈerrierɪ/ (n)
terrier
  ryhmä pienehköjä koirarotuja

territoriaalinen /tˈerrɪtˌorɪˌaːlɪnen/ (adj)
territorial
  alueisiin liittyvä; alueellinen

territorio /tˈerrɪtˌorɪo/ (n)
território
  jostakin valtiosta riippuva hallintoalue olematta kuitenkaan tuon valtion osa

terrorismi /tˈerrorˌismɪ/ (n)
terrorismo
  yksilön tai ryhmän harjoittamaa väkivaltaa, jonka tarkoitus on viranomaisten uhkaamisen ja yleisöön kohdistuvan pelon avulla vaikuttaa päätöksentekoon

terroristi /tˈerrorˌistɪ/ (n)
terrorista
  terrorismin harjoittaja, väkivallalla ja uhalla tavoitteisiinsa pyrkivä

terska /tˈerska/ (n)
glande
  siittimen pää

terssi /tˈerssɪ/ (n)
terça
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kolmen sävelaskelen väli, intervalli. Pieni terssi on kolme ja suuri terssi neljä puolisävelaskelta

terttu /tˈertːu/ (n)
cacho
  avoin kukinnon muoto, jolla on pitkä kukintolapa

terva /tˈerva/ (n)
alcatrão
  orgaanisen aineksen kuivatislauksessa muodostunutta tummaa, paksua ja tahmeaa öljyä

tervaleppä /tˈervalˌepːæ/ (n)
amieiro
  Suomessa maan eteläiseen osaan ja muuten lähinnä rannikkoalueelle levinnyt leppä (), joka kasvaa harmaaleppää kookkaammaksi ja sille tyypillistä on kaarnainen puunrunko ja pyöreämmät lehdet harmaaleppään verrattuna

tervapääsky /tˈervapˌæːsky/ (n)
andorinhão-preto
  pääskyä muistuttava kiitäjiin kuuluva lintu ()

tervata /tˈervata/ (v)
alcatroar
  (pinta)käsitellä tervalla

terve /tˈerve/ (adj)
são, olá
  sellainen, joka voi hyvin (fyysisesti, psyykkisesti, sosiaalisesti), on hyvässä kunnossa; jossa ei ole sairautta

terveellinen /tˈerveːllɪnen/ (adj)
saudável
  terveydelle edullinen

tervehdys /tˈervehdys/ (n)
saudação
  tavattaessa tai erottaessa käytetty ilmaus tai eleet

tervehtiä /tˈervehtˌiæ/ (v)
saudar
  tehdä tervehdysele tai esittää lyhyt sanallinen tervehdys kohdattaessa

terveys /tˈerveys/ (n)
saúde
  se, että on terve; se, miten terve on

terveysside /tˈerveyssˌide/ (n)
absorvente íntimo
  kuukautissuojana käytettävä side, joka asetetaan alushousuihin

terä /tˈeræ/ (n)
lâmina
  teräaseen tai työkalun terävä, leikkaava osa

terälehti /tˈerælˌehtɪ/ (n)
pétala
  siemenkasvin teriön osana oleva kehälehti

teräs /tˈeræs/ (n)
aço
  pääasiassa rautaa sisältävä metalli, joka sisältää seosaineena hiiltä ja usein muita seosmetalleja

teräsbetoni /tˈeræsbˌetonɪ/ (n)
betão armado, concreto armado
  teräksillä vahvistettu betonimateraali ja siitä tehty rakenne

terävä /tˈerævæ/ (adj)
afiado, agudo
  joka leikkaa helposti materiaalia
agudo
  alle yhdeksänkymmenasteinen

terävä kulma /tˈerævæ kˈulma/ (n)
ângulo agudo
  kulma, jonka asteluku on suorakulmaa pienempi eli alle 90°

teräväkulmainen kolmio /tˈerævækˌulmaineŋ kˈolmɪo/ (n)
triângulo agudo
  (matematiikka) kolmio, jonka kaikki kulmat ovat teräviä, eli alle 90°.

teräväpiirto /tˈerævæpˌiːrto/ (n)
alta definição
  nimitys tekniikoille ja resoluutioille, joissa on suurempi kuvan tarkkuus kuin tavanomaisessa televisiossa

tesla /tˈesla/ (n)
tesla
  magneettivuon tiheyden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (lyhenne )

testamentti /tˈestamˌentːɪ/ (n)
testamento
  jälkisäädös, määrämuotoinen oikeustoimi, jolla testaattori viimeisenä tahtonaan määrää jälkeensä jäävästä omaisuudestaan
  toinen Raamatun kahdesta pääosasta: Uusi testamentti tai Vanha testamentti

testosteroni /tˈestostˌeronɪ/ (n)
testosterona
  uroksilla suurina pitoisuuksina esiintyvä sukupuolihormoni

tetraedri /tˈetraˌedrɪ/ (n)
tetraedro
  säännöllinen monitahokas, jossa on neljä tahoa

tetrametri /tˈetramˌetrɪ/ (n)
tetrâmetro
  säe, joka koostuu neljästä runojalasta

tetum /tˈetum/ (n)
tétum
  (kielitiede) tetumin kieli, Indonesiassa ja Itä-Timorissa puhuttava malaijilais-polynesialainen kieli. Sanalista

teurastaa /tˈeurastaː/ (v)
massacrar
  tappaa teuraseläin ja käsitellä sen ruho: tainnuttaa, pistää, laskea veri, suolistaa, nylkeä ja paloitella
matar
  tappaa säälimättömästi

teurastaja /tˈeurastˌaja/ (n)
carniceiro
  henkilö, joka teurastaa eläimiä ammatikseen

teurastamo /tˈeurastˌamo/ (n)
abatedouro, matadouro
  laitos, jossa teurastetaan tuotantoeläimiä: jalostetaan lihaa elintarvikekäyttöön

teurastus /tˈeurastus/ (n)
matança
  teurastamisen toteutus, teuraseläimen saattaminen ruhoksi ja muiden teurastuotteiden erottaminen siitä

teutoni /tˈeutonɪ/ (n)
teutão
  teutonit eräs germaanikansa

thai /thˈai/ (n)
tailandês
  thain kieli, Thaimaan virallinen kieli (kielitunnus: th)

thaimaalainen /thˈaimaːlˌainen/ (adj)
tailandês
  Thaimaasta peräisin oleva tai Thaimaahan liittyvä

thaimaalainen /thˈaimaːlˌainen/ (n)
tailandês
  pysyvästi Thaimaassa asuva henkilö

thainyrkkeily /thˈainyrkːˌeily/ (n)
muai thai
  potkunyrkkeilyä muistuttava thaimaalainen kamppailulaji

theeta /thˈeːta/ (n)
teta
  kreikkalaisten aakkosten kahdeksas kirjain, vastaava symboli Θ tai θ

theremin /thˈeremɪn/ (n)
teremim
  elektroninen soitin

tiainen /tˈiainen/ (n)
abelharuco
  yleensä pienikokoinen, varpuslintujen lahkoon kuuluva runsaslajisen lintuheimon () metsisissä asuva edustaja; kuuluu kolme sukua: tiaisten, kerttutiaisten ja sulttaanitiaisten suvut

tie /tˈie/ (n)
estrada, caminho
  rakennettu, merkitty tai muuten määritetty kulkureitti maalla, vedessä tai ilmassa

tiede /tˈiede/ (n)
ciência
  yhtenäinen ja järjestelmällinen varmojen ja yleispätevien tietojen kokonaisuus sekä tällaisten tietojen järjestelmällinen tavoittelu

tiedekunta /tˈiedekˌunta/ (n)
faculdade
  yliopiston hallinnollinen yksikkö, joka kokoaa yhteen lähekkäisten tieteenalojen laitokset

tiedonanto /tˈiedonˌanto/ (n)
aviso
  varsinkin virallinen tiedotus, julkinen kuulutus

tiedosto /tˈiedosto/ (n)
arquivo
  tietokoneessa yhdeksi kokonaisuudeksi ymmärrettävä tietojen tai tietueiden kokoelma, joka voi sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, videokuvaa tai käyttäjän hyödynnettävissä olevan ohjelman

tiedostojärjestelmä /tˈiedostojˌærjestˌelmæ/ (n)
sistema de arquivos
  käyttöjärjestelmän tarjoama palvelu, jonka avulla muut ohjelmistot voivat varastoida dataa tietokoneen massamuistiin; tärkein tehtävä on peittää massamuistilaitteen tekninen rakenne ja saada sen sisältö näkymään helpommin käsiteltävinä tiedostoina ja hakemistoina

tiedottaa /tˈiedotːaː/ (v)
informar
  antaa jollekulle tietoa jostakin, informoida

tiedustelu /tˈiedustˌelu/ (n)
reconhecimento
  tietojen hankkiminen esim. maastosta, vihollisen toiminnasta

tiedustelupalvelu /tˈiedustˌelupˌalvelu/ (n)
inteligência
  valtion kansallista turvallisuutta ja puolustusta varten tietoa keräävä virasto

tiekartta /tˈiekartːa/ (n)
mapa rodoviário
  tiestön kartta

tieteellinen /tˈieteːllɪnen/ (adj)
científico
  sellainen, joka kuuluu tieteen alaan ja on sen vaatimusten mukainen, tieteelle ominainen

tieteellinen nimi /tˈieteːllɪnen nˈimɪ/ (n)
nome científico
  taksonomiassa tietylle eliölajille annettu usein latinan kieltä oleva, toisinaan kreikan kieltä yhdistävä, universaali nimi, joka on käytetystä kielestä riippumaton biologien keskuudessa; lajeilla kaksiosainen eli binominaalinen (esim. susi on Canis lupus)

tieteenfilosofia /tˈieteːnfˌilosˌofɪa/ (n)
filosofia da ciência
  tieteeseen liittyviin kysymyksiin keskittynyt filosofian osa-alue

tieteilijä /tˈieteilˌijæ/ (n)
cientista
  tieteen harjoittaja, tutkija

tieteiskirjallisuus /tˈieteiskˌirjallɪsuːs/ (n)
ficção científica
  kirjallisuuden genre, joka käsittelee yleensä tulevaisuuteen sijoittuvaa kehittynyttä tiedettä ja teknologiaa ja niiden vaikutusta yhteiskuntaan ja ihmisiin tavallisesti kuvitteellisesta, mutta joskus myös hyvinkin tieteelliseen hypoteesiin tähtäävästä näkökulmasta

tieto /tˈieto/ (n)
conhecimento
  (filosofia) tutkittuihin tosiasioihin ja yleiseen tietämykseen perustuva tai muuten todennettavissa oleva käsitys tai näkemys
dados
  mittaamalla, keräämällä tai vastaavalla tavalla hankittu informaatio tai data

tietoinen /tˈietoinen/ (adj)
ciente
  sellainen, joka tietää jostakin
consciente
  tajuissaan oleva

tietoisuus /tˈietoisuːs/ (n)
ciência
  asioiden tiedossa oleminen

tietojenkäsittely /tˈietojˌeŋkæsˌitːely/ (n)
processamento de dados
  tiedon keräämistä, muokkaamista, lajittelua, varastoimista ja jakamista

tietojenkäsittelytiede /tˈietojˌeŋkæsˌitːelytˌiede/ (n)
ciência da computação
  tieteenala, jonka tutkimuskohteena ovat informaation ja laskettavuuden mahdollisuudet ja niiden soveltaminen tietotekniikan avulla

tietokanta /tˈietokˌanta/ (n)
banco de dados, base de dados
  (tietojenkäsittely) kokoelma toisiinsa liittyviä tietoja, usein sähköisessä digitaalisessa muodossa

tietokone /tˈietokˌone/ (n)
computador
  tietotekninen laite, joka käsittelee automaattisesti numeeris-loogista tietoa ohjelmointinsa mukaisesti

tietokoneohjelma /tˈietokˌoneˌohjelma/ (n)
programa de computador
  tietokonelaitteiston käyttöön soveltuvassa muodossa oleva suoritettava ohjelma, sarja ohjeita suorittimelle

tietokonepeli /tˈietokˌonepˌelɪ/ (n)
jogo de computador
  tietokoneella pelattava peli

tietorakenne /tˈietorakˌenne/ (n)
estrutura de dados
  tapa tallentaa tietokoneen käsittelemää dataa siten, että datan käyttö olisi mahdollisimman tehokasta

tietosanakirja /tˈietosˌanakˌirja/ (n)
enciclopédia
  kirja, josta voi hakea tietoa eri asioista; sisältää artikkeleita eri aiheista, esim. historiasta, esineiden käyttötarkoituksista ja asioiden levinneisyydestä

tietosuoja /tˈietosˌuoja/ (n)
proteção dos dados
  osa perustuslain takaamaa yksityisyyden suojaa

tietotekniikka /tˈietotˌeknɪːkːa/ (n)
ciênca da computação
  tiedonsiirto-, tietojenkäsittely- ja tietokonetekniikka

tietoteoria /tˈietotˌeorˌia/ (n)
epistemologia
  tietoa koskevia yleisiä kysymyksiä käsitteellisin, filosofisin menetelmin tutkiva filosofian osa-alue

tietty /tˈietːy/ (adj)
certo
  ennalta tiedetty, määrätty, sovittu

tietue /tˈietue/ (n)
registro
  yksinkertainen tietorakenne, joka on itsenäinen, looginen tietokokonaisuus; yhden kohteen tietojen muodostama kokonaisuus

tietysti /tˈietystɪ/ (adv)
claro
  tavan adverbi, jolla ilmaistaan, että kyseessä olevan asian odotetaan toteutuvan ilmeisesti ja odotetusti; tietenkin

tietämätön /tˈietæmætøn/ (adj)
ignorante
  sellainen, joka ei tiedä, jolla ei ole tietoa jostakin

tietää /tˈietæː/ (v)
saber conhecer, saber
  olla tietoinen jostakin, olla selvillä jostain asiasta

tigrinja /tˈiɡrɪnja/ (n)
tigrinha
  Eritreassa ja Etiopiassa puhuttava seemiläinen kieli. Eritrean väestön pääkieli (kielitunnus: tir)

tiheikkö /tˈiheikːø/ (n)
matagal
  tiheäkasvuinen alue (esimerkiksi metsässä)

tiheys /tˈiheys/ (n)
densidade
  suure, joka ilmaisee kappaleen massan suhteessa sen tilavuuteen; tunnus on ρ (rhoo)

tihkusade /tˈihkusˌade/ (n)
chuvisco
  erittäin vähäinen vesisade, jossa pisaroita tippuu harvoin sinne tänne

tiibet /tˈiːbet/ (n)
tibetano
  tiibetiläisten puhuma tiibetiläis-burmalainen kieli (kielitunnus: bo, bod)

tiibetiläinen /tˈiːbetɪlˌæinen/ (adj)
tibetano
  Tiibetistä peräisin olevat tai siihen liittyvä
  tiibetiläis-burmalaisiin kieliin kuuluviin tiibetiläisiin kieliin liittyvä

tiibetiläinen /tˈiːbetɪlˌæinen/ (n)
tibetano
  Tiibetin asukas

tiibetinkaija /tˈiːbetˌiŋkaija/ (n)
periquito-da-china
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tiikeri /tˈiːkerɪ/ (n)
tigre
  isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji tai sen yksilö

tiikki /tˈiːkːɪ/ (n)
teca
  Etelä- ja Kaakkois-Aasian sademetsissä luontaisena kasvava lehtipuulaji (Tectona grandis)

tiili /tˈiːlɪ/ (n)
tijolo
  punatiili, savesta tai seostetusta savesta muovattu, kuivaamalla ja polttamalla valmistettu rakennuskivi

tiimalasi /tˈiːmalˌasɪ/ (n)
ampulheta
  vanha ajan mittaamiseen käytetty väline, joka on keskeltä ohueksi kuristettu lasiastia, jonka sisällä on hienoa hiekkaa

tiimalasivartalo /tˈiːmalˌasɪvˌartalo/ (n)
silhueta ampulheta
  naisen vartalon muoto, joka muistuttaa tiimalasia kapean vyötärön vuoksi

tiistai /tˈiːstai/ (n)
terça-feira
  viikon toinen päivä, päivä maanantain ja keskiviikon välissä

tiivistelmä /tˈiːvɪstˌelmæ/ (n)
resumo
  abstrakti, tiivistetyssä muodossa esitetty tekstin yhteenveto

tiivistää /tˈiːvɪstæː/ (v)
vedar
  lisätä tiivistettä jhk niin, että kohteestä tulee tiivis

tikapuut /tˈikapuːt/ (n)
escada
  alkuaan puinen, kahden tai useamman, tukipuiden väliin kiinnitetyn askelman muodostama rakennelma, joka pystytetään tukea vasten nojalleen kiipeämistä varten, mutta voidaan myös pystyttää samassa tarkoituksessa toisinaan rakenteeseen lisättyä omaa tukea vasten tai erityistapauksessa ripustaa

tikari /tˈikarɪ/ (n)
punhal
  terän molemmilta laidoilta teroitettu, teräväkärkinen ja miekkaa lyhyempi pistoase

tikka /tˈikːa/ (n)
pica-pau
  tikkojen heimon () lintu, joka pitkällä ja terävällä nokallaan tekee puuhun koloja ja on lisäksi hyvä kiipeämään puissa

tikku-ukko /tˈikːuˈukːo/ (n)
boneco de palito
  yksinkertaisin vedoin piirretty ihmishahmo

tikkukaramelli /tˈikːukˌaramˌellɪ/ (n)
pirulito, chupa-chupa
  tikun päässä oleva karamelli, joka yleensä syödään hitaasti nuolemalla ja imemällä

tikli /tˈiklɪ/ (n)
pintassilgo-comum
  eräs Suomessakin pesivä värikäs varpuslintu,

tila /tˈila/ (n)
condição, estado
  henkilön vointi, terveydentila

tilaaja /tˈilaːja/ (n)
assinante
  henkilö, joka on tilannut jonkin säännöllisesti ilmestyvän tuotteen tai pysyvän palvelun ja on taloudellisesti sitoutunut tekemänsä tilauksen ehtoihin

tilaisuus /tˈilaisuːs/ (n)
oportunidade
  mahdollisuus

tilanne /tˈilanne/ (n)
situação
  aika, paikka ja muut vallitsevat olosuhteet jonkin asian yhteydessä

tilannekomedia /tˈilannˌekomˌedɪa/ (n)
comédia de situação
  koomisen tilanteen ympärille rakentuva komediatelevisiosarja

tilastotiede /tˈilastotˌiede/ (n)
estatística
  eri tutkimusaloilla hyödynnettävä todennäköisyyslaskentaan perustuva tieteenala, joka tutkii tilastollisten aineistojen keräämistä, käsittelyä ja tältä pohjalta tehtävää päättelyä

tilastotieteilijä /tˈilastotˌieteilˌijæ/ (n)
estatístico
  tilastollisiin mentelmiin erityiseti perehtynyt tutkija, useimmiten matemaatikko

tilata /tˈilata/ (v)
pedir
  pyytää itselleen tuotavaksi jtak
assinar
  tehdä tilaus- tai toimitussopimus

tilaus /tˈilaus/ (n)
pedido
  tavaran tai palvelun toimittamiseksi tehtävä pyyntö

tilava /tˈilava/ (adj)
espaçoso
  jossa on paljon tilaa

tilavuus /tˈilavuːs/ (n)
volume
  kolmiulotteisen kappaleen koon mitta; kertoo paljonko kappaleessa on tilaa; SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m³) ja lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l); tunnus V

tilhi /tˈilhɪ/ (n)
tagarela-europeu
  parvissa liikkuva varpuslintu ()

tili /tˈilɪ/ (n)
conta
  henkilökohtainen osakkuus tai toiminto jossakin järjestelmässä
  kirjanpidossa kirjausyksikkö, johon merkitään varallisuus- tai velkatyypin, tulon tai menon, oman pääoman tai muun sellaisen muutos

tilintarkastaja /tˈilɪntˌarkastˌaja/ (n)
auditor
  henkilö, jolla on auktorisoitu pätevyys tehdä tilintarkastuksia, myös sisäinen tilintarkastaja

tiliote /tˈilɪˌote/ (n)
extrato
  ote, joka kertoo pankkitilin rahoitustapahtumat sekä tilin saldon

tilli /tˈillɪ/ (n)
endro
  maustetilli, ruohokasvi jota käytetään mausteena ja yrttinä ()

timantti /tˈimantːɪ/ (n)
diamante
  yksi hiilen viidestä allotrooppisesta muodosta

timorinepolettikaija /tˈimorˌinepolˌetːɪkˌaija/ (n)
periquito-de-asa-vermelha-de-timor
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tina /tˈina/ (n)
estanho
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sn.

tinata /tˈinata/ (v)
estanhar
  peittää tinakerroksella

tinkiä /tˈiŋkɪæ/ (v)
pechinchar, barganhar
  yrittää alentaa ostoksensa hintaa

tippuri /tˈipːurɪ/ (n)
gonorreia
  gonorrea, bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

tiski /tˈiskɪ/ (n)
balcão
  myyntitaso

tislaus /tˈislaus/ (n)
destilação
  (kemia) eri aineiden erilaisiin haihtuvuuksiin perustuva liuenneiden aineiden erottamiseen käytetty menetelmä, jossa ei tapahdu kemiallista reaktiota

tissi /tˈissɪ/ (n)
teta
  naisen rinta

titaani /tˈitaːnɪ/ (n)
titânio
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ti

tiu /tˈiu/ (n)
vintena
  kananmunista käytettävä mittayksikkö, joka tarkoittaa 20 kappaletta

tiukka /tˈiukːa/ (adj)
apertado
  ahdas, piukka, kireä
  ankara, tinkimätön

tmeesi /tmˈeːsɪ/ (n)
tmese
  sanojen lisääminen yhdyssanan osien väliin

todella /tˈodella/ (adv)
na verdade
  (korostava) suurissa määrin, erittäin

todellinen /tˈodellɪnen/ (adj)
real
  sellainen, joka on oikeasti olemassa tai oikeasti tapahtunut; perusteellinen, täydellinen, erittäinkin adjektiivia vahvistavana sanana.

todellisuus /tˈodellɪsuːs/ (n)
realidade
  (ontologia) maailma sellaisena kuin se on; yleensä sellaiset tosiasiat, jotka ovat luonnontieteellisin menetelmin todennettavissa

todennäköinen /tˈodennækˌøinen/ (adj)
provável
  ilmeisen tosi; otaksuttava; hyvin luultavasti tapahtuva, sellainen johon otaksuttavasti päädytään

todennäköisyys /tˈodennækˌøisyːs/ (n)
probabilidade
  ilmiöön tai tapahtumaan liittyvän satunnaisuuden ja epävarmuuden määrää kuvaava mitta

todistaa /tˈodɪstaː/ (v)
presenciar
  olla läsnä, nähdä
  kertoa todistus uskoontulostaan tai siihen liittyvistä kokemuksistaan
testemunhar
  antaa todistajan lausunto, kertoa todistajana rikokseen tai rikkeeseen liittyvistä tapahtumista oikeudessa

todistaja /tˈodɪstˌaja/ (n)
testemunha
  henkilö, joka todistaa

todiste /tˈodɪste/ (n)
prova
  näyte rikossyytteen tai tapahtuman tueksi

todistus /tˈodɪstus/ (n)
prova
  henkilön antama varmistus jostain asiasta
  peruslauseista eli aksioomista matemaattisia ja loogisia lainalaisuuksia noudattaen johdettu osoitus jonkin väitteen totuusarvosta
certificado
  kirjallinen varmistus jonkin suorituksesta, koulutodistus

todistustaakka /tˈodɪstˌustaːkːa/ (n)
ônus da prova
  väitteen esittäjän velvollisuus perustella väitteensä

tohtori /tˈohtorɪ/ (n)
doutor
  korkein akateeminen oppiarvo, joka myönnetään henkilölle, joka on suorittanut itsenäistä tieteellistä tutkimusta ja puolustanut väitöskirjaansa julkisessa väitöstilaisuudessa. Ansioituneelle henkilölle voidaan ilman akateemisia meriittejä myöntää myös kunniatohtorin arvo.

toimenpide /tˈoimempˌide/ (n)
medida
  jonkun suorittama teko esimerkiksi jonkin estämiseksi, muuttamiseksi tai asian edistämiseksi

toimia /tˈoimɪa/ (v)
funcionar
  olla toiminnassa, olla kunnossa, tehdä tehtävänsä

toimielin /tˈoimielɪn/ (n)
órgão
  toiminnalle välttämätöntä tehtävää hoitava organisaation toiminnallinen ja rakenteellinen osa

toiminimi /tˈoimɪnˌimɪ/ (n)
nome comercial
  nimi, jota elinkeinonharjoittaja tai yritys käyttää toiminnassaan

toiminta /tˈoimɪnta/ (n)
ação
  ihmisen tekeminen, aktiviteetti

toimintaelokuva /tˈoimɪntˌaelˌokuva/ (n)
filme de ação
  näyttävä ja nopearytminen elokuva, jonka tyypillisiä piirteitä ovat takaa-ajot, räjähdykset, väkivaltaiset tappelut, katastrofit, sekä pääosassa kekseliäs, voimakas ja rohkea sankari

toimisto /tˈoimɪsto/ (n)
escritório
  yhdestä tai useammasta huoneesta muodostuva tila, missä tehdään toimialan mukaisesti vaihtelevia, usein asiakirjojen käsittelyyn liittyviä töitä

toimittaa /tˈoimɪtːaː/ (v)
entregar, enviar, prover, suprir, dar, embarcar
  toimittaa tavaraa
conduzir
  toimittaa jokin tilaisuus
editar
  toimittaa kirjaa tai lehteä

toimittaja /tˈoimɪtːˌaja/ (n)
jornalista
  henkilö, joka tekee työkseen juttuja, uutisia tai raportteja lehteen, radioon, televisioon tai muuhun joukkoviestimeen; journalisti
editor
  kirjan tekstit koonnut ihminen
fornecedor
  kaupan kohteena olevia esineitä tai aineita hankkiva ihminen tai yritys

toimitus /tˈoimɪtus/ (n)
entrega
  tilatun tuotteen tai paketin kuljetus vastaanottajalle; se, että toimitetaan jotakin

toinen maailmansota /tˈoinen mˈaːɪlmˌansota/ (pn)
Segunda Guerra Mundial
  suursota, joka käytiin pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa vuosina 1939–1945

toisaalta /tˈoisaːlta/ (adv)
por outro lado
  eri kannalta katsottuna

toisinaan /tˈoisɪnaːn/ (adv)
às vezes
  ajoittain, joskus, silloin tällöin

toisinajattelija /tˈoisɪnajˌatːelˌija/ (n)
dissidente
  henkilö, jonka mielipide tai näkemys poikkeaa virallisesta tai yhteisössä yleisesti hyväksytystä

toisintokuume /tˈoisɪntokˌuːme/ (n)
febre recorrente
  eräiden -suvun bakteerien aiheuttama, vektorina toimivien eliöiden levittämä tartuntatauti

toistaa /tˈoistaː/ (v)
repetir
  tehdä uudelleen
  sanoa uudelleen

toistaiseksi /tˈoistaisˌeksɪ/ (adv)
por enquanto
  tällä hetkellä niin kauan kun asian tila pysyy samana; ainakaan vielä

toive /tˈoive/ (n)
desejo
  asia, jota halutaan tai toivotaan

toiveajattelu /tˈoiveajˌatːelu/ (n)
pensamento desejoso
  mahdolliseksi tai varmaksi ajattelu, vaikka toteutuminen on hyvin epätodennäköistä; ajattelua, jossa ylikorostetaan onnistumisen mahdollisuutta tai suhtaudutaan tulevaisuuteen yltiöpositiivisesti, ehkä lupaillaan kaikenlaista hyvää tapahtuvan tulevaisuudessa

toivo /tˈoivo/ (n)
esperança
  usko, odotus tai mahdollisuus johonkin hyvään

toivoa /tˈoivoa/ (v)
esperar
  odottaa positiivisesti jonkin asian toteutumista; haluta jonkin toteutuvan

toivoton /tˈoivoton/ (adj)
desesperado
  sellainen, jolla ei ole toivoa
  sellainen, jossa ei ole toivoa

toivottaa /tˈoivotːaː/ (v)
desejar a
  ilmaista toivovansa jklle jtk tulevaa, yl. fraasin kaltaisella toivotuksella

toivottaa tervetulleeksi /tˈoivotːaː tˈervetˌulleːksɪ/ (v)
aceitar
  antaa ymmärtää olevan tervetullut jonnekin

toivottavasti /tˈoivotːavˌastɪ/ (adv)
oxalá
  siten, että niin toivotaan tapahtuvan

toivottomuus /tˈoivotːomuːs/ (n)
desesperança
  se, että on toivoton, että ei ole toivoa

toki /tˈokɪ/ (adv)
claro
  tietenkin, tietysti, miksipä ei

toksiini /tˈoksɪːnɪ/ (n)
toxina
  elävien olentojen, erityisesti bakteerien tai kasvien tuottama myrkky

tomaatti /tˈomaːtːɪ/ (n)
tomate
  Etelä-Amerikasta lähtöisin oleva yksivuotinen vihanneshedelmäkasvi Solanum lycopersicum

tomaattimehu /tˈomaːtːˌimehu/ (n)
suco/sumo/extrato de tomate
  tomaatista valmistettu mehu

tomusokeri /tˈomusˌokerɪ/ (n)
açúcar de confeiteiro
  erittäin hienojakoinen sokeri, jota käytetään erityisesti joissain konditoriatuotteissa

tongalainen /tˈoŋŋalˌainen/ (adj)
tonganês
  Tongaalta peräisin oleva tai Tongaan liittyvä

tongalainen /tˈoŋŋalˌainen/ (n)
tonganês
  pysyvästi Tongalla asuva henkilö

tonni /tˈonnɪ/ (n)
tonelada
  massan SI-järjestelmän mukainen lisäyksikkö, tuhat kilogrammaa. Tunnus t, käytetään yleiskielessä myös lyhennettä "tn".

tonnikala /tˈonnɪkˌala/ (n)
atum
  makrillien heimoon kuuluva, yleisesti säilykkeenä tai pakasteena myytävä suurikokoinen kala (Thunnus thynnus)

tontti /tˈontːɪ/ (n)
lote
  eräs kiinteistöyksikkö: kiinteistörekisteriin merkitty, asemakaavoitettu, rakennustarkoitukseen varattu maa-alue

tonttu /tˈontːu/ (n)
elfo
  kansanperinteessä jonkin paikan, kuten rakennuksen, suojelija ja asukas, ihmisen kaltainen, mutta sitä pienempi olio

tooga /tˈoːɡa/ (n)
toga
  antiikin Rooman ylimysten ja virkamiesten vaate, joka koostui noin kuusi metriä pitkästä kankaasta vartalon ympärille kiedottuna

tooni /tˈoːnɪ/ (n)
tom
  tonaalisessa kielessä esiintyvä sävelkorkeus

topografi /tˈopoɡrˌafɪ/ (n)
topógrafa
  topografian tutkija tai harjoittaja

topografia /tˈopoɡrˌafɪa/ (n)
topografia
  maan pinnanmuotojen yksityiskohtainen kuvaus, usein täydennettynä tiedoilla maanpinnan laadusta, myös kuvauksen laatimiseksi tehtävä kenttämittaus; tällaisten muodostaminen ja tutkimus

topografinen /tˈopoɡrˌafɪnen/ (adj)
topográfico
  topografiaan liittyvä

topologia /tˈopolˌoɡɪa/ (n)
topologia
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee jatkuvuutta, raja-arvoja, geometrisia kuvauksia ja kappaleiden niitä ominaisuuksia, jotka eivät muutu kun kappaletta venytetään ja väännellään

torakka /tˈorakːa/ (n)
barata
  muodoltaan litteähköjä ja sitkeitä tuhohyönteisiä,

tori /tˈorɪ/ (n)
mercado
  alun perin kaupankäyntiä varten varattu aukea kaupungeissa, jossa kauppa on säänneltyä ja valvottua

torium /tˈorium/ (n)
tório
  eräs radioaktiiivinen alkuaine

torni /tˈornɪ/ (n)
torre
  korkea ja kapea rakennus
  vaaka- ja pystyriveillä suoraan liikkuva shakkinappula: ♖ tai ♜

tornipöllö /tˈornɪpˌøllø/ (n)
coruja-das-torres
  keskikokoinen pöllölaji ()

torri /tˈorrɪ/ (n)
torr
  paineen yksikkö, 1/760 normaali ilmakehää, likimäärin sama kuin elohopeamillimetri

torso /tˈorso/ (n)
torso
  ihmisen vartalo ilman raajoja ja päätä; sellainen veistos

torstai /tˈorstai/ (n)
quinta-feira
  viikon neljäs päivä, päivä keskiviikon ja perjantain välissä

torvi /tˈorvɪ/ (n)
corneta
  sarvesta, tuohesta tai puusta valmistettu puhallettava merkinantoväline tai soitin
  mikä tahansa vaskipuhallinsoitin; vaskipuhaltimien kansanomainen yleisnimitys
  auton äänimerkinantolaite

tosi /tˈosɪ/ (adj)
verdadeiro
  sellainen, joka on faktuaalinen ja reaalinen, mielipiteestä riippumaton; objektiivisesti totta

tosiasia /tˈosɪˌasɪa/ (n)
facto
  asia, jonka sisältö ei riipu mielipiteistä ja joka on todennettavissa

totalitaarinen /tˈotalɪtˌaːrɪnen/ (adj)
totalitário
  sellainen, jossa ei tunneta rajaa vallankäytölle; sellainen, jossa on täydellinen poliittinen, sosiaalinen ja kulttuurinen kontrolli; sellainen, joka koskettaa kaikkea inhimillistä toimintaa ja sääntelee jokaista elämän ja toiminnan aluetta, jättäen ihmisille hyvin vähän yksilönvapautta; sellainen vallankäyttö joka puuttuu joka asiaan mihin se vain kykenee; sellainen, jossa vain ylemmältä taholta annettu malli on oikeanlainen (valtiosta, hallinnosta)

totalitarismi /tˈotalˌitarˌismɪ/ (n)
totalitarismo
  poliittinen järjestelmä, jossa valtion valta ulottuu yhteiskunnan kaikille aloille

toteemi /tˈoteːmɪ/ (n)
totem
  mikä tahansa luonnollinen tai yliluonnollinen kohde, johon intiaani on maagisessa yhteydessä

totella /tˈotella/ (v)
obedecer
  toimia niin kuin joku käskee tai niin kuin säännöt edellyttävät

toteuttaa /tˈoteutːaː/ (v)
cumprir
  tehdä todeksi

toteuttaminen /tˈoteutːˌamɪnen/ (n)
realização
  tekeminen todeksi, aikaan saattaminen

toteutus /tˈoteutus/ (n)
execução
  toteuttamisen toimeenpano, suunnitelman aikaansaanti

tottelematon /tˈotːelˌematon/ (adj)
desobediente
  sellainen, joka ei tottele

tottua /tˈotːua/ (v)
acostumar-se (a)
  tottua johonkin, alkaa pitää jotakuta/jotakin tavallisena tai siedettävänä; mukautua, sopeutua

totuus /tˈotuːs/ (n)
verdade
  niiden väitteiden yhteinen ominaisuus, jotka kuvaavat eli esittävät asian oikein ja todellisuuden mukaisesti; myös tällaisen väitteen sisältämän lauseen sisällys

totuusarvo /tˈotuːsˌarvo/ (n)
valor de verdade
  proposition todenmukaisuus tai paikkansapitävyys; voi olla joko tosi tai epätosi

toukka /tˈoukːa/ (n)
larva
  hyönteisen kehitysvaihe ennen koteloitumista

toukokuu /tˈoukokuː/ (n)
maio
  vuoden viides kuukausi, kuukausi huhtikuun ja kesäkuun välissä

toveri /tˈoverɪ/ (n)
camarada
  vasemmistolaisten aatetovereista käyttämä termi

traaginen /trˈaːɡɪnen/ (adj)
trágico
  tragiikkaa sisältävä t. siihen perustuva

traakialainen /trˈaːkɪalˌainen/ (adj)
trácio
  traakialaisiin (ks. alla) liittyvä

traakialainen /trˈaːkɪalˌainen/ (n)
trácio
  Traakiassa pronssikaudella elänyt kansa

traakki /trˈaːkːɪ/ (n)
serpe
  tarueläin, lohikäärmeen pienempikokoinen sukulainen, jolla on vain kaksi raajaa ja siivet. Usein traakit eivät voi syöstä tulta, kun taas lohikäärmeet voivat

tragedia /trˈaɡedˌia/ (n)
tragédia
  murheellinen tai traaginen tapahtuma

traileri /trˈailerɪ/ (n)
trailer
  elokuvan, televisio-ohjelman tai videopelin markkinoimiseksi tehty lyhyt mainosvideo tai -elokuva

traktori /trˈaktorɪ/ (n)
tractor, trator
  pääasiassa viljelysmaan kyntämiseen tarkoitettu monikäyttöinen moottoriajoneuvo, jolla voidaan myös muiden muassa äestää

trampoliini /trˈampolˌiːnɪ/ (n)
trampolim
  voimistelussa ja huvikäytössä käytetty laite, jossa on kehikon väliin, jousien varaan pingotettu kangas, joka tehostaa siinä tehtyjä hyppyjä

transfobia /trˈansfobˌia/ (n)
transfobia
  negatiivisia asenteita, tunteita ja tekoja transsukupuolisia kohtaan

transistori /trˈansɪstˌorɪ/ (n)
transístor, transistor
  vahvistimena ja kytkimenä käytettävä puolijohdetekniikalla toteutettu elektroniikan komponentti

transitiivinen /trˈansɪtˌiːvɪnen/ (adj)
transitivo
  (kielitiede) verbistä, joka saa objektin

transkriptio /trˈanskrɪptˌio/ (n)
transcrição
  kirjoituksen kuvaaminen toisessa kirjoitusjärjestelmässä, päämääränä ääntämistä lähellä oleva kirjoitusasu. Toisen järjestelmän merkeillä esitetty teksti. Yleisemmin puheen tms. kirjoitus tekstiksi.

translitteroida /trˈanslɪtːerˌoida/ (v)
transliterar
  kirjoittaa käyttäen toisen kirjoitusjärjestelmän merkistöä

transsukupuolinen /trˈanssukupˌuolɪnen/ (n)
transexual
  henkilö, jonka aivot, ajattelutapa ja käytös eivät vastaa syntymässä sukupuolielinten ja kromosomien perusteella määriteltyä sukupuolta, ja joka pyrkii muuttamaan ulkonäköään kokemaansa sukupuolta vastaavaksi ja tulemaan hyväksytyksi kokemansa sukupuolen edustajana

transu /trˈansu/ (n)
traveco
  transvestiitti

transvestiitti /trˈansvestˌiːtːɪ/ (n)
travesti
  henkilö (yleensä mies), jolla on tarve pukeutua tai joka kiihottuu seksuaalisesti pukeutuessaan vastakkaisen sukupuolen vaatteisiin; ristiinpukeutuja

traumaattinen /trˈaumaːtːɪnen/ (adj)
traumático
  sellainen, joka on aiheuttanut trauman

travertiini /trˈavertˌiːnɪ/ (n)
travertino
  eräs sedimenttikivilaji, jota käytetään rakennuskivenä

trebuchet /trˈebukhet/ (n)
trabuco
  vastapainokatapultti, heittokone

treema /trˈeːma/ (n)
diérese
  (tarke) kirjaimen yläpuolinen tarke, joka näyttää kahdelta pisteeltä: ¨; Unicode-merkki U+00A8, kirjaimeen yhdistyvä tarke U+0308

trendikäs /trˈendɪkæs/ (adj)
da última moda
  trendin mukainen, ajanmukainen, muodinmukainen

trenssi /trˈenssɪ/ (n)
gabardina
  eräs miesten pitkä päällystakki, jonka juuret ovat sotilaspukeutumisessa

trialogi /trˈialˌoɡɪ/ (n)
triálogo
  kolmen henkilön välinen keskustelu

triangeli /trˈiaŋŋˌelɪ/ (n)
triângulo
  lyömäsoitin, säännölliseen kolmiomuotoon väännetty teräspuikko, joka ripustetaan yhdestä kulmasta ja sitä lyödään toisella puikolla

tribunaali /trˈibunˌaːlɪ/ (n)
tribunal
  antiikin Roomassa koroke, josta virkamies johti julkista toimitusta
  joissakin maissa ylempi tuomioistuin

tribuuni /trˈibuːnɪ/ (n)
tribuno
  Rooman valtakunnassa tribuksen edustaja, joka kokosi varallisuusveron eli tributumin
  plebeijeitä edustava virkamies, kansantribuuni
  legioonan esiupseeri, sotatribuuni

triftongi /trˈiftoŋŋɪ/ (n)
tritongo
  kolmoisääntiö, kolmen tietynlaisen eri vokaaliäänteen jono. Erityisesti suomen kielessä sellainen kolmen eri vokaalin jono, joiden väliin ei tule tavunrajaa. Esiintyy suomessa vain erityistapauksissa, kuten sanassa miau, tai diftongiin päättyvien sanojen taivutusmuodoissa, kuten sanan tau monikon genetiivissä (tauiden/tauitten).

trigonometria /trˈiɡonomˌetrɪa/ (n)
trigonometria
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee kolmion sivujen suhteita, kulmia ja niihin liittyviä laskutoimituksia, erityisesti trigonometrisia funktioita

trikliininen /trˈiklɪːnɪnen/ (adj)
triclínico
  (kidejärjestelmästä) sellainen, jossa on kolme eripituista, toisensa vinosti leikkaavaa akselia

trikomoniaasi /trˈikomˌonɪˌaːsɪ/ (n)
tricomoníase
  Trichomonas vaginalis -loisen aiheuttama sukupuolitauti

trilli /trˈillɪ/ (n)
trilo
  jonkin sävelen ja sen yläpuolisen sivusävelen nopea edestakainen vaihtelu

trilobiitti /trˈilobˌiːtːɪ/ (n)
trilobita
  sukupuuttoon kuolleita vedessä eläineitä niveljalkaisia ()

trilogia /trˈiloɡˌia/ (n)
trilogia
  kolmen toisiinsa liittyvän taiteellisen teoksen sarja

trimaraani /trˈimarˌaːnɪ/ (n)
trimaran
  laiva tai muu alus, jossa on kolme runkoa tavallisesti siten, että keskellä on varsinainen tukirunko ja tämän kummallakin sivulla kevytrakenteisempi apurunko

trinomi /trˈinomɪ/ (n)
trinómio
  kolmiterminen polynomi

triptyykki /trˈiptyːkːɪ/ (n)
tríptico
  kolmiosainen maalaus

tritanopia /trˈitanˌopɪa/ (n)
tritanopia
  siniselle herkkien tappisolujen puutteesta johtuva värisokeuden muoto

tritium /trˈitium/ (n)
trítio
  vety, jonka ytimen muodostaa tritoni eli protoni ja kaksi neutronia, ³H, radiovety

triviaali /trˈivɪˌaːlɪ/ (adj)
trivial
  triviaalinen, arkipäiväinen, lattea, sovinnainen, typerä

troijalainen /trˈoijalˌainen/ (n)
troiana
  Troijan kaupungin asukas
  asteroidi, joka kiertää Aurinkoa Jupiterin radalla 60 astetta Jupiteria edellä tai jäljessä Lagrangen pisteiden L4 ja L5 ympäristössä

trollata /trˈollata/ (v)
trolar
  kirjoittaa ärsyttäviä viestejä, joihin muut innostuvat herkästi vastaamaan

trombi /trˈombɪ/ (n)
tornado
  tornadoa pienempi ja heikompi pyörremyrsky

troolari /trˈoːlarɪ/ (n)
arrastão
  troolin vetämiseen käytettävä moottoroitu nopeahko kalastusalus

trooppinen /trˈoːpːɪnen/ (adj)
tropical
  ilmastoltaan tropiikille ominainen tai tropiikkiin liittyvä

tropiikki /trˈopɪːkːɪ/ (n)
trópicos
  (maantiede) trooppinen vyöhyke; päiväntasaajan molemmin puolin oleva vyöhyke Kravun ja Kauriin kääntöpiirien välissä, jolla aurinko voi paistaa kohtisuoraan 90 asteen kulmassa eli zeniitistä

troposfääri /trˈoposfˌæːrɪ/ (n)
troposfera
  alailmakehä; ilmakehän alin kerros ja se kerros, jossa sääilmiöt tapahtuvat ja pilvet sijaitsevat, ulottuu 8-15 kilometrin korkeuteen, jossa koetaan tropopaussi

trumpetti /trˈumpetːɪ/ (n)
trompete, trombeta
  pääasiassa klassisessa musiikissa ja jazzissa käytettävä vaskipuhallin

tryffeli /trˈyffelɪ/ (n)
trufa
  multasieni

tsaari /tsˈaːrɪ/ (n)
czar, tsar
  muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi; erityisesti Venäjän keisarikunnan hallitsijan arvonimi

tsetsekärpänen /tsˈetsekˌærpænen/ (n)
tsé-tsé
  jonkin suvun Glossina-lajeista, tai niiden yksilö; trooppisessa Afrikassa eläviä kaksisiipisiin kuuluvia vertaimeviä hyönteisiä, joiden tiedetään levittävän mm. unitautia sekä nautakarjan nagana-tautia

tsunami /tsˈunamɪ/ (n)
tsunami
  hyökyaalto, joka syntyy merellä sattuvasta maanjäristyksestä, rajusta tulivuoren purkauksesta, maanvyörymästä tai asteroidin törmäyksestä

tsygootti /tsˈyɡoːtːɪ/ (n)
zigoto
  hedelmöittynyt munasolu

tubuainlurikki /tˈubuˌainlurˌikːɪ/ (n)
lóris-de-kuhl
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tuffi /tˈuffɪ/ (n)
tofo
  tulivuoren tuhkasta tiivistynyttä ainesta

tuhka /tˈuhka/ (n)
cinza
  eloperäisen aineen palamisen seurauksena muodostuva kiinteä jäännös

tuhkakuppi /tˈuhkakˌupːɪ/ (n)
cinzeiro
  astia, jota yleensä tupakoitsijat käyttävät tuhkan karistamiseen ja savukkeen tumppaamiseen

tuhkarokko /tˈuhkarˌokːo/ (n)
sarampo
  tuhkarokkoviruksen aiheuttama lastentauti

tuhkavahanokka /tˈuhkavˌahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-são-tomense
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tuhma /tˈuhma/ (adj)
safado
  ilkeä, sopimaton

tuho /tˈuho/ (n)
destruição
  vahinko, hävitys, turmio, turmelu
queda
  loppu, romahdus, häviö, perikato

tuhoeläin /tˈuhoelæin/ (n)
peste
  kasveille, rakennuksille tai tavaroille vahinkoa aiheuttava tuholainen

tuholaismyrkky /tˈuholˌaismyrkːy/ (n)
pesticida
  tuholaisten, kuten bakteerien, tuhohyönteisten tai jyrsijöiden, tuhoamiseen kehitetty myrkky

tuhopolttaja /tˈuhopˌoltːaja/ (n)
incendiário
  henkilö joka sytyttää tahallaan rakennuksen tuleen, murhapolttaja

tuhopoltto /tˈuhopˌoltːo/ (n)
fogo posto
  tuhotyö, jossa sytytetyn tulipalon on tarkoitus tuhota sytytyksen kohde

tuhota /tˈuhota/ (n)
destruir
  hajottaa, hävittää

tuijottaa /twˈijotːaː/ (v)
contemplar
  katsoa yhtäjaksoisesti, hellittämättä, katsettaan siitämättä.

tuikkia /twˈikːɪa/ (v)
cintilar
  (valonlähteestä) vaihdella kirkkauttaan, vilkkua, välkkyä
  loistaa ihastuttavasti

tukea /tˈukea/ (v)
apoiar
  pitää pystyssä
subsidiar
  ylläpitää, tukea taloudellisesti

tukholmalainen /tˈukholmalˌainen/ (n)
holmiense
  pysyvästi Tukholmassa asuva henkilö

tuki /tˈukɪ/ (n)
apoio
  jokin, josta otetaan tukea
  kannatus

tukija /tˈukɪja/ (n)
apoiador, apoiante
  henkilö joka tukee jotain toimintaa etenkin taloudellisesti tai poliittisesti

tukikohta /tˈukɪkˌohta/ (n)
base
  alue johon on sijoitettu asevoimien joukkoja ja kalustoa

tukipilari /tˈukɪpˌilarɪ/ (n)
botaréu
  kontrefori; muuria tai kiviseinää vahvistava, siitä ulkoneva pilari tai pilarimainen rakenne, johon kattoholvin sivupaine kohdistuu

tukka /tˈukːa/ (n)
pelo
  hiusten muodostama karvapeite päälaella, hiukset yhdessä ovat tukka

tukkakoskelo /tˈukːakˌoskelo/ (n)
merganso-de-pequeno
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tukki /tˈukːɪ/ (n)
coronha
  kiväärin tai haulikon perä

tukkukauppa /tˈukːukˌaupːa/ (n)
atacado
  suuria eriä käsittävä kaupankäynti; myynti vähittäiskaupoille

tulehdus /tˈulehdus/ (n)
inflamação
  elimistön luontaisen suojavasteen synnyttämä monimuotoinen biologinen reaktio uhkaavaa tai tapahtunutta kudoksen vaurioitumista vastaan

tulehduttaa /tˈulehdˌutːaː/ (v)
inflamar
  saada tulehtumaan

tuleminen /tˈulemɪnen/ (n)
vinda
  jostakin siirtyminen olevaan paikkaan

tuleva /tˈuleva/ (adj)
futuro
  joka tapahtuu tulevaisuudessa, joka sijoittuu tulevaisuuteen

tuleva aika /tˈuleva ˈaika/ (n)
futuro
  yhteisnimitys aikamuodoille, jotka kuvaavat tulevaisuudessa tapahtuvaa toimintaa; monissa kielissä sitä edustaa futuuri, suomessa preesens tai myös partisiippirakenne, esimerkiksi: Olet sen näkevä.

tulevaisuus /tˈulevˌaisuːs/ (n)
futuro
  nykyisen ajanhetken jälkeinen aika, tuleva aika

tuli /tˈulɪ/ (n)
fogo
  avoimeen palamiseen kuuluva ilmiö, johon yl. liittyy näkyvä kuuma liekki

tuliase /tˈulɪˌase/ (n)
arma de fogo
  ase, jonka ammusten liikkeelle panevana voimana toimii ruudin palamisesta syntyvä kaasunpaine

tulikaste /tˈulɪkˌaste/ (n)
batismo de fogo
  sotilasjoukon tai yksittäisen sotilaan osallistuminen ensimmäistä kertaa varsinaiseen taisteluun

tulikukka /tˈulɪkˌukːa/ (n)
verbasco
  mikä tahansa tulikukkien sukuun () kuuluva naamakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

tulimuurahainen /tˈulɪmˌuːrahˌainen/ (n)
formiga-de-fogo
  eräs viholaisten heimoon kuuluva muurahaisten laji () tai sen yksilö

tuliotsa-amatsoni /tˈulɪˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
acumatanga
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tulipalo /tˈulɪpˌalo/ (n)
incêndio
  hallitsemattomaksi päässyt, tuhoa aiheuttava tuli

tulipäähippiäinen /tˈulɪpˌæːhɪpːɪˌæinen/ (n)
estrelinha-de-cabeça-listada
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tulirokko /tˈulɪrˌokːo/ (n)
escarlatina
  streptokokki-A:n aiheuttama sairaus, jonka oireisiin kuuluvat pienipilkkuinen punainen liekkejä muistuttava ihottuma ja mansikkakieli

tulitauko /tˈulɪtˌauko/ (n)
cessar-fogo, trégua, armistício
  lyhyt taisteluista pidettävä tauko, jonka aikana voidaan esimerkiksi kerätä kuolleet ja haavoittuneet tai vaihtaa vankeja

tulitikku /tˈulɪtˌikːu/ (n)
fósforo
  tulentekoväline, jonka päässä oleva syttymisherkkä seos syttyy kitkan aiheuttamalla lämmöllä raapaistaessa sitä karkeaa pintaa vasten

tulitikkurasia /tˈulɪtˌikːurˌasɪa/ (n)
caixa de fósforo/fósforos
  pieni kartonkinen raapaisupinnalla varustettu rasia (myynti- ja säilytyspakkaus) tulitikkuja varten

tulium /tˈulium/ (n)
túlio
  eräs alkuaine

tulivuori /tˈulɪvˌuorɪ/ (n)
vulcão
  vulkaaninen pinnanmuodostuma, jonka kohdalla maankuoressa on repeämiä ja maan sisältä pääsee virtaamaan magmaa ajoittain pinnalle asti; näin vuori on aikoinaan muodostunut

tulkata /tˈulkata/ (v)
interpretar
  toimia tulkkina

tulkinta /tˈulkɪnta/ (n)
interpretação
  tulkitseminen tai sen tulos

tulkita /tˈulkɪta/ (v)
interpretar
  arvata mitä jokin tarkoittaa; selittää tai kertoa jonkin merkitys

tulkki /tˈulkːɪ/ (n)
intérprete
  henkilö, joka kääntää eli tulkkaa puhuttua kieltä, vrt. kääntäjä

tulla /tˈulla/ (v)
vir
  liikkua puhujaa kohti; seurata ajallisesti

tulla toimeen /tˈulla tːˈoimeːn/ (v)
[[dar-se bem]] (com)
  olla jonkun kanssa ihmissuhteessa, jossa osapuolet sietävät toisiaan tai ovat vähintään neutraaleissa väleissä

tulla ulos kaapista /tˈulla ˈulos kˈaːpɪsta/ (v)
sair do armário
  tunnustaa julkisesti seksuaalinen suuntautumisensa

tulli /tˈullɪ/ (n)
alfândega
  valtion laitos, tullimaksujen kannosta huolehtiva viranomainen, tullilaitos
  tulliasema, tullilaitoksen toimipiste, tulli, rajatarkastusasema

tulo /tˈulo/ (n)
produto
  jonkin saapuminen tai alkaminen

tulos /tˈulos/ (n)
resultado
  se, mihin tekeminen päättyy, lopputulos
  pisteiden määrä kilpailun tai pelin päättyessä
  päätelmä, johtopäätös

tuloslaskelma /tˈuloslˌaskelma/ (n)
demonstração do resultado do exercício
  tilinpäätökseen sisältyvä taloudellinen laskelma, joka osoittaa liikevaihdon ja tuloksen muodostumisen tilikaudella; käytetään tuloksen muodostumisen arviointiin; tappiollisesta tilikauden tuloksesta huolimatta, yrityksen rahavarat voivat kasvaa kassavirtalaskelman osoittamalla tavalla

tuloste /tˈuloste/ (n)
saída
  tietokoneohjelman suorituksen aikana kirjoittama data

tulostin /tˈulostɪn/ (n)
impressora
  tietokoneen oheislaite, jolla tulostetaan paperille

tulovero /tˈulovˌero/ (n)
imposto de renda
  tuloista perittävä vero, joka yleensä tarkoittaa joko ansiotuloveroa tai pääomatuloveroa

tulppa /tˈulpːa/ (n)
tampão
  yksinkertainen apuväline, jota käytetään pitämään reikä suljettuna nesteen valumiselta, esimerkiksi allastulppa

tulppaani /tˈulpːaːnɪ/ (n)
túlipa, tulipa
  kauniiden kukkien takia viljelty liljakasveihin kuuluva -suvun sipulikasvi

tulva /tˈulva/ (n)
inundação
  vallitseva tila, jossa nestepinta on kohonnut ja ylittänyt sille asetetun normaalitason arvon

tuma /tˈuma/ (n)
núcleo
  aitotumallisen eliön solun osa, jossa sijaitsee solun genomi DNA:n muodossa kromosomeihin tallentuneena

tumma /tˈumma/ (adj)
escuro
  valaistukseltaan pimeä

tundra /tˈundra/ (n)
tundra
  karuin kasvillisuusvyöhyke, jonka hallitsevaa kasvillisuutta ovat heinät, sammalet ja jäkälät

tunisialainen /tˈunɪsˌialˌainen/ (n)
tunisiano
  pysyvästi Tunisiassa asuva henkilö

tunkata /tˈuŋkata/ (v)
levantar
  nostaa tunkilla

tunkeutua /tˈuŋkeutˌua/ (v)
invadir
  työntyä sisään

tunkeutuja /tˈuŋkeutˌuja/ (n)
intruso
  henkilö, joka tunkeutuu johonkin

tunne /tˈunne/ (n)
sensação
  sisäinen mielentila, henkinen tuntemus

tunneli /tˈunnelɪ/ (n)
túnel
  maanalainen yl. vaakasuora käytävä

tunnettu /tˈunnetːu/ (adj)
conhecido
  jonka monet tuntevat, joka tiedetään; maineikas, nimekäs

tunnistaminen /tˈunnɪstˌamɪnen/ (n)
identificação
  henkilöllisyyden toteaminen, tunnistuksen varmentaminen

tunnuslause /tˈunnuslˌause/ (n)
lema
  lause tai sanonta, joka kuvaa lyhyesti esimerkiksi julkaisun, yhteisön tai henkilön arvoja tai tavoitteita

tunnustaa /tˈunnustaː/ (v)
confessar
  paljastaa tarkoituksellisesti tietävänsä tai tuntevansa jtkn tai tarkoituksellisesti tehneensä jtkn (hyvää tai pahaa), kuulijan pyynnöstä tai ilman
admitir
  ilmaista pitävänsä jtkn laillisena, hyväksyttävänä tai merkityksellisenä jossakin suhteessa

tunnustella /tˈunnustella/ (v)
apalpar
  tutkia käsillä; palpoida

tunnustus /tˈunnustus/ (n)
confissão
  yl. ilman kuulijan pyyntöä tehty, jnk tehdyn hyvän tai pahan asian paljastus

tuntea /tˈuntea/ (v)
conhecer
  tietää jonkin tai jonkun olemassaolosta; persoonallisuudesta ja ominaisuuksista; tunnistaa ihminen ulkonäöltä tai nimeltä
sentir-se
  (fysiol.) aistia
sentir, sentir-se
  kokea jotakin tunnetta

tunteellinen /tˈunteːllɪnen/ (adj)
emocionado
  tunteisiin vetoava

tuntematon /tˈuntematon/ (adj)
desconhecido
  sellainen, jota ei tunneta, outo, vieras

tunti /tˈuntɪ/ (n)
hora
  ajan yksikkö, tunnus suomen yleiskielessä t, fysiikassa h; 1 t on 60 minuuttia ( = 3 600 sekuntia = 1/24-osa vuorokautta)

tuntosarvi /tˈuntosˌarvɪ/ (n)
antena
  (anatomia) niveljalkaisilla etummaisimmassa jaokkeessa esiintyvä parillinen uloke, joka toimii aistinelimenä

tuntua /tˈuntua/ (v)
parecer
  olla jonkin tuntuinen, antaa tuntoaistille jokin aistimus
  olla jonkin oloinen, vaikuttaa joltakin

tunturihaukka /tˈunturɪhˌaukːa/ (n)
gerifalte
  Suomessa harvinainen jalohaukkoihin kuuluva petolintu ()

tuoda /tˈuoda/ (v)
trazer
  kuljettaa jollekulle tai johonkin paikkaan jotakin jostakin toisesta paikasta

tuoksu /tˈuoksu/ (n)
fragrância
  hyvä, miellyttävä haju

tuoksua /tˈuoksua/ (v)
cheirar
  haista hyvältä, haista miellyttävästi

tuoli /tˈuolɪ/ (n)
cadeira
  huonekalu yhden ihmisen istumista varten

tuolileikki /tˈuolɪlˌeikːɪ/ (n)
dança das cadeiras
  lasten leikki, jossa musiikiin loputtua yritetään päästä istumaan jollekin tuoleista, joita on vähemmän kuin leikkijöitä

tuolla /tˈuolla/ (adv)
lá
  ilmaisee paikkaa, joka on etäällä, mutta kuitenkin näköetäisyydellä tai kuvasta tai kartalta osoitettavissa. Tuolla on indefiniittinen adverbi.

tuomari /tˈuomarɪ/ (n)
juiz, juíza
  henkilö, jolla on oikeus käyttää tuomiovaltaa; tuomioistuimen jäsen

tuomio /tˈuomɪo/ (n)
juízo
  tuomioistuimen antama ratkaisu rikos- tai riita-asiassa
veredito
  varsinkin kielteiseen lopputulokseen päättyvä arvio

tuomioistuin /tˈuomɪˌoistwɪn/ (n)
tribunal
  oikeuslaitoksen organisaatio, joka käyttää tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa

tuomiokirkko /tˈuomɪokˌirkːo/ (n)
catedral
  hiippakunnan pääkirkko, katedraali

tuomiopäivä /tˈuomɪopˌæivæ/ (n)
dia do Juízo Final
  päivä jona luetaan viimeinen tuomio

tuomita /tˈuomɪta/ (v)
julgar
  antaa tuomio

tuore /tˈuore/ (adj)
fresco
  uusi, vastikään tapahtunut tai tehty, vanhentumaton
  vasta valmistettu

tuorejuusto /tˈuorejˌuːsto/ (n)
cream cheese
  kypsyttämättömänä nautittavaksi tarkoitettu juusto

tuotannontekijä /tˈuotannˌontekˌijæ/ (n)
fator de produção
  hyödykkeen valmistuksessa käytetty voimavara, joita erotetaan yleensä luonnonvarat, pääoma ja työ

tuotanto /tˈuotanto/ (n)
produção
  tuottamisen tulos; teollisen toiminnan tulos, josta syntyy hyödykkeitä, näiden tuotteiden kokonaismäärä

tuote /tˈuote/ (n)
produto
  tuotannon tulos (tavara tai palvelu)

tuotesijoittelu /tˈuotesɪjˌoitːelu/ (n)
marketing indireto
  yrityksen valmistaman tuotteen saaminen näkyvälle paikalle elokuvassa, televisiosarjassa, musiikkivideossa tai vastaavassa

tuottaa /tˈuotːaː/ (v)
resultar
  valmistaa, saada aikaan, luoda, synnyttää

tuottaja /tˈuotːaja/ (n)
produtor
  henkilö tai yhteisö, joka saattaa omia tai välitettyjä tuotteita toisten saataville

tupakantumppi /tˈupakˌantumpːɪ/ (n)
bituca
  savukkeesta polttamatta jäänyt pätkä

tupakka /tˈupakːa/ (n)
tabaco
  jokin tupakoiden kasvisuvun (Nicotiana) jäsen, yleisesti nautintoaineena tai koristekasvina käytettyjä

tupakointi /tˈupakˌointɪ/ (n)
fumo
  tupakan poltto tapana tai tottumuksena

tupakoitsija /tˈupakˌoitsɪja/ (n)
fumante
  henkilö, joka tupakoi yleisesti

tuppilo /tˈupːɪlo/ (n)
folículo
  yksinkertainen kuiva avautuva yhdestä emilehdestä muodostunut kasvien hedelmätyyppi

turbaani /tˈurbaːnɪ/ (n)
turbante
  niin naisten kuin miestenkin käyttämä liinasta kiedottu alkuperältään intialainen päähine

turbiini /tˈurbɪːnɪ/ (n)
turbina
  energiaa tuottava laite, jonka toiminta perustuu työtä suorittavan väliaineen (kaasun tai nesteen) läpivirtauksen aiheuttamaan pyörimisliikkeeseen

turha /tˈurha/ (adj)
vão
  sellainen, jota ei tarvita mihinkään tai johonkin tarkoitukseen; sellainen, mikä on hyödytöntä

turhaan /tˈurhaːn/ (adv)
em vão, inutilmente, debalde
  hyödyttömästi, tarpeettomasti

turisti /tˈurɪstɪ/ (n)
turista
  matkailija

turkinkyyhky /tˈurkɪŋkˌyːhky/ (n)
rola-turca
  kyyhkylaji () tai sen yksilö

turkki /tˈurkːɪ/ (n)
turco
  turkin kieli, pääasiassa Turkissa puhuttava turkkilainen kieli. Turkin valtion virallinen kieli (kielitunnus: tr)

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (adj)
turco
  Turkista peräisin oleva tai Turkkiin liittyvä

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (n)
turco
  pysyvästi Turkissa asuva henkilö

turkmeeni /tˈurkmeːnɪ/ (n)
turcomeno
  turkmeenin kieli (kielitunnus: tk), Turkmenistanissa puhuttava turkkilainen kieli

turkoosi /tˈurkoːsɪ/ (n)
turquesa
  sinivihreä väri

turmaliini /tˈurmalˌiːnɪ/ (n)
turmalina
  eräitä korukiviä

turpa /tˈurpa/ (n)
boca
  hevos- tai nautaeläimen kuono

turri /tˈurrɪ/ (n)
peludo
  furry-alakulttuurin harrastaja

tursas /tˈursas/ (n)
polvo
  meritursas, kahdeksanlonkeroisia, kuorettomia ja luurangottomia mustekaloja, joilla on kolme sydäntä ja sinertävä veri ()

turska /tˈurska/ (n)
bacalhau
  Pohjois-Atlantin ja Jäämeren kala (), joita ajoittain esiintyy myös Suomenlahdella

turturikyyhky /tˈurturɪkˌyːhky/ (n)
rola
  eräs turturikyyhkyihin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

turvallinen /tˈurvallɪnen/ (adj)
seguro
  sellainen, joka ei altista vaaralle

turvallisuus /tˈurvallɪsuːs/ (n)
segurança
  vallitsevan olotilan kokeminen uhkattomaksi ja vaarattomaksi

turvapaikanhakija /tˈurvapˌaikanhˌakɪja/ (n)
asilado
  henkilö, joka hakee suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta valtiosta

turvapaikka /tˈurvapˌaikːa/ (n)
asilo
  erit. poliittisten vainojen uhreille turvapaikkaoikeuden perusteella myönnettävä pakolaisasema

turvaseksi /tˈurvasˌeksɪ/ (n)
sexo seguro
  suojattu seksi; jossa esimerkiksi kondomin käytöllä pyritään estämään ei-toivotut raskaudet ja mahdolliset sukupuolitaudit

turvaton /tˈurvaton/ (adj)
desprotegido
  vaarallinen, ei turvallinen; sellainen, jossa ei ole turvaa

turvatyyny /tˈurvatˌyːny/ (n)
airbag
  auton turvaväline, joka kolarin sattuessa täyttyy kaasulla törmäystä vaimentavaksi pussiksi; ilmatyyny

turvavyö /tˈurvavyø/ (n)
cinto de segurança
  autossa ajon aikana pakollinen, onnettomuuden varalta käytettävä passiivinen suojaväline

turve /tˈurve/ (n)
turfa
  suohon kasautunut puolihajonneista kasvijätteistä hapettomissa olosuhteissa muodostunut eloperäinen maalaji

turvottaa /tˈurvotːaː/ (v)
inchar
  saada turpoamaan, antaa turvota

tusina /tˈusɪna/ (n)
dúzia
  kappalemäärän yksikkö: kaksitoista

tuska /tˈuska/ (n)
dor
  fyysinen tai psyykkinen kärsimys

tuskin /tˈuskɪn/ (adv)
mal
  varmaankaan; sanotaan silloin, kun epäillään tai ei uskota jotain
  hädin tuskin, juuri ja juuri

tussi /tˈussɪ/ (n)
tinta nanquim, tinta da china
  hienojakoisen noen kolloidinen liuos: musta väri, joka on valmistettu hienosta noesta, johon on sideaineeksi lisätty esimerkiksi arabikumia

tussu /tˈussu/ (n)
boceta
  häpy (yleisimmin karvainen)

tutka /tˈutka/ (n)
radar
  radioaaltojen kohteesta heijastumiseen perustuva järjestelmä. Tutkan kaikujen avulla voidaan havaita, seurata ja mitata kohteiden suuntaa, etäisyyttä ja nopeutta

tutkia /tˈutkɪa/ (v)
investigar, pesquisar
  perehtyä johonkin asiaan, ottaa jostakin selvää

tutkija /tˈutkɪja/ (n)
pesquisador, pesquisadora
  ammatti, jonka harjoittajia on esimerkiksi yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa

tutkimus /tˈutkɪmus/ (n)
investigação
  perinpohjainen jonkin asian selvittäminen
estudo
  tieteellinen tutkimus (toimintana)

tutkimusmenetelmä /tˈutkɪmˌusmenetˌelmæ/ (n)
método de investigação
  menetelmä tutkimuksen suorittamiseen; tutkimusmetodi

tutti /tˈutːɪ/ (n)
chupeta
  kumista, muovista tai silikonista valmistettu tuppimainen esine, jota vauvaikäiset lapset voivat imeä, hupitutti

tuttu /tˈutːu/ (adj)
conhecido
  sellainen, jonka joku hyvin tuntee

tuuba /tˈuːba/ (n)
tuba
  matalaäänisin sinfoniaorkesterissa käytettävä vaskipuhallin

tuuletin /tˈuːletɪn/ (n)
ventilador
  siipiä pyörittämällä ilmaa liikkeelle paneva laite

tuuli /tˈuːlɪ/ (n)
vento
  ilmamassojen paine-eroista johtuva ulkoilman voimakas liike
humor
  olla jollakin tuulella olla jklla jonkinlainen mieliala

tuulihaukka /tˈuːlɪhˌaukːa/ (n)
peneireiro-vulgar
  jalohaukkoihin kuuluva pienikokoinen, pitkäsiipinen ja pitkäpyrstöinen lintulaji ()

tuulikello /tˈuːlɪkˌello/ (n)
carrilhão de vento
  lähinnä koristeellinen soitin, jonka osat tuulen liikutellessa synnyttävät heleitä ääniä

tuulilasi /tˈuːlɪlˌasɪ/ (n)
para-brisa
  ajoneuvon etulasi

tuulilasinpyyhin /tˈuːlɪlasˌimpyːhɪn/ (n)
limpador de parabrisa
  koje, joka pyyhkii kumisella sulalla edestakaisella liikkeellä sadeveden tai lumen esim. auton tuulilasin ulkopinnalta pois

tuulimylly /tˈuːlɪmˌylly/ (n)
moinho de vento
  mylly, jonka käyttö perustuu tuulivoimaan muuttamalla tuulen energiaa pyörimisliikkeeksi erityisten pyörivien siipien tai siivekkeiden avulla

tuulipuisto /tˈuːlɪpwˌisto/ (n)
parque eólico
  tuulivoimaloiden kokonaisuus

tuulipussi /tˈuːlɪpˌussɪ/ (n)
biruta
  pitkän avonaisen katkaistun kartion muotoinen, vapaasti korkealle ripustettu kangasputki, josta näkee tuulen suunnan ja voimakkuuden

tuuliturbiini /tˈuːlɪtˌurbɪːnɪ/ (n)
aerogerador
  kone, jolla tuulen eli virtaavan ilman liike-energiaa muutetaan turbiinin akselin pyörimisenergiaksi eli mekaaniseksi energiaksi

tuuliviiri /tˈuːlɪvˌiːrɪ/ (n)
cata-vento
  tuulen suunnan ilmaiseva mekaaninen osoitinlaite: akselinsa ympäri kääntyilevä, yleensä jäykkä viiri

tuuma /tˈuːma/ (n)
polegada
  mittayksikkö, nykyisin käytetty brittiläinen tuuma on kahdestoistaosa jalasta eli 2,54 senttimetriä

tuva /tˈuva/ (n)
tuvano
  Venäjällä Tuvassa Keski-Aasiassa puhuttava turkkilainen kieli (kielitunnus: tyv)

tuvalu /tˈuvalu/ (n)
tuvaluano
  lähinnä Tuvalulla puhuttava kieli (kielitunnus: tvl)

tuvalulainen /tˈuvalulˌainen/ (adj)
tuvalês
  Tuvalulta peräisin oleva tai Tuvaluun liittyvä

tuvalulainen /tˈuvalulˌainen/ (n)
tuvalês
  pysyvästi Tuvalulla asuva henkilö

twerkata /tvˈerkata/ (v)
rebolar
  tehdä tanssiliikettä, jossa takapuolta heilutetaan ylös ja alas

tyhjentää /tˈyhjentæː/ (v)
esvaziar
  jotakin poistetaan

tyhjiö /tˈyhjɪø/ (n)
vácuo
  tila, jossa ei ole lainkaan ainetta

tyhjyys /tˈyhjyːs/ (n)
vazio
  tyhjä olotila tai tunne

tyhjä /tˈyhjæ/ (adj)
vazio
  sellainen, mikä ei sisällä mitään tai ketään

tyhjä joukko /tˈyhjæ jˈoukːo/ (n)
conjunto vazio
  joukko-opillinen kokonaisuus, joka ei sisällä yhtään alkiota

tyhjäsuoli /tˈyhjæsˌuolɪ/ (n)
jejuno
  ohutsuolen keskiosa (jejunum)

tyhmyys /tˈyhmyːs/ (n)
estupidez
  se, että on tyhmä

tyhmä /tˈyhmæ/ (adj)
estúpido, tolo
  tietämätön, ymmärtämätön tai harjaantumaton, myös haukkumasana

tykinruoka /tˈykɪnrˌuoka/ (n)
bucha de canhão, carne de canhão
  jalkaväensotilaat, jotka päätyvät tai marssitetaan tykkitulen uhreiksi, sotaan haluamattaan lähetetty miehistö

tykki /tˈykːɪ/ (n)
canhão
  yli 20 mm kaliiperin tuliase

tykkivene /tˈykːɪvˌene/ (n)
canhoneira
  pienehkö sota-alus, jossa pääaseistuksena ovat tykit

tykätä /tˈykætæ/ (v)
curtir
  pitää jostakin, olla ihastunut johonkin

tylppä /tˈylpːæ/ (adj)
obtuso
  kulmasta yli 90-asteinen

tylppä kulma /tˈylpːæ kˈulma/ (n)
ângulo obtuso
  kulma jonka asteluku on yli 90° mutta alle 180°

tylsä /tˈylsæ/ (adj)
chato
  ei kiinnostusta herättävä

tymiini /tˈymɪːnɪ/ (n)
timina
  DNA:n sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa. RNA:ssa sen paikalla on urasiili

tynkä /tˈyŋkæ/ (n)
toco
  jostakin katkaistaessa jäljelle jäänyt osa, jäännös

tynnyri /tˈynnyrɪ/ (n)
barril, casco
  sylinterinmuotoinen laudoista, muovista tai metallista valmistettu suuri umpinainen astia

typerä /tˈyperæ/ (adj)
estúpido
  yksinkertainen, ajattelematon, harkitsematon

typografia /tˈypoɡrˌafɪa/ (n)
tipografia
  tekstin ja kirjainten asettelu ennen painamista visuaalisen ilmeen saavuttamiseksi

typografinen /tˈypoɡrˌafɪnen/ (adj)
tipográfico
  typografiaan kuuluva tai liittyvä

typologia /tˈypolˌoɡɪa/ (n)
tipologia
  tyyppien tutkimus

typpi /tˈypːɪ/ (n)
nitrogênio, nitrogénio, azoto
  epämetalleihin kuuluva alkuaine. Typen kemiallinen merkki on N.

typpidioksidi /tˈypːɪdɪˌoksɪdɪ/ (n)
dióxido de nitrogénio
  typen ja hapen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on NO₂)

typpihappo /tˈypːɪhˌapːo/ (n)
ácido nítrico
  HNO₃; väritön, voimakkaasti syövyttävä happo

tyranni /tˈyrannɪ/ (n)
tirano
  antiikin Kreikassa hallitsija, joka otti vallan yleensä kansalaisten tuella tai joskus armeijan tai ulkopuolisten tuella kuninkaiden tai aristokraattien sijaan

tyrannia /tˈyrannˌia/ (n)
tirania
  historiassa tyrannin hallituskausi

tyrannimainen /tˈyrannɪmˌainen/ (adj)
tirano
  tyrannia muistuttava; tyrannille ominainen

tyrmistys /tˈyrmɪstys/ (n)
consternação
  se, että ollaan tyrmistyneitä, tyrmistyminen

tyrmäys /tˈyrmæys/ (n)
nocaute
  vastustajan tyrmääminen kamppailulajissa

tyrä /tˈyræ/ (n)
hérnia
  hernia, kudoksen läpityöntyminen elimistön kahta eri tilaa erottavan seinämän läpi

tyräkki /tˈyrækːɪ/ (n)
eufórbio
  monimuotoisen -suvun kasveja

tyttö /tˈytːø/ (n)
menina, moça, rapariga
  naispuolinen lapsi tai nuori

tyttömäinen /tˈytːømˌæinen/ (adj)
feminino
  tytön tapainen tai tytöltä vaikuttava

tyttönimi /tˈytːønˌimɪ/ (n)
nome de solteira
  naisen kasteessa saama sukunimi, joka tavallisesti muuttuu avioituessa

tyttöystävä /tˈytːøystˌævæ/ (n)
namorada
  nuoren henkilön naispuolinen, usein läheinen ystävä, tyttökaveri
  naispuolinen seurustelukumppani

tytär /tˈytær/ (n)
filha
  naispuolinen jälkeläinen, jonkun naispuolinen, oma lapsi

tytäryhtiö /tˈytærˌyhtɪø/ (n)
filial
  yhtiö, jonka äänivallasta emoyhtiöllä on yli 50 prosentin osuus joko suoraan tai välillisesti; yhtiö, joka on toisen yhtiön (emoyhtiön) määräysvallassa

tyydyttävä /tˈyːdytːˌævæ/ (adj)
satisfatório
  kelvollinen

tyydyttää /tˈyːdytːæː/ (v)
satisfazer, contentar
  täyttää jkn/jnk tarpeet

tyyli /tˈyːlɪ/ (n)
estilo
  ihmisen olomuoto, ulkoisen olemuksen muodostama vaikutelma

tyylikäs /tˈyːlɪkæs/ (adj)
estiloso
  sellainen jossa on erityistä tyyliä; jonkin tyylin mukainen

tyyni /tˈyːnɪ/ (adj)
calmo
  tyven, tuuleton, tyyntynyt, aalloton

tyyny /tˈyːny/ (n)
almofada, travesseiro
  vuoteessa käytettävä päänalunen

tyypillinen /tˈyːpɪllɪnen/ (adj)
típico
  jossakin yhteydessä erittäin usein ilmenevä, jollekin ominainen tai hyvin tavallinen

tyyppi /tˈyːpːɪ/ (n)
tipo
  laji, luokka; sellainen kokonaisuus, johon kuuluvilla on tiettyjä tai määrättyjä yhteisiä ominaisuuksia
  kirjake; kirjakemuoto

tyyrpuuri /tˈyːrpuːrɪ/ (n)
estibordo
  aluksen perästä eteenpäin katsoen oikea puoli; ohjauspuoli eli se puoli mistä alusta ohjataan

tyytyväinen /tˈyːtyvˌæinen/ (adj)
contente
  (+ illatiivi) joka ei valita jostakin vaan pitää jotakin riittävänä tai siedettävänä

työ /tˈyø/ (n)
trabalho
  fysikaalinen suure, tunnus W, joka merkitsee energian vaihtoa kappaleiden tai energiamuotojen välillä
  (taloustiede) ihmisen ruumiillinen tai henkinen toiminta tavoitteena tarpeiden tyydyttäminen, lähinnä tuoton tai tulon hankinta
tarefa, trabalho
  jokin tehtävä tai teossa oleva asia
emprego, trabalho
  palkkatyö, työnantajan ja työntekijän väliseen sopimukseen perustuva toimi
obra, trabalho
  työpaikka

työhuone /tˈyøhuone/ (n)
escritório
  huone, jossa jonkin ammatin harjoittaja työskentelee tyypillisesti yksin; tavallisesti työssä tarvittavilla keskeisillä työvälineillä, kuten tuolilla, kirjoitus- tai tietokonepöydällä ja kirjoitusvälineillä tai nykyaikana tietokoneella, varustettu huone, joka on tarkoitettu työskentelyyn

työkalu /tˈyøkalu/ (n)
ferramenta
  työssä tai arkisessa tehtävässä käytettävä työväline tai instrumentti

työkalupakki /tˈyøkalupˌakːɪ/ (n)
caixa de ferramentas
  kantokahvoilla varustettu laatikko työkalujen kuljettamista ja säilytystä varten

työmarkkinat /tˈyømarkːɪnat/ (n)
mercado de trabalho
  työvoiman kysyntä ja tarjonta

työnantaja /tˈyønantˌaja/ (n)
empregador
  työsopimuksen sopijapuoli, henkilö tai yritys, jolle toinen sopijapuoli, työntekijä, sitoutuu tekemään työtä johdon tai valvonnan alaisena

työntekijä /tˈyøntekˌijæ/ (n)
empregado
  henkilö, joka on yrityksessä tai laitoksessa toisen palveluksessa työ- tai palvelussuhteessa tekemässä työtä

työntää /tˈyøntæː/ (v)
empurrar
  liikuttaa tai yrittää liikuttaa jkta/jtk itsestä poispäin

työntö /tˈyøntø/ (n)
empurrão
  ulkoisen voiman kohdistus työnnettävään kohteeseen halutusta suunnasta halutun ajan

työntövoima /tˈyøntøvˌoima/ (n)
impulso
  kappaleen liikettä muuttava tai ylläpitävä voima

työpaikka /tˈyøpaikːa/ (n)
emprego
  työsuhteeseen perustuva työntekopaikka, usein yritys tai laitos, jossa ollaan työssä

työpäivä /tˈyøpæivæ/ (n)
dia útil
  vuorokausi, jona ollaan töissä, jona tehdään ansiotyötä; vastakohta vapaapäivälle

työpöytä /tˈyøpøytæ/ (n)
ambiente de trabalho
  pöytä, joka on tarkoitettu työntekoon
  tietokoneen käyttöjärjestelmän graafisen käyttöliittymän perusnäkymä, jonka päälle ikkunat aukeavat

työskennellä /tˈyøskennellæ/ (v)
trabalhar
  tehdä työtä

työsopimus /tˈyøsopɪmus/ (n)
contrato de trabalho
  työnantajan ja työntekijän välinen sopimus työsuhteesta

työttömyys /tˈyøtːømyːs/ (n)
desemprego
  ansiotyön puuttuminen ihmisiltä, vailla työmahdollisuutta oleminen; se, että on työtön

työtön /tˈyøtøn/ (n)
desempregado
  henkilö, jolla ei ole ansiotyötä

työväenluokka /tˈyøvæˌenluokːa/ (n)
classe operária
  teollisen yhteiskunnan se osa väestöä, joka elättää itsensä tekemällä jonkun työnantajan antamaa työtä; proletariaatti

tädyke /tˈædyke/ (n)
verónica
  tädykkeiden () suvun ratamokasvi

tähdenlento /tˈæhdenlˌento/ (n)
estrela cadente
  taivaalla näkyvä kakan ja pissan yhdistelmästä tulee tähdenlento. Yleensä kaikki ihmiset syövät sipsiä dipin kanssa. ilmakehässä

tähdistö /tˈæhdɪstø/ (n)
constelação
  (tähtitiede) tähtikuvion perusteella nimetty tietty tähtitaivaan alue ja siellä sijaitsevat tähdet; usein sama kuin nimeämisen perusteena oleva tähtikuvio

tähdätä /tˈæhdætæ/ (v)
apontar
  suunnata esine kohdetta kohti yrittääkseen osua kohteeseen
  pyrkiä jhk

tähkä /tˈæhkæ/ (n)
espiga
  pitkälapakkoinen kukinto

tähti /tˈæhtɪ/ (n)
estrela, astro
  painovoiman koossa pitämän aineen muodostama taivaankappale, jossa ainakin jossain sen kehitysvaiheessa tapahtuu ydinfuusiota
estrela
  tähtiesiintyjä, suosittu esiintyjä, esimerkiksi näyttelijä tai laulaja

tähtijoukko /tˈæhtɪjˌoukːo/ (n)
aglomerado
  gravitaation vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä

tähtitiede /tˈæhtɪtˌiede/ (n)
astronomia
  luonnontiede, joka tutkii maailmankaikkeuden aineellisia olioita, niiden fysikaalisia ominaisuuksia, kehitystä, jakautumista ja liikkeitä

tähtitieteilijä /tˈæhtɪtˌieteilˌijæ/ (n)
astrónomo
  (tähtitiede) astronomi, tähtitieteen ammattimainen tutkija tai kehittynyt harrastaja

tähtäin /tˈæhtæin/ (n)
mira
  aseeseen kiinteästi asennettu osa tai varuste, joka mahdollistaa laitteen tarkan kohdentamisen tai tähtäyksen; käytetään joskus myös kameran etsimestä

täi /tˈæi/ (n)
piolho
  siivetön runsaslajisen lahkon hyönteisyksilö. Täit tunnetaan erityisesti niiden tarttumisesta ja elämisestä ihmisen hiuksissa, päätäi.

täkki /tˈækːɪ/ (n)
colcha
  vahva vuodepeitto

tämänhetkinen /tˈæmænhˌetkɪnen/ (adj)
atual, corrente#Portugali
  tällä hetkellä vallitseva

tänne /tˈænne/ (adv)
aqui
  tähän paikkaan, tälle paikalle (kun puhujan osoittama paikka on laajahko t. löyhästi rajallinen; vrt tähän)

tänään /tˈænæːn/ (adv)
hoje
  tänä päivänä, parhaillaan kuluvana päivänä

täplälintuhaukka /tˈæplælˌintuhˌaukːa/ (n)
açor-de-peito-raiado
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täpläsuomuaratti /tˈæplæsˌuomuarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-testa-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tärkeys /tˈærkeys/ (n)
importância
  jonkin, yleensä tärkeäksi koetun, merkitystä ja merkittävyyttä kuvaava ominaispiirre

tärkeä /tˈærkeæ/ (adj)
importante
  enemmän kuin tarpeellinen; sellainen, josta ollaan riippuvaisia

tärkkelys /tˈærkːelys/ (n)
amido
  kasvisten hiilihydraatti, pitkäketjuinen sokeriyhdiste

tärkätä /tˈærkætæ/ (v)
engomar
  kovittaa, käsitellä tärkillä

tärpätti /tˈærpætːɪ/ (n)
terebintina
  tärpättiöljy: väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka öljy, jota saadaan havupuiden pihkasta

tärykalvo /tˈærykˌalvo/ (n)
tímpano
  (anatomia) korvassa oleva kalvo, johon tuleva äänivärähtely siirtyy kuuloluiden välityksellä ääniastimuksen aiheuttaviin elimiin

täsmälleen /tˈæsmælleːn/ (adv)
exatamente
  niin tarkasti kuin mahdollista, juuri niin kuin asia on, pyöristämättä

täsmällinen /tˈæsmællɪnen/ (adj)
pontual
  oikealla ajalla saapuva

tässä /tˈæssæ/ (adv)
aqui e agora
  jossakin käsillä olevassa, läheisessä ja suhteellisen rajallisessa paikassa, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa itse siinä

täti /tˈætɪ/ (n)
tia
  isän tai äidin sisar

täydellinen /tˈæydellɪnen/ (adj)
perfeito, perfeita
  virheetön, moitteeton, erittäin hyvä

täydellisesti /tˈæydellɪsˌestɪ/ (adv)
perfeitamente
  kaikin puolin, täysin

täysi /tˈæysɪ/ (adj)
cheio
  jossa on suurin mahdollinen määrä siihen mahtuvaa sisältöä

täysikuu /tˈæysɪkuː/ (n)
plenilúnio
  Kuun vaihe, jolloin Maahan näkyvä Kuun pinta on kokonaan Auringon valaisema

täyskäsi /tˈæyskæsɪ/ (n)
full house
  pokerikäsi, jossa on kolmoset ja pari

täyskäännös /tˈæyskæːnnøs/ (n)
meia-volta
  180 asteen käännös
  täydellinen mielipiteen tai näkemyksen muutos

täytekynä /tˈæytekˌynæ/ (n)
caneta de tinta permanente
  mustekynä, jonka varressa on musteella täytettävä säiliö tai vaihdettava mustepatruuna

täyttyä /tˈæytːyæ/ (v)
encher
  tulla täyteen

täyttää /tˈæytːæː/ (v)
encher
  panna jonkinlainen astia täyteen, tehdä täydeksi
  kirjoittaa tietoja lomakkeeseen tai vastauksia kyselyyn, täydentää

täytyä /tˈæytyæ/ (v)
dever, ter
  (genetiivi + yks. 3. p. + inf.) olla pakko

täällä /tˈæːllæ/ (adv)
aqui
  viittaa johonkin käsillä olevaan, läheiseen, suhteelliseen laajaan ja epätarkasti määriteltyyn paikkaan, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa sillä paikalla; paikan adverbi

töpöaratti /tˈøpøarˌatːɪ/ (n)
curica-verde
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

törkeä rikos /tˈørkeæ rˈikos/ (n)
crime grave
  törkeä rikos, vakava rikos (josta USA:ssa tuomiona yli 1 v vankeutta)

törmätä /tˈørmætæ/ (v)
colidir
  kulkea vahingossa jotakin päin

törmäys /tˈørmæys/ (n)
colisão
  usean liikkuvan kappaleen osuminen toisiinsa liikkeen aikana

törö /tˈørø/ (n)
gobião
  pieni pohjan tuntumassa elävä särkikaloihin kuuluva kalalaji (Gobio gobio)

töyhtöhaukka /tˈøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza-de-cabeça-cinzenta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töyhtöhyyppä /tˈøyhtøhˌyːpːæ/ (n)
abecoinha
  eräs hyyppien sukuun kuuluva, Euroopassa tavallinen lintu ()

töyhtölintuhaukka /tˈøyhtølˌintuhˌaukːa/ (n)
açor-de-crista
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töyhtöviherkaija /tˈøyhtøvɪhˌerkaija/ (n)
periquito-de-chifres
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tšadilainen /tʃˈadɪlˌainen/ (n)
chadiano
  Tšadin asukas, kansalainen tai sieltä peräisin oleva

tšagatai /tʃˈaɡatai/ (n)
chagatai
  Keski-Aasiassa 1400–1500-luvuilla kirjallisesti käytetty turkkilainen kieli (kielitunnus: chg), jota Neuvostoliitossa nimitettiin muinaisuzbekiksi ja Kiinassa muinaisuiguuriksi

tšekki /tʃˈekːɪ/ (n)
checo
  (vain yksikössä) tšekin kieli (kielitunnus: cs), länsislaavilainen kieli, jota puhuu noin 12 miljoonaa ihmistä pääasiallisesti Tšekissä. Sanalista.

tšekkiläinen /tʃˈekːɪlˌæinen/ (adj)
checo, tcheco
  Tšekistä peräisin oleva tai Tšekkiin liittyvä

tšekkiläinen /tʃˈekːɪlˌæinen/ (n)
checo
  pysyvästi Tšekissä asuva henkilö, tšekki

tšetšenialainen /tʃˈetʃenˌialˌainen/ (adj)
checheno
  Tšetšeniasta peräisin oleva tai Tšetšeniaan liittyvä

tšetšenialainen /tʃˈetʃenˌialˌainen/ (n)
checheno
  pysyvästi Tšetšeniassa asuva henkilö

tšuktši /tʃˈuktʃɪ/ (n)
chukchi
  tšuktšit Koillis-Siperiassa asuva mongolikansa

tšuvassi /tʃˈuvassɪ/ (n)
chuvache
  tšuvassin kieli, tšuvassien puhuma turkkilainen kieli.

ubiikki /ˈubɪːkːɪ/ (adj)
ubíquo
  kaikkialla läsnäoleva, jokapaikan

uhata /ˈuhata/ (v)
ameaçar
  olla uhkana jklle

uhka /ˈuhka/ (n)
ameaça
  todettavissa oleva jonkun tai jonkin tuoma pelko tai pelättävissä olevan vaaran tuntemus tai todellinen vaara

uhkaava /ˈuhkaːva/ (adj)
ameaçador
  sellainen, joka uhkaa

uhkailla /ˈuhkailla/ (v)
ameaçar
  sanoa tekevänsä jotakin hyvin kielteistä, esittää uhkauksia

uhkapeli /ˈuhkapˌelɪ/ (n)
aposta
  peli, jossa pelaaja voi hävitä asettamansa panoksen

uhkapeluri /ˈuhkapˌelurɪ/ (n)
apostador
  uhkapelejä pelaava henkilö

uhma /ˈuhma/ (n)
desafio
  vastustava tai välinpitämätön suhtautuminen

uhrata /ˈuhrata/ (v)
sacrificar
  lahjoittaa jumalille tms. yliluonnollisille voimille seremoniallisesti ojentamalla tai tappamalla

uhraus /ˈuhraus/ (n)
sacrifício
  jumalalle annettu lahja

uhri /ˈuhrɪ/ (n)
vítima, sacrifício
  ihminen, jolle tapahtui jotakin pahaa, esimerkiksi onnettomuuden tai rikoksen seurauksena

uida /ˈuida/ (v)
nadar
  liikkua vedessä yleensä ilman pinnalla kannattelevia apuvälineitä ja koskematta pohjaan

uiguuri /ˈuiɡuːrɪ/ (n)
uigur
  uiguurin kieli (kielitunnus: ug), uiguurien puhuma turkkilainen kieli
  pääasiassa Xinjiangissa Kiinassa elävän turkinsukuisen kansan jäsen

uima-allas /ˈuimaˈallas/ (n)
piscina
  vedellä täytettävä allas, joka on tarkoitettu uimista varten

uimalakki /ˈuimalˌakːɪ/ (n)
touca de natação
  lakki, jota varsinkin kilpauimarit käyttävät hyvin usein uidessaan

uimapuku /ˈuimapˌuku/ (n)
fato de banho
  uidessa pidettävä vaate; uima-asu

uimarakko /ˈuimarˌakːo/ (n)
bexiga natatória
  elin, jonka avulla kala pystyy säätelemään uimasyvyyttään

uimari /ˈuimarɪ/ (n)
nadador
  henkilö, joka ui

uiminen /ˈuimɪnen/ (n)
natação
  ihmisen tai muiden eläinlajien edustajan yleensä pinnalla pysytellen tai pinnan alla liikkuminen tekemällä lajillensa ominaisia uintiliikkeitä

uinti /ˈuintɪ/ (n)
natação
  vedessä liikkuminen uimalla

ujo /ˈujo/ (adj)
tímido
  sellainen, josta on kiusallista tulla huomion kohteeksi, jonka on vaikeata esiintyä luontevasti, helposti hämilleen joutuva ja itsensä vaivaantuneeksi tunteva

ujous /ˈujous/ (n)
timidez
  se, että on ujo

ukkonen /ˈukːonen/ (n)
trovão
  ilmassa olevan, ilmamassojen hankauksessa syntyneen sähkön purkaus; sen tuottama jylisevä ääni

ukraina /ˈukraina/ (n)
ucraniano
  ukrainan kieli, indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva itäslaavilainen kieli, jota puhuvat ukrainalaiset (kielitunnus: uk, ukr)

ukrainalainen /ˈukrainalˌainen/ (adj)
ucraniano
  Ukrainasta peräisin oleva tai Ukrainaan liittyvä

ukrainalainen /ˈukrainalˌainen/ (n)
ucraniano
  pysyvästi Ukrainassa asuva henkilö

ukulele /ˈukulˌele/ (n)
ukulele
  eräs havaijilaisperäinen nelikielinen kielisoitin

ulaani /ˈulaːnɪ/ (n)
ulano
  pitkällä keihäällä aseistettu ratsumies

ulappa /ˈulapːa/ (n)
largo
  avoin järven- tai merenselkä, aava meri, meren aukea

ulkoa /ˈulkoa/ (adv)
de cor
  (osaamisesta, oppimisesta, opettelemisesta) muistaa ilman apuvälineitä, ulkomuistista

ulkoinen tukiranka /ˈulkoinen tˈukɪrˌaŋka/ (n)
exoesqueleto
  eksoskeleton; ulkoinen tukiranka kuten kuori joka tukee ja suojaa eläimen ruumista vastakohtana endoskeletonille eli sisäiselle tukirangalle (luurangolle)

ulkoistaa /ˈulkoistaː/ (v)
externalizar
  antaa toiminto ulkopuolisen tahon hoidettavaksi

ulkoistaminen /ˈulkoistˌamɪnen/ (n)
externalização
  yrityksen jonkin tukitoiminnon tai ydinliiketoimintaan kuulumattoman osan antaminen jonkin toisen yrityksen tuotettavaksi määräaikaisella sopimuksella

ulkokatto /ˈulkokˌatːo/ (n)
telhado
  vesikatto, katon uloin osa, joka suojaa rakennusta sateelta

ulkokorva /ˈulkokˌorva/ (n)
ouvido externo
  auris externa; korvan uloin osa, jonka osia ovat korvalehti ja tärykalvoon päättyvä (ulkoinen) korvakäytävä

ulkomaa /ˈulkomaː/ (n)
estrangeiro
  vieras valtio, kotimaan ulkopuolella oleva alue; myös maa, joka ei ole tuttu

ulkomaalainen /ˈulkomˌaːlainen/ (n)
estrangeiro
  vieraan valtion kansalainen tai kansalaisuutta vailla oleva henkilö

ulkomainen /ˈulkomˌainen/ (adj)
estrangeiro
  sellainen, joka ei ole kotimainen, ulkomailla valmistettu

ulkoministeri /ˈulkomɪnˌisterɪ/ (n)
Ministro dos Negócios Estrangeiros
  valtion hallituksen jäsen, jonka päävastuulla ovat kansainväliset suhteet

ulkona /ˈulkona/ (adv)
fora
  jonkin ulkopuolella, ei sisällä

ulkonaliikkumiskielto /ˈulkonalˌiːkːumˌiskielto/ (n)
toque de recolher
  hallitsevan järjestysvallan vastatoimenpide levottomissa tai muuten poikkeuksellisissa oloissa

ulkonäkö /ˈulkonˌækø/ (n)
aspecto
  se minkä näköinen joku tai jokin on tai miltä se näyttää varsinkin ulkopuolisten mielestä, ulkomuoto, julkiasu

ulkopolitiikka /ˈulkopˌolɪtˌiːkːa/ (n)
política estrangeira
  valtion suhteiden hoito ulkomaihin

ulkopuolella /ˈulkopˌuolella/ (adv)
fora
  ulkona; ulkopuolen suunnassa

ulkopuoli /ˈulkopˌuolɪ/ (n)
exterior
  se mikä ei ole suljetun tilan tai alueen ulkopintaan tai muuhun rajaan rajautuvan sisäpuolta; ulkopinta, päällinen

ullakko /ˈullakːo/ (n)
sótão
  rakennuksen laipion ja vesikaton välinen tila

uloke /ˈuloke/ (n)
membro
  ympäristöstään ulkoneva kohta, ulkonema, ulkouma

ulos /ˈulos/ (adv)
fora
  ulkoilmaan, pois sisätilasta; niin, että adverbin kuvaaman toiminnan jälkeen ei olla jonkin sisällä

uloskäynti /ˈuloskˌæyntɪ/ (n)
saída
  uloskulun tapahtuma

ulostaa /ˈulostaː/ (v)
defecar
  tyhjentää peräsuoli luonnonmukaisesti ruuansulatusjätteistä

uloste /ˈuloste/ (n)
fezes
  peräsuolesta poistuvaa ruoansulatuksen jätettä ja kuona-aineita

ultimaattinen /ˈultɪmˌaːtːɪnen/ (adj)
último
  äärimmäinen

ultravioletti /ˈultravˌiolˌetːɪ/ (n)
ultravioleta
  sähkömagneettisen säteilyn näkyvää valoa lyhyemmät ja röntgensäteitä pidemmät aallonpituudet

ultraviolettikatastrofi /ˈultravˌiolˌetːɪkatˌastrofɪ/ (n)
catástrofe do ultravioleta
  1900-luvun alussa havaittu ongelma, kun mustan kappaleen säteilyn laskemiseen käytetty Rayleigh–Jeansin laki antoikin ultravioletin säteilyn ja suuremmilla aallonpituuksilla vääriä tuloksia

ultraääni /ˈultraˌæːnɪ/ (n)
ultrasom
  ääni, jonka taajuus on niin korkea, että ihminen ei sitä kuule (yli 20 000 Hz)

ulvoa /ˈulvoa/ (v)
uivar
  pitää pitkää jatkuvaa ääntä kuten koirat ja sudet, myös tuulen aiheuttamista äänistä

umbri /ˈumbrɪ/ (n)
umbro
  erään muinaisitalialaisen Umbriassa asuneen kansan jäsen

ummetus /ˈummetus/ (n)
prisão de ventre
  ruoansulatuselimistön toimintahäiriö, jossa suoliston toiminta hidastuu

umpikuja /ˈumpɪkˌuja/ (n)
beco sem saída
  kuja tai tie joka päättyy, ja siitä voi ainoastaan palata takaisin tulosuuntaan
  tilanne johon ei löydy ratkaisua

umpilisäke /ˈumpɪlˌisæke/ (n)
apêndice
  paksusuolen alkuosan eli umpisuolen pinnalta läheltä sitä paikkaa, missä ohutsuoli laskee paksusuoleen, alkava pieni ulkoneva lisäke

umpilisäkkeen tulehdus /ˈumpɪlɪsˌækːeːn tˈulehdus/ (n)
apendicite
  umpilisäkkeen patologinen tila, joka ilmenee voimakkaana kipuna

umpisuoli /ˈumpɪsˌuolɪ/ (n)
apêndice
  paksusuolen alkuosa

undulaatti /ˈundulˌaːtːɪ/ (n)
periquito
  eräs papukaijojen heimoon kuuluva papukaijalintujen laji tai sen yksilö

uneliaisuus /ˈunelɪˌaisuːs/ (n)
sonolência
  se, että on unelias

unettomuus /ˈunetːomuːs/ (n)
insónia
  se, että on uneton; tila, jossa ihminen ei yrityksestään huolimatta nukahda toivottuun aikaan, pysy unessa tai hän herää jatkuvasti liian varhain

uni /ˈunɪ/ (n)
sonho, sono
  unitila, nukkuminen
sonho
  unennäkö, nukkumisen aikana mielessä nähtävä tapahtuma

unikko /ˈunɪkːo/ (n)
papoula
  mikä tahansa unikkojen sukuun () kuuluva unikkokasvien laji tai sellaisen yksilö

unisieppari /ˈunɪsˌiepːarɪ/ (n)
apanhador de sonhos
  Pohjois-Amerikan ojibwa-intiaanien perinteinen taikakalu, jonka tarkoitus oli suodattaa pahat unet ja ajatukset päästäen lävitseen hyvät unet ja ajatukset; käytetään nykyisin lähinnä kulttuuriin liittyvänä koriste-esineenä

unissakävelijä /ˈunɪssˌakævˌelɪjæ/ (n)
sonâmbula
  unissaan kävelevä, unissakävelystä kärsivä

unissakävely /ˈunɪssˌakævˌely/ (n)
sonambulismo
  tahaton käveleminen tai muiden valvetilan toimien tekeminen unitilassa

unitauti /ˈunɪtˌautɪ/ (n)
doença do sono
  -suvun alkueläinten aiheuttama ja tsetsekärpäsen levittämä tartuntatauti

unkari /ˈuŋkarɪ/ (n)
húngaro
  unkarin kieli (kielitunnus: hu), Unkarissa puhuttava suomalais-ugrilaisen kielikunnan ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli. Sanalista

unkarilainen /ˈuŋkarɪlˌainen/ (adj)
húngaro
  Unkarista peräisin oleva tai Unkariin liittyvä

unohtaa /ˈunohtaː/ (v)
esquecer
  menettää muististaan jokin tieto tai karkottaa mielestään jokin asia

unssi /ˈunssɪ/ (n)
onça
  vanha massan yksikkö, käytössä anglosaksisissa maissa, kansainvälisesti 28,35 grammaa

untuva /ˈuntuva/ (n)
penugem
  pehmeä haituvamainen höyhen, jonka ruodon kehitys on ehkäistynyt ja jossa höydyt eivät ole väkäsillä kiinni toisissaan

uoma /ˈuoma/ (n)
leito
  veden virtaustaan varten maanperään kovertama ura

upota /ˈupota/ (v)
afundar
  vajota esim. veden tai hiekan alle

upottaa /ˈupotːaː/ (v)
afundar
  laittaa asia tai esine uppoamaan

upseeri /ˈupseːrɪ/ (n)
oficial
  päällystöön kuuluva henkilö, jolle on myönnetty jokin erityinen upseerin arvo

ura /ˈura/ (n)
rotina
  vinyyliseen äänilevyyn kaiverrettu jälki, jonka muodon vaihteluihin äänisignaali on tallennettu

uraani /ˈuraːnɪ/ (n)
urânio
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on U ja järjestysluku 92

urasiili /ˈurasˌiːlɪ/ (n)
uracil
  RNAn sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa, DNA:ssa sitä vastaa tymiini

urbaani /ˈurbaːnɪ/ (adj)
urbano
  kaupunkimainen, kaupunkilainen

urdu /ˈurdu/ (n)
Urdu
  indoarjalaiseen ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli (kielitunnus: ur )

urheilija /ˈurheilˌija/ (n)
esportivo
  urheilun harrastaja tai ammattilainen

urheilu /ˈurheilu/ (n)
esporte
  liikunnan harrastamista kilpailuhengessä

urheiluauto /ˈurheiluˌauto/ (n)
carro desportivo
  urheilulliseksi muotoiltu tehokas auto, joka muistuttaa kilpa-autoa

urkuri /ˈurkurɪ/ (n)
organista
  henkilö, joka soittaa urkuja

urologi /ˈurolˌoɡɪ/ (n)
urologista
  virtsa- ja miestentautien erikoislääkäri

urologia /ˈurolˌoɡɪa/ (n)
urologia
  nefrologialle läheinen oppi miesten virtsaelinten taudeista

urut /ˈurut/ (n)
órgão
  perinteisesti kirkossa käytettävä kosketinsoitin, jossa on sävelten tuottamiseen virtaavan ilman avulla soivat pillit

usein /ˈusein/ (adv)
frequentemente, seguido
  monta kertaa tihein väliajoin, yleensä sattumanvaraisesti

uskaltaa /ˈuskaltaː/ (v)
ousar
  olla tarpeeksi rohkea tehdäkseen jotakin

usko /ˈusko/ (n)
fé
  ihmisen vakaumus Jumalan tai muun yli-inhimillisen mahdin olemassaolosta ja tähän turvautuminen

uskoa /ˈuskoa/ (v)
acreditar, crer
  tuntea varmuutta jostakin asiasta tai jonkin asian olemassaolosta
  pitää jkn sanomaa asiaa totena

uskollinen /ˈuskollɪnen/ (adj)
fiel
  jollekin omistautuva; sellainen, joka ei petä jonkin luottamusta; luotettava

uskomaton /ˈuskomaton/ (adj)
incrível
  sellainen mitä on vaikea uskoa todeksi

uskonnollinen /ˈuskonnˌollɪnen/ (adj)
religioso
  uskontoon liittyvä

uskonnonvapaus /ˈuskonnˌonvapaus/ (n)
liberdade de religião
  oikeus tunnustaa ja harjoittaa haluamaansa uskontoa tai olla tunnustamatta mitään uskontoa

uskonto /ˈuskonto/ (n)
religião
  johonkin korkeampaan kohdistuvaan uskoon perustuva käsite

uskottavuus /ˈuskotːavuːs/ (n)
credibilidade
  se, että on uskottava

uskovainen /ˈuskovˌainen/ (n)
crente
  jonkin uskontokunnan oppeihin uskova henkilö

utare /ˈutare/ (n)
úbere
  nisäkkäiden elin, johon kuuluvat maitorauhaset, maitotiehyet ja nännit

uteliaisuus /ˈutelɪˌaisuːs/ (n)
curiosidade
  kiinnostuneisuus ja halu ottaa asioista selvää

utelias /ˈutelɪas/ (adj)
curioso
  kiinnostunut asioista

uudelleen /ˈuːdelleːn/ (adv)
de novo
  taas, toistamiseen, jälleen

uudenkaledonianhaukka /ˈuːdeŋkˌaledˌonɪˌanhaukːa/ (n)
gavião-de-barriga-branca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenkaledonianviherkaija /ˈuːdeŋkˌaledˌonɪˌanvɪhˌerkaija/ (n)
periquito-da-nova-caledônia
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenseelanninviherkaija /ˈuːdensˌeːlannˌinvɪhˌerkaija/ (n)
kakariki-fronte-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenvuodenpäivä /ˈuːdenvˌuodempˌæivæ/ (n)
Ano Novo
  vuoden ensimmäinen päivä, 1. tammikuuta

uudistaa /ˈuːdɪstaː/ (v)
reformar
  tehdä tai muuttaa uudeksi tai nykyaikaiseksi

uuhi /ˈuːhɪ/ (n)
ovelha
  naaraspuolinen karitsoinut lammas

uuni /ˈuːnɪ/ (n)
forno
  tiilestä muurattu rakennelma, jonka tulipesässä puuta polttamalla lämmitetään rakennusta tai kypsennetään ruokaa

uusi /ˈuːsɪ/ (adj)
novo
  iältään pieni (esine tai asia); vasta tai äskettäin ilmestynyt tai saatu; käyttämätön, vähän aikaa ollut; viimeinen, viime

uusikuu /ˈuːsɪkuː/ (n)
lua nova
  Kuun vaihe, jolloin Aurinko on sen takana valaisten Kuun vastakkaista puolta ja Maata kohti ei ole yhtään näkyvää valaistua Kuun pintaa, eikä Kuuta voida nähdä

uusiseelantilainen /ˈuːsɪsˌeːlantɪlˌainen/ (adj)
neozelandês
  Uudesta-Seelannista peräisin oleva tai Uuteen-Seelantiin liittyvä

uusiseelantilainen /ˈuːsɪsˌeːlantɪlˌainen/ (n)
neozelandês
  pysyvästi Uudessa-Seelannissa asuva henkilö

uusiutuva /ˈuːsiutˌuva/ (adj)
renovável
  sellainen joka uusiutuu

uusivuosi /ˈuːsɪvˌuosɪ/ (n)
Ano Novo
  (kronologia) vuoden vaihtumisen aika, vuoden alku

uusnatsi /ˈuːsnatsɪ/ (n)
neonazi
  uusnatsismia kannattava henkilö

uusnatsismi /ˈuːsnatsˌismɪ/ (n)
neonazismo
  toisen maailmansodan jälkeen syntynyt liikehdintä, joka ihannoi Adolf Hitlerin aikakautta ja joka tähtää kansallissosialismin elvyttämiseen

uusnorja /ˈuːsnorja/ (n)
nynorsk
  Norjan kahdesta virallisesta norjan kielen muodosta pienempi, (kielitunnus: nn)

uusplatonismi /ˈuːsplatonˌismɪ/ (n)
neoplatonismo
  erityisesti 200–500-luvuilla vaikuttanut filosofinen suuntaus, jossa platonismiin yhdistyi aristoteelisia, kristillisiä ja stoalaisia vaikutteita

uutinen /ˈuːtɪnen/ (n)
notícia
  tieto tai ilmoitus äskettäin sattuneesta tapahtumasta

uutistenlukija /ˈuːtɪstˌenlukˌija/ (n)
apresentador
  henkilö, joka lukee uutisia

uutistoimisto /ˈuːtɪstˌoimɪsto/ (n)
agência de notícias
  tiedotusalan julkaisuille ja muille käyttäjille uutisia ja ajankohtaisaineistoa hankkiva ja levittävä yhtiö

uutuus /ˈuːtuːs/ (n)
novidade
  jonkin uuden ilmaantumiseen ja uutena olemiseen liittyvä ominaispiirre
  juuri ilmestynyt, uusi julkiste, tuote tms.

uzbekki /ˈutsbekːɪ/ (n)
uzbeque
  uzbekin kieli, Uzbekistanissa puhuttava turkkilainen kieli (kielitunnus: uz). Sanalista

vaahdota /vˈaːhdota/ (v)
espumar
  tuottaa vaahtoa

vaahtera /vˈaːhtera/ (n)
bordo, ácer
  (yleisesti) vaahterakasveihin (Aceraceae) tai saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan vaahteroiden () suvun kesävihanta lehtipuu tai pensas, joita Suomessa edustaa luonnonvaraisena kasvava metsävaahtera ja puistopuina eräät muut lajit.

vaahterasiirappi /vˈaːhterasˌiːrapːɪ/ (n)
xarope/melado (de bordo/ácer)
  vaahteroiden mahlasta valmistettava makeutusaine

vaahto /vˈaːhto/ (n)
espuma
  nestemäinen aine, johon on sekoittunut paljon ilmaa tai muuta kaasua

vaahtokarkki /vˈaːhtokˌarkːɪ/ (n)
marshmallow
  eräs makeinen, vaahtokaramelli

vaaka /vˈaːka/ (n)
balança
  punnittavan kohteen painon (massa) mittaamiseen käytettävä laite

vaakasuora /vˈaːkasˌuora/ (adj)
horizontal
  maanpinnan tai lattian suuntainen

vaakuna /vˈaːkuna/ (n)
brasão, brasão de armas
  (heraldiikka) tunnuskuvana käytettävä kilvelle sijoitettu heraldinen tunnus

vaalea /vˈaːlea/ (adj)
louro, loiro
  sellainen värisävy, joka heijastaa enemmän valoa kuin tumma

vaalea /vˈaːlea/ (n)
loiro, louro
  hiuksiltaan ja iholtaan vaalea ihminen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (adj)
rosa
  sellainen, jonka väri on vaaleanpunainen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (n)
rosa
  vaaleasävyinen, runsaasti valkoista sisältävä punainen väri

vaalearosella /vˈaːleˌarosella/ (n)
rosela-pálida
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vaali /vˈaːlɪ/ (n)
eleição
  jonkun edustajan virallinen valintamenettely, jossa äänioikeutetut saavat äänestäen ilmaista, ketä kannattavat

vaalipiiri /vˈaːlɪpˌiːrɪ/ (n)
circunscrição eleitoral
  alue tai ryhmä, jonka piirissä vaalit käydään ja josta valitaan yksi tai useampia edustajia

vaaliuurna /vˈaːlɪˌuːrna/ (n)
urna
  laatikko johon täytetyt äänestysliput laitetaan odottamaan laskemista

vaalivilppi /vˈaːlɪvˌilpːɪ/ (n)
fraude eleitoral
  vaalien tulokseen vaikuttaminen epärehellisin keinoin

vaan /vˈaːn/ (adv)
mas
  vain

vaara /vˈaːra/ (n)
perigo, risco
  usein yllättävään tai poikkeukselliseen tilanteeseen liittyvät olosuhteet, joissa on ilmeinen onnettomuuden, vahingon tai sairauden saamisen tms. uhka tai kohonnut riski

vaarallinen /vˈaːrallɪnen/ (adj)
perigoso
  sellainen missä joku tai jokin on vaaralle altistuneena tai joka tahi mikä aiheuttaa vaaraa; vaaralle altistava; vaaraa aiheuttava

vaarallisesti /vˈaːrallɪsˌestɪ/ (adv)
perigosamente
  tavalla, joka on vaarallinen

vaate /vˈaːte/ (n)
vestuário
  kangas

vaatekaappi /vˈaːtekˌaːpːɪ/ (n)
armário
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu kaappi

vaateripustin /vˈaːterɪpˌustɪn/ (n)
cabide
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu apuväline

vaatetus /vˈaːtetus/ (n)
roupa
  niiden vaatekappaleiden muodostama kokonaisuus, joihin ihmiset verhoutuvat; pukineet;vaatteet ja asusteet

vaatia /vˈaːtɪa/ (v)
exigir
  ilmaista luja tahtonsa saada jotain, tehdä vaatimus

vaatimus /vˈaːtɪmus/ (n)
exigência
  vaade, tiukka ja ehdoton ilmaus siitä, kuinka on toimittava tai meneteltävä ja mitä ehtoja tai rajauksia on täytettävä

vaatturi /vˈaːtːurɪ/ (n)
alfaiate
  käsityöläinen, joka tekee ammatikseen vaatteita ja tarvittaessa uudistaa ja korjaa niitä

vade mecum /vˈade mˈekum/ (n)
vademécum
  elämänohjeita, neuvoja tms. sisältävä mukana kulkeva käsikirja

vadelma /vˈadelma/ (n)
framboesa
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas , joka tuottaa tavallisesti punaisia hedelmiä
  vadelman hedelmä, kerrattu luumarja, jota usein marjaksi kutsutaan, myös ainesanana

vaeltaa /vˈaeltaː/ (v)
viajar
  kulkea lähes lakkaamatta, olla vaelluksella

vagina /vˈaɡɪna/ (n)
#Portugali
  emätin

vaha /vˈaha/ (n)
cera
  pitkäketjuisen karboksyylihapon tai pitkäketjuisen alkoholin esteri

vahanokka /vˈahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-comum
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vahapalmuaratti /vˈahapˌalmuarˌatːɪ/ (n)
papagaio-de-crista-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vahingoittaa /vˈahɪŋŋˌoitːaː/ (v)
afligir
  aiheuttaa vahinkoa jollekin

vahingonilo /vˈahɪŋŋˌonɪlo/ (n)
Schadenfreude
  toiselle sattuneelle epäonnelle nauraminen

vahinko /vˈahɪŋko/ (n)
avaria
  tuleminen suunnittelematta raskaaksi

vahva /vˈahva/ (adj)
forte
  voimakas

vahvistaa /vˈahvɪstaː/ (v)
fortalecer
  tehdä vahvemmaksi, antaa voimaa
reforçar
  saattaa sopimus voimaan
confirmar
  osoittaa todeksi
  korostaa

vahvistin /vˈahvɪstɪn/ (n)
amplificador
  elektroniikan laite, jossa pienitehoinen signaali ohjaa suurempaa tehoa

vaihe /vˈaihe/ (n)
estágio
  tehtävän, työn tai tapahtumasarjan osa
  kantoraketin osa, jossa on omat rakettimoottorinsa ja polttoainekuormansa, käytetyt vaiheet irrotetaan, kun polttoaine on käytetty
fase
  osa aaltoliikkeen aallonpituudesta tai kohta sen aikana
  kohta jaksollisessa signaalissa, vaihekulma
  taivaankappaleen valaistun osan näkyvyys ja sen kasvu tai pieneneminen

vaihtaa /vˈaihtaː/ (v)
trocar
  ottaa tai panna jonkin tilalle; korvata jokin toisella, esimerkiksi vanha esine uudella
comutar
  antaa jotain saaden vastavuoroisesti jotain takaisin; tehdä jotain vastavuoroisesti toiselle

vaihteluväli /vˈaihtelˌuvælɪ/ (n)
amplitude
  muuttujan suurimman ja pienimmän arvon välimatka

vaihto-oppilas /vˈaihtoˈopːɪlas/ (n)
intercambista
  lukion, ammattikorkeakoulun tai yliopiston oppilas, joka opiskelee ja käy koulua toisessa maassa

vaihtoehto /vˈaihtoˌehto/ (n)
alternativa
  asia, joka voidaan valita muiden vaihtoehtojen joukosta

vaihtoehtoinen /vˈaihtoˌehtoinen/ (adj)
alternativo
  sellainen, joka muodostaa vaihtoehdon

vaihtokauppa /vˈaihtokˌaupːa/ (n)
permuta
  kaupankäynti, jossa ei käytetä rahaa vaihdonvälineenä; tavaran tai palvelun vaihtaminen toiseen

vaihtoraha /vˈaihtorˌaha/ (n)
trocado
  suuremmalla rahamäärällä tehdystä maksusuorituksesta takaisinsaatava raha

vaihtovirta /vˈaihtovˌirta/ (n)
corrente alternada
  suljetussa virtapiirissä kulkeva ajan funktiona suunnaltaan vaihteleva sähkövirta

vaikea /vˈaikea/ (adj)
difícil
  joka ei ole helppo suorittaa, mutta kuitenkin mahdollinen
  vakava
  hankala (luonteesta)

vaikeasti /vˈaikeˌastɪ/ (adv)
dificilmente
  vaikealla tavalla

vaikeus /vˈaikeus/ (n)
dificuldade
  jonkin ominaisuus, että se on vaikea

vaikka /vˈaikːa/ (adv)
ainda que
  esimerkiksi

vaikutin /vˈaikutɪn/ (n)
motivo
  motiivi

vaikuttaa /vˈaikutːaː/ (v)
influenciar
  aiheuttaa vaikutus tai muutos johonkin, muokata jotain asiaa, muuttaa jonkin etenemistä

vaikutus /vˈaikutus/ (n)
impacto
  syyn aiheuttama seuraus tai tulos

vaikutusvalta /vˈaikutˌusvalta/ (n)
influência
  valta, kyky vaikuttaa johonkuhun tai johonkin

vaikutusvaltainen /vˈaikutˌusvaltˌainen/ (adj)
influente
  sellainen, jolla on vaikutusvaltaa, ts. kytköksiä moneen tahoon, arvostusta herättävä, joka kykenee vaikuttamaan toisten mielipiteisiin

vaimentaa /vˈaimentaː/ (v)
amortecer
  saattaa vaimenemaan, tehdä vaimeammaksi

vaimo /vˈaimo/ (n)
esposa, mulher
  miehensä kanssa naimisissa oleva naispuolinen puoliso, aviovaimo

vain /vˈain/ (adv)
apenas
  ainoastaan, yksinomaan, pelkästään

vaino /vˈaino/ (n)
perseguição
  jonkin ihmisryhmän perusoikeuksien tahallinen epääminen ryhmän tai yhteisön ominaisuuksien vuoksi

vainoharhaisuus /vˈainohˌarhaisuːs/ (n)
paranoia
  se, että on vainoharhainen; harhaluulo, jossa koetaan kohtuutonta levottomuutta tai pelkoa omasta hyvinvoinnista; sisältyy uskomuksia mahdollisesta uhasta, tarkkailun alaisena tai jahdattuna olemisesta, tai salaliittoteorioita

vaippa /vˈaipːa/ (n)
fralda
  jalkojen välissä pidettävä suoja, joka kerää virtsan ja ulosteen, kun niitä ei voi tehdä muualle
manto
  kuoren alla oleva kerros

vaippaeläin /vˈaipːaelæin/ (n)
tunicado
  vaippaeläinten alapääjaksoon () kuuluva eliö, joista Suomessa tavataan vain pyrstökästä

vaivata /vˈaivata/ (v)
incomodar
  aiheuttaa jollekin huolta tai vaivaa; askarruttaa mieltä, tuottaa päänvaivaa

vaje /vˈaje/ (n)
déficit
  tilanne, jossa jostakin on vajausta; se, että jokin jää vajaaksi jostakin; alijäämä

vakaa /vˈakaː/ (adj)
estável
  joka on tasapainossa; joka ei horju, tärise tai heilu, stabiili

vakaumus /vˈakaumus/ (n)
convicção
  vakaa uskomus

vakaus /vˈakaus/ (n)
estabilidade
  asioiden vakaa olotila, tasapainoisuus, pysyvyys, rauhallisuus

vakava /vˈakava/ (adj)
sério
  syvällinen, tosissaan oleva tai otettava (pinnallisen vastakohtana)

vakavuus /vˈakavuːs/ (n)
gravidade
  vakavamielisyys, ilottomuus

vakio /vˈakɪo/ (n)
constante
  arvoltaan muuttumaton suure

vakoilla /vˈakoilla/ (v)
espiar
  tarkkailla ihmistä tai järjestöä salaa

vakoilu /vˈakoilu/ (n)
espionagem
  vakoileminen; tiedon kerääminen salaa

vakooja /vˈakoːja/ (n)
espião
  henkilö, joka harjoittaa vakoilua; vakoilija

vakosametti /vˈakosamˌetːɪ/ (n)
bombazine
  sametti, jonka nukkapinnassa on vakoja

vakuoli /vˈakuolɪ/ (n)
vacúolo
  kasvisolun soluelin, hajottavien reaktioiden tapahtumispaikka ja pigmenttien sijoituspaikka, joka pitää yllä kasvisolun sisäistä painetta osmoosin avulla, solunesterakkula

vakuus /vˈakuːs/ (n)
garantia
  sopimuksen tai lainkohdan perusteella määräytyvä vastapuolelle koituvan vahingon varalle asetettava pantti

vakuuttaa /vˈakuːtːaː/ (v)
assegurar
  kertoa jonkin asian olevan totta

vakuuttava /vˈakuːtːˌava/ (adj)
convincente
  joka vaikuttaa uskottavalta tai varmalta

vakuutus /vˈakuːtus/ (n)
seguro
  onnettomuuden tms. varalta tehtävä sopimus vahinkojen tasaamiseen erikoistuneen laitoksen kanssa siitä, että laitos riskin toteutuessa korvaa aiheutuneen vahingon

vala /vˈala/ (n)
juramento, promessa
  Jumalaan vedoten annettava määrämuotoinen vakuutus, pyhä sitoumus

valaa /vˈalaː/ (v)
moldar
  kaataa nestemäinen metalli muottiin jähmettymään

valaanpyynti /vˈalaːmpˌyːntɪ/ (n)
baleação
  valaiden metsästämistä

valaista /vˈalaista/ (v)
iluminar
  kohdistaa tai tuottaa valoa tilaan tai kohteeseen

valas /vˈalas/ (n)
baleia, cetáceo
  vedessä eläviä Cetacea-lahkon nisäkkäitä

vale /vˈale/ (n)
mentira
  valhe; tahallinen perätön väittämä; asia, jonka totuusarvo on tietoisesti esitetty virheellisesti

valeakaasia /vˈaleakˌaːsɪa/ (n)
acácia-bastarda
  eräs valeakaasioihin kuuluva puulaji () tai sen yksilö

valehdella /vˈalehdella/ (v)
mentir
  esittää valhe; puhua jotakin, joka ei pidä paikkaansa; olla puheissaan tai eleissään epärehellinen, sepittää

valehtelija /vˈalehtˌelɪja/ (n)
mentiroso
  henkilö, joka valehtelee tai jonka on todettu valehdelleen

valenssi /vˈalenssɪ/ (n)
valência
  lukuarvo, joka ilmaisee alkuaineen atomin muodostamien kemiallisten sidosten määrän
  luku, joka ilmaisee, kuinka monta argumenttia jokin tietty verbi kykenee hallitsemaan

valheenpaljastin /vˈalheːmpˌaljastɪn/ (n)
detector de mentiras
  laite, joka mittaa muutoksia ihmisen fysiologiassa sen selvittämiseksi, valehteleeko hän

valikko /vˈalɪkːo/ (n)
menu
  käyttöliittymäelementti, jossa vaihtoehtoisia toimintoja esitetään luettelona

valinta /vˈalɪnta/ (n)
seleção selecção
  yhden tai useamman ottaminen vaihtoehdoista

valistaa /vˈalɪstaː/ (v)
esclarecer
  opettaa, sivistää, lisätä tietämystä, antaa valistusta

valistunut arvaus /vˈalɪstunut ˈarvaus/ (n)
hipótese fundamentada
  kokemukseen tai tietämykseen perustuva arvaus

valistusaika /vˈalɪstusˌaika/ (n)
Iluminismo
  valistuksen aikakausi

valita /vˈalɪta/ (v)
escolher, eleger, seleccionar
  ottaa jokin vaihtoehdoista

valitettavasti /vˈalɪtˌetːavˌastɪ/ (adv)
infelizmente
  ilmaisee pahoittelua

valittaa /vˈalɪtːaː/ (v)
queixar-se
  ilmaista tyytymättömyys sanoin tai äännähdyksin
apelar
  ilmaista tyytymättömyys tuomioon tai päätökseen vaatimalla tapauksen uudelleenkäsittelyä tuomioistuimessa

valitus /vˈalɪtus/ (n)
lamento
  vaikeroiminen, vaikerrus

valjastaa /vˈaljastaː/ (v)
atrelar
  laittaa hevoselle tai muulle vetoeläimelle valjaat, laittaa valjaisiin

valkaista /vˈalkaista/ (v)
alvejar
  tehdä valkoiseksi

valkeahko /vˈalkeˌahko/ (adj)
esbranquiçado
  valkoista muistuttava, melkein valkoinen

valko-ohjasnäpsijä /vˈalkoˈohjasnˌæpsɪjæ/ (n)
olho-falso
  eräs näpsijöiden sukuun kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

valko-otsa-amatsoni /vˈalkoˈotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
papagaio de testa branca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkoapila /vˈalkoˌapɪla/ (n)
trevo-branco
  valkokukkainen apiloiden sukuun kuuluva kasvi

valkohäntäpeura /vˈalkohˌæntæpˌeura/ (n)
cariacu
  Amerikasta kotoisin oleva, peurojen alaheimoon kuuluva hirvieläinlaji (Odocoileus virginianus), jota siirrettiin Suomeen 1930- ja 1940-luvulla, tunnettiin aiemmin nimellä laukonpeura. Naaras on sarveton toisin kuin metsäpeuralla.

valkoinen /vˈalkoinen/ (adj)
branco
  valkea, sellainen, jonka väri on valkoinen, väriltään valkoinen

valkoinen kohina /vˈalkoineŋ kˈohɪna/ (n)
ruído branco
  satunnainen kohinalaji, jossa kaikki taajuudet esiintyvät samalla voimakkuudella

valkoinen kääpiö /vˈalkoineŋ kˈæːpɪø/ (n)
anã branca
  tiivis tähti, jonka koko on planeetan suuruusluokkaa ja massa tähden suuruusluokkaa; himmeä tähden jäänne

valkoinen tee /vˈalkoinen tˈeː/ (n)
chá branco
  teejauhe, joka sisältää vain kasvin kärkisilmuja tai ensimmäisiä lehtiä, joiden valkoinen lehtinukka jää koskemattomaksi
  perinteinen kiinalainen teelaatu, joka on valmistettu -lajikkeesta Fujianin maakunnassa

valkoisuus /vˈalkoisuːs/ (n)
alvura
  se, että on valkoinen

valkokakadu /vˈalkokˌakadu/ (n)
catatua-branca
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkokangas /vˈalkokˌaŋŋas/ (n)
ecrã
  alkuaan tekstiilinen nyk. yl. helmiäispintainen varjostin, jolle heijastetaan projektorilla elokuva tms.

valkokaulusrikollisuus /vˈalkokˌaulusrɪkˌollɪsuːs/ (n)
crime do colarinho branco
  se, että on valkokaulusrikollinen

valkokulta /vˈalkokˌulta/ (n)
ouro branco
  kullan, platinan ja eräiden muiden metallien seos

valkokurkkurosella /vˈalkokˌurkːurosella/ (n)
rosela-multicolorida
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkoposkihanhi /vˈalkopˌoskɪhˌanhɪ/ (n)
ganso-de-faces-brancas
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkopäämerikotka /vˈalkopˌæːmerɪkˌotka/ (n)
águia americana
  pääasiassa Pohjois-Amerikan mantereella elävä päiväpetolintu, () tai sen yksilö

valkorinta-aratti /vˈalkorˌintaˈaratːɪ/ (n)
tiriba-do-pescoço-branco
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkosilmämesikko /vˈalkosˌilmæmesˌikːo/ (n)
melífago-de-olho-branco
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkosipuli /vˈalkosˌipulɪ/ (n)
alho
  voimakkaan tuoksuinen ja makuinen sipulilaji (), jonka sipulia käytetään yleisesti ruuan valmistuksessa mausteena

valkovatsa-aratti /vˈalkovˌatsaˈaratːɪ/ (n)
marianinha-de-cabeça-amarela
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkovenäjä /vˈalkovˌenæjæ/ (n)
bielo-russo, bielorrusso
  valkovenäjän kieli (kielitunnus: be), lähinnä Valko-Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli, jota kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

valkovenäläinen /vˈalkovˌenælˌæinen/ (adj)
bielorrusso
  Valko-Venäjältä peräisin oleva tai Valko-Venäjään liittyvä

valkoviini /vˈalkovˌiːnɪ/ (n)
vinho verde, vinho branco
  väriltään vaalea viini

valkovuokko /vˈalkovˌuokːo/ (n)
anêmona dos bosques
  eräs vuokkojen sukuun kuuluva leinikkikasvien laji () tai sen yksilö

vallankaappaus /vˈallaŋkˌaːpːaus/ (n)
golpe de estado
  valtionjohdon syrjäyttäminen väkivalloin tai pakolla, tavallisimmin sotilaallisesti

vallankumouksellinen /vˈallaŋkumˌouksellɪnen/ (adj)
revolucionária
  vallankumousta tavoitteleva, vallankumoukseen pyrkivä, vallankumous-

vallankumouksellinen /vˈallaŋkumˌouksellɪnen/ (n)
revolucionária
  vallankumousta tavoitteleva, siihen pyrkivä henkilö

vallankumous /vˈallaŋkumous/ (n)
revolução
  sen hetkisen hallitsijan, hallinnon tai yhteiskuntarakenteen syrjäytys

vallihauta /vˈallɪhˌauta/ (n)
fosso
  vanhoja linnoituksia ympäröinyt kaivanto, jonka tarkoituksena oli yhdessä vallin kanssa muodostaa suojaava este hyökkääjille

vallita /vˈallɪta/ (v)
dominar
  olla hallitseva

valloni /vˈallonɪ/ (n)
valão
  romaaninen kieli (kielilyhenne: wa), jota puhutaan lähinnä Valloniassa eteläisessä Belgiassa

valmentaa /vˈalmentaː/ (v)
treinar
  ohjata urheilijan tai urheilijoiden harjoittelua
  ohjata henkilöä tai yhteisöä vuorovaikutuksen, toiminnan laadun ja tuloksen yms. kehittämisessä

valmentaja /vˈalmentˌaja/ (n)
treinador
  urheilijan tai urheilujoukkueen kouluttaja

valmis /vˈalmɪs/ (adj)
pronto
  loppuun asti tehty, käytettävissä oleva

valmistaa /vˈalmɪstaː/ (v)
preparar
  tehdä, laatia johonkin tarkoitukseen; laittaa ruokaa tai juomaa
fabricar
  tehdä tuotteita

valmistaja /vˈalmɪstˌaja/ (n)
fabricante
  jokin, joka valmistaa jotakin

valmistautua /vˈalmɪstˌautua/ (v)
preparar-se
  hankkiutua kuntoon, valmiiksi jotakin varten

valmistevero /vˈalmɪstˌevero/ (n)
imposto de consumo
  määrätyn tuotteen valmistajalta, tuottajalta tai maahantuojalta perittävä vero

valmius /vˈalmius/ (n)
prontidão
  se, että on varautunut poikkeuksellisiin olosuhteisiin

valo /vˈalo/ (n)
luz
  elektromagneettista säteilyä sellaisella aallonpituudella, johon silmän tappi- ja sauvasolut reagoivat tuottamalla näköaistimuksen; joukko fotoneja

valohoito /vˈalohˌoito/ (n)
helioterapia
  hoitomuoto, jossa iholle annetaan valoa tai ultraviolettisäteilyä

valoisa /vˈaloisa/ (adj)
claro
  sellainen, jossa on yleensä paljon valoa
luminoso
  (kuvaannollinen) optimistinen, toiveikas, iloinen, onnellinen

valokuva /vˈalokˌuva/ (n)
fotografia, foto
  kameralla otettu liikkumaton kuva jostakin kohteesta

valokuvaaja /vˈalokuvˌaːja/ (n)
fotógrafo
  henkilö joka ottaa valokuvia, erit. ammatikseen

valokuvata /vˈalokˌuvata/ (v)
fotografar
  ottaa yksi tai useampi valokuva

valokuvaus /vˈalokuvaus/ (n)
fotografia
  valokuvan otto, kuvan tekeminen kuvattavasta kohteesta kameraa eli valokuvauskojetta käyttäen

valonlähde /vˈalonlˌæhde/ (n)
fonte de luz
  paikka tai kappale, josta valo on peräisin

valonnopeus /vˈalonnopeus/ (n)
velocidade da luz
  fysikaalinen vakio, jota merkitään kirjaimella c (lat. celeritas, "nopeus"); sen arvo on 299 792 458 m/s eli noin 1 079 252 849 km/h, ja tämä vastaa valon kulkunopeutta täydellisessä tyhjiössä ja on samalla suurin tunnettu nopeus

valosaaste /vˈalosˌaːste/ (n)
poluição visual
  erityisesti yhdyskuntainfrastruktuuriin olennaisesti kuuluvien katuvalojen synnyttämä valon heijastuma maanpinnasta kohti avaruutta, mikä heikentää tähtien näkyvyyttä tähtitaivaalla, sillä tähtien valovoimakkuus on alhainen ja tähtien valo peittyy katuvalojen heijastuman alle

valottaa /vˈalotːaː/ (v)
expor
  alistaa valoon reagoiva materiaali, erityisesti kameran filmi, valolle

valovuosi /vˈalovˌuosɪ/ (n)
ano-luz
  tähtitieteessä käytetty pituuden yksikkö, joka vastaa valon vuodessa kulkemaa matkaa

valssi /vˈalssɪ/ (n)
valsa
  itävaltalaisperäinen kolmijakoinen paritanssi
cilindro
  kone jota käytetään valssauksessa

valta /vˈalta/ (n)
poder
  kyky tai oikeus saada aikaan haluttuja sosiaalisia seurauksia

valtaistuin /vˈaltaistwɪn/ (n)
trono
  monarkin virallinen tuoli, jota käytetään seremoniallisissa tilanteissa

valtakunnanomena /vˈaltakˌunnanˌomena/ (n)
globo crucífero
  yksi regaaleista, ristillä varustettu pallo, joka on hallitsijan tuntomerkki

valtakunnansali /vˈaltakˌunnansˌalɪ/ (n)
Salão do Reino
  Jehovan todistajien seurakuntarakennus

valtakunta /vˈaltakˌunta/ (n)
reino
  valtiosta erityisesti monarkian yhteydessä ja eräissä historiallisissa merkityksissä käytetty nimitys, valtioon kuuluvat maa-alueet

valtameri /vˈaltamˌerɪ/ (n)
oceano
  maapallon suurimmista meristä käytettävä nimitys

valtatyhjiö /vˈaltatˌyhjɪø/ (n)
vazio de poder
  tilanne, jossa poliittiseen valta-asemaan tai virka-asemaan kuuluvaa määräys- tai päätäntämahdollisuutta ei käytetä, sitä käytetään vajaasti tai sen käyttö on mielivaltaista

valtava /vˈaltava/ (adj)
enorme
  hyvin suuri, mahtava, massiivinen, kolossaalinen

valtikka /vˈaltɪkːa/ (n)
cetro
  hallitsijan, tyypillisesti kuninkaan käyttämä valtaa symboloiva koristeellinen sauva

valtimo /vˈaltɪmo/ (n)
artéria
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämestä poispäin

valtio /vˈaltɪo/ (n)
estado
  valtarakenne, joka käyttää oikeutta tietyllä alueellaan ja jolla on suvereniteetti

valtiokapitalismi /vˈaltɪˌokapˌitalˌismɪ/ (n)
capitalismo de Estado
  kapitalismia jossa valtio omistaa tuotantovälineet ja hyödyntää niitä kapitalismin periaatteiden mukaisesti

valtiomies /vˈaltɪomies/ (n)
estadista
  taitava ja huomattava valtiollinen johtomies

valtionpäämies /vˈaltɪˌompæːmies/ (n)
chefe de Estado
  valtiollisessa protokollassa korkeimman aseman haltija; mahdollisesti valtion johtaja tai symbolinen keulakuva

valtiosääntö /vˈaltɪosˌæːntø/ (n)
constituição
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisia suhteita koskeva keskeisin normisto

valtti /vˈaltːɪ/ (n)
trunfo
  eräissä korttipeleissä muita arvokkaammaksi määrätty maa

valtuuttaa /vˈaltuːtːaː/ (v)
autorizar
  antaa jklle oikeus tehdä jtak itseään sitovaa itsensä puolesta

valurauta /vˈalurˌauta/ (n)
ferro fundido
  rautaseos, joka sisältää hiiltä enemmän kuin teräs

valuutanvaihto /vˈaluːtˌanvaihto/ (n)
câmbio
  valuutan vaihto toiseksi vaihtosuhteella, jota kutsutaan valuuttakurssiksi

valuutta /vˈaluːtːa/ (n)
moeda
  valtion raha ja rahayksikkö

valuuttakurssi /vˈaluːtːakˌurssɪ/ (n)
taxa de câmbio
  valuutanvaihdossa käytettävä vaihtosuhde, joka voidaan ilmoittaa molemmin päin

valvoa /vˈalvoa/ (v)
supervisionar
  valvoa jonkin edistymistä, johtaa työtä

valvonta /vˈalvonta/ (n)
supervisão
  tarkailu tai silmälläpito

valvontakamera /vˈalvontˌakamˌera/ (n)
câmera de segurança
  tiettyä tilaa kuvaava ja valvova kamera, josta voidaan jälkeenpäin selvittää rikoksen tekijöitä

vamma /vˈamma/ (n)
deficiência
  jokin synnynnäinen tai pysyvä ruumiillisen tai henkisen kyvyn vajavaisuus tai puute

vammainen /vˈammainen/ (n)
inválido
  henkilö, jolla on jokin vamma

vampyyri /vˈampyːrɪ/ (n)
vampiro
  ihmismäinen taruolento, joka juo ihmisen verta

vanadiini /vˈanadˌiːnɪ/ (n)
vanádio
  eräs alkuaine, pehmeä, hopeanhohtoinen siirtymämetalli

vandaali /vˈandaːlɪ/ (n)
vândalo
  ilkityön tekijä

vaneri /vˈanerɪ/ (n)
compensado
  vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta yhteen liimaamalla valmistettu levymäinen puutuote

vangita /vˈaŋŋɪta/ (v)
aprisionar
  ottaa vangiksi

vanha /vˈanha/ (adj)
velho, antigo
  korkeaikäinen, kauan elänyt, iältään suuri

vanhahtava /vˈanhahtˌava/ (adj)
datado
  sellainen, joka on vanhanpuoleinen, vanhaan vivahtava, vanhahko

vanhainkoti /vˈanhaiŋkˌotɪ/ (n)
casa de retiro
  palvelulaitos, joka tarjoaa hoitopalvelua sellaisille vanhuksille, jotka eivät selviydy kotona tai palvelutalossa

vanhanaikainen /vˈanhanˌaikainen/ (adj)
antigo
  sellainen, joka kuuluu entisaikaan, entisajalle ominainen

vanhapiika /vˈanhapˌiːka/ (n)
solteirona, solteira
  lapsuuden kodissa tai yksin asuva ikääntynyt nainen, joka ei ole ikinä ollut naimisissa

vanhemmat /vˈanhemmat/ (n)
pais
  henkilön isä ja äiti

vanhempi /vˈanhempɪ/ (n)
genitor
  jonkun isä tai äiti

vanhentua /vˈanhentˌua/ (v)
envelhecer
  tulla vanh(emm)aksi

vanheta /vˈanheta/ (v)
envelhecer
  tulla vanhaksi, ikääntyä

vanhoillinen /vˈanhoillɪnen/ (adj)
conservador
  vanhakantainen, konservatiivinen

vanhurskaus /vˈanhurskaus/ (n)
moralidade
  se, että on vanhurskas

vanhus /vˈanhus/ (n)
idoso
  vanha henkilö

vanhuus /vˈanhuːs/ (n)
velhice
  iäkkyys, korkeaikäisyys, elämän loppupuoli

vanilja /vˈanɪlja/ (n)
baunilha
  vaniljaorkidea ja sen siemenkodasta kuivaamalla valmistettava mauste ja hajuste

vankeus /vˈaŋkeus/ (n)
aprisionamento
  vangittuna oleminen, tila, jossa vapaus on rajoitettu

vanki /vˈaŋkɪ/ (n)
prisioneiro, preso
  rikoksen vuoksi vapausrangaistusta vankilassa suorittava henkilö

vankila /vˈaŋkɪla/ (n)
prisão, cadeia
  suljettu laitos, jossa säilytetään rikoksista epäiltyjä tutkintavankeja, vankeusrangaistukseen tuomittuja tai sakon muuntorangaistusta suorittavia vankeja

vannoa /vˈannoa/ (v)
jurar
  luvata Jumalan nimeen jotain tai että jokin asia tulee tapahtumaan

vanukas /vˈanukas/ (n)
pudim
  yleensä jälkiruokana nautittava maitopohjainen ruokalaji

vapa /vˈapa/ (n)
vara
  kelastamisessa tai onkimisessa käytettävän välineen varsi, johon kela on kiinnitetty ja jota pitkin siima kulkee

vapaa /vˈapaː/ (adj)
livre
  sellainen, joka ei riipu tai ole kiinni (fyysisesti tai kuvaannollisesti); jota ei ole kahlittu, rajallinen tai rajoitettu

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (adj)
voluntário
  sellainen, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (n)
voluntário
  henkilö, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaakauppa /vˈapaːkˌaupːa/ (n)
livre comércio
  kansainvälinen kauppa siten että rajoitukset, kuten tullit ja tuontirajoitukset puuttuvat kahden tai useamman valtion välillä

vapaapäivä /vˈapaːpˌæivæ/ (n)
dia de férias
  päivä, jolloin ei tehdä ansiotyötä; työpäivän vastakohta

vapaus /vˈapaus/ (n)
liberdade
  se asiain tila, jossa joku tai jokin on vapaa

vapauttaa /vˈapautːaː/ (v)
liberar
  päästää vapaaksi jostakin paikasta jonne on suljettu
libertar
  valloittaa alue takaisin miehitysjoukoilta
  tehdä vapaaksi tai vapaammaksi, poistaa rajoituksia

vapautus /vˈapautus/ (n)
liberação
  vapauttaminen

vappu /vˈapːu/ (n)
Dia do Trabalhador
  (Suomessa usein) toukokuun 1. päivä sosialistisen vasemmiston juhlapäivänä

varaani /vˈaraːnɪ/ (n)
lagarto-monitor, monitor
  -heimon ja erityisesti -suvun lisko. Varaaneja elää Aasiassa, Afrikassa ja Australiassa

varakas /vˈarakas/ (adj)
afluente
  sellainen, jolla on suhteellisen paljon varoja, varoissaan oleva

varakreivi /vˈarakrˌeivɪ/ (n)
visconde
  aatelisarvo, paronin yläpuolella, mutta kreivin ja jaarlin alapuolella

varakuningas /vˈarakunˌiŋŋas/ (n)
vice-rei
  maata kuninkaan edustajana hallitseva henkilö

varanto /vˈaranto/ (n)
reserva
  resurssien lähde

varaosa /vˈaraˌosa/ (n)
sobressalente
  laitteen rikkoontuneen osan korvaajaksi varalla pidetty tai hankittu osa

varapresidentti /vˈaraprˌesɪdˌentːɪ/ (n)
vice-presidente
  henkilö, joka toimii presidentin sijaisena presidentin ollessa estyneenä

vararengas /vˈararˌeŋŋas/ (n)
estepe
  auton kyydissä oleva rengas; ajoneuvon ylimääräinen rengas puhkeamisen varalle

varas /vˈaras/ (n)
ladrão
  henkilö, joka varastaa, ottaa luvatta jotakin itselleen kuulumatonta

varastaa /vˈarastaː/ (v)
roubar
  ottaa luvatta omaisuutta, joka ei kuulu itselle

varastettu /vˈarastˌetːu/ (adj)
furtado
  luvatta, salaa, laittomasti otettu

varasto /vˈarasto/ (n)
estoque
  myöhempää käyttöä varten säilytetyt tavarat
armazém
  tavaroiden säilytystila
  varastorakennus

varastoida /vˈarastˌoida/ (v)
armazenar
  laittaa varastoon, pitää varastossa

varastointi /vˈarastˌointɪ/ (n)
armazenagem
  se, että varastoidaan
  se, että pidetään varastossa

varattu /vˈaratːu/ (adj)
ocupado
  jonkun toisen käytössä jo oleva

varaus /vˈaraus/ (n)
reserva
  etukäteen tilattu tai varattu oikeus johonkin
carga (elétrica)
  sähkövaraus

varhainen /vˈarhainen/ (adj)
inicial
  aikainen

varianssi /vˈarɪˌanssɪ/ (n)
variância
  hajontaluku, joka ilmoittaa miten suuria keskimäärin ovat neliöidyt poikkeamat odotusarvosta; keskihajonta korotettuna toiseen potenssiin

varikko /vˈarɪkːo/ (n)
depósito
  sotamateriaalin varastoalue
pitstop
  radan sivussa oleva erillinen alue, johon kilpailijat pysähtyvät tankkaamista, renkaiden vaihtoa tai muuta huoltoa varten

varis /vˈarɪs/ (n)
corvo
  edellisiin kuuluva laji () tai sen yksilö

varjo /vˈarjo/ (n)
sombra
  läpinäkymättömän kappaleen estämän valon taakse jäävä pimeämpi alue

varkaus /vˈarkaus/ (n)
furto, roubo
  toisen omaisuuden ottaminen luvatta

varma /vˈarma/ (adj)
certo, seguro
  jonka tapahtuminen tai toteutuminen on hyvin todennäköistä

varmasti /vˈarmastɪ/ (adv)
certamente
  ilman että siitä olisi epävarmuutta

varmistaa /vˈarmɪstaː/ (v)
assegurar
  tehdä varmaksi, ei jättää sattuman varaan

varmuus /vˈarmuːs/ (n)
certeza
  vakaa tieto jonkin asian tapahtumisesta

varmuuskopio /vˈarmuːskˌopɪo/ (n)
backup
  tietokoneen massamuistin tiedoista otettu kopio häviämisen tai tuhoutumisen varalta

varoa /vˈaroa/ (v)
precaver-se
  suojata t. suojella itseään jnk aiheuttamilta vaaroilta

varoittaa /vˈaroitːaː/ (v)
advertir, avisar
  tiedottaa jkta jstk vaarallisesta

varoitus /vˈaroitus/ (n)
aviso
  sopimattomasta toiminnasta annettu huomautus

varovainen /vˈarovˌainen/ (adj)
cauto
  joka ottaa toimiessaan vaarat huomioon

varpunen /vˈarpunen/ (n)
pardal, pássaro
  varpunen eli kotivarpunen () on paikkalintu, joka on yleinen suuressa osassa Eurooppaa ja Aasiaa. Kotivarpunen liikkuu parvina. Varpuset ovat 15 cm:n mittaisia, päältä ruskean pitkittäisviiruisia, vatsapuolelta harmaita. Koiraalla on musta kurkku.

varsa /vˈarsa/ (n)
potro
  yleensä keskenkasvuinen, nuori hevonen, myös aikuisesta hevosesta voidaan puhua isänsä tai emänsä varsana; myös muiden hevosensukuisten jälkeläinen

varsi /vˈarsɪ/ (n)
talo, haste
  kasvin osa, joka kannattelee lehtiä ja kukkia

varsijousi /vˈarsɪjˌousɪ/ (n)
besta
  tukilla ja yleensä jonkinlaisella laukaisukoneistolla täydennetty viritettävä jousiase

varsinainen /vˈarsɪnˌainen/ (adj)
propriamente dito
  pääasiallinen, tarkoitettu, haluttu

varsoa /vˈarsoa/ (v)
parir
  tammasta: synnyttää

varsta /vˈarsta/ (n)
mangual
  työkalu, jolla puitaessa lyödään maassa olevaa viljaa jyvien irrottamiseksi

vartalo /vˈartalo/ (n)
corpo
  nisäkkäillä ruumis eli keho, mihin pää ja raajat kiinnittyvät
raiz
  ihmisen keho (etenkin esteettisesti tai eroottisesti viehättävänä)

varte /vˈarte/ (n)
enxerto
  varttamisen tulos

vartija /vˈartɪja/ (n)
vigia
  henkilö, joka vartioi tiettyä paikkaa; työntekijä, joka suojelee omaisuutta tai henkilön koskemattomuutta

varttaa /vˈartːaː/ (v)
enxertar
  puutarhanhoidossa siirtää varsi

varuskunta /vˈaruskˌunta/ (n)
caserna
  pysyvästi sijoitettu puolustusvoimien yksikkö ja sen käyttämät tilat

varustaa /vˈarustaː/ (v)
equipar
  saattaa käyttö- tai toimintakuntoon

varvas /vˈarvas/ (n)
dedo pé, artelho
  jalassa jalkapöydän jatkeena olevat viisi nivelikästä uloketta

vasa /vˈasa/ (n)
corço
  poron, peuran tai hirven jälkeläinen

vasalli /vˈasallɪ/ (n)
servo
  keskiajan Euroopassa läänityksen haltija, joka oli voimakkaamman lääninherran alainen

vasama /vˈasama/ (n)
seta
  etenkin varsijousen tylppä, nuijamainen ammus, jota käytettiin turkis- ja pienriistan metsästyksessä, nykyisin maastoharjoittelussa

vasara /vˈasara/ (n)
martelo
  työkalu, jolla voidaan esim. lyödä nauloja puuhun

vasaraluu /vˈasaraluː/ (n)
martelo
  yksi kuuloelimeen kuuluvista kuuloluista

vasemmisto /vˈasemmˌisto/ (n)
esquerda
  nimitys, jota käytetään politiikassa oikeisto-vasemmisto-akselin vasemmassa päässä olevista ryhmistä

vasemmistolainen /vˈasemmˌistolˌainen/ (adj)
de esquerda
  vasemmistoon tai sen aatteeseen kuuluva tai siihen liittyvä

vasen /vˈasen/ (adj)
esquerdo
  ei oikea; joka sijaitsee määräsuunnasta samalla puolella kuin katsojan sydän yleensä on vartalon keskiviivaan nähden, vasemmanpuoleinen

vasenkätinen /vˈaseŋkˌætɪnen/ (adj)
canhoto
  sellainen, joka käyttää ensisijaisesti vasenta kättään

vasikka /vˈasɪkːa/ (n)
novilha, bezerro
  nautaeläimen poikanen

vaskitsa /vˈaskɪtsa/ (n)
licranço
  Suomessa esiintyvä käärmeen näköinen raajaton lisko ()

vastaaja /vˈastaːja/ (n)
respondedor
  se, joka vastaa
acusada
  riita- ja hallintoasioissa kantajan oikeuteen haastama osapuoli; rikosasioissa myös syytetty

vastaan /vˈastaːn/ (adv)
contra
  takaisin, vastavuoroisesti

vastaanottaja /vˈastaːnˌotːaja/ (n)
destinatário
  se joka ottaa vastaan

vastakkainen /vˈastakːˌainen/ (adj)
oposto
  jotakin vastaan suuntautuva
  kahdesta vaihtoehdosta tai ääripäästä toinen

vastakohta /vˈastakˌohta/ (n)
contrário
  johonkin nähden päinvastaista tarkoittava asia tai merkitykseltään vastakkainen sana

vastakulttuuri /vˈastakˌultːuːrɪ/ (n)
contracultura
  valtavirran kulttuurille vastakkainen liike

vastamyrkky /vˈastamˌyrkːy/ (n)
antídoto
  aine, joka tekee myrkyn tehottomaksi

vastapaavi /vˈastapˌaːvɪ/ (n)
antipapa
  paaviksi nimitetty henkilö, jota katolinen kirkko ei kuitenkaan pidä oikeana paavina

vastapäinen /vˈastapˌæinen/ (adj)
oposto
  vastapäätä sijaitseva

vastapäätä /vˈastapˌæːtæ/ (adv)
na frente de
  jonkin etupuolella jonkin toisella puolella

vastarinta /vˈastarˌinta/ (n)
resistência
  vastustus

vastasyntynyt /vˈastasˌyntynyt/ (n)
recém-nascido
  lapsi, joka on syntynyt juuri

vastata /vˈastata/ (v)
responder
  antaa vastaus (kysymykseen tai kommenttiin vuoropuhelussa)

vastaus /vˈastaus/ (n)
resposta
  esitettyyn kysymykseen löydetty ratkaisu, selitys tai muu kannanotto

vastavakoilu /vˈastavakˌoilu/ (n)
contraespionagem
  toiminta vakoilua vastaan

vastavallankumous /vˈastavˌallaŋkumous/ (n)
contrarrevolução
  vallankumouksen tehneiden vastustajien tekemä vallankumous, jolla pyritään kumoamaan sen saavutukset

vastavuoroinen /vˈastavˌuoroinen/ (adj)
recíproco
  sellainen, joka mukailee toisen osapuolen toimintaa; vuorollaan tai vuorostaan toiselle tehtävä tms.

vastavuoroisesti /vˈastavˌuoroisˌestɪ/ (adv)
mutuamente
  vuorostaan, toisen osapuolen toimintaa mukaillen; vuorotellen, toinen toiselleen

vastenmielinen /vˈastenmˌielɪnen/ (adj)
antipático
  ilmaisu jollekin inhottavalle, jopa oksettavalle, asialle

vastine /vˈastɪne/ (n)
equivalente
  sanan tai käsitteen kielellinen vastaavuus

vastoinkäyminen /vˈastoiŋkˌæymɪnen/ (n)
adversidade
  jotakin hankaloittava asia; vaikeus

vastus /vˈastus/ (n)
resistência
  resistanssi; elektroniikassa suure, jonka yksikkö on ohmi

vastustaa /vˈastustaː/ (v)
opor
  suhtautua torjuvasti
  tehdä vastarintaa

vastuu /vˈastuː/ (n)
responsabilidade
  se, että jonkun täytyy vastata jostakin, ottaa jonkin asian toteutumisesta syy niskoilleen

vastuuhenkilö /vˈastuːhˌeŋkɪlø/ (n)
responsável
  tietystä asiasta vastaava henkilö

vastuullinen /vˈastuːllɪnen/ (adj)
responsável
  sellainen, joka ottaa vastuuta, toimii vastuullisesti

vatja /vˈatja/ (n)
vótico
  kielitunnus vot, uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli, jota puhuvat vatjalaiset

vatkata /vˈatkata/ (v)
bater
  sekoittaa nopeasti usein ilmaa sitoen; vispata

vatsa /vˈatsa/ (n)
abdômen
  ihmisen vartalon etumus rinnan alapuolelta nivusiin, maha

vatsaontelo /vˈatsaˌontelo/ (n)
abdómen
  pallean ja lantion etuaukeaman väliin sijoittuva ruumiin ontelo, jossa sijaitsevat lukuiset sisäelimet joihin sisältyvät myös suolet

vatsatanssi /vˈatsatˌanssɪ/ (n)
dança do ventre
  itämainen tanssi, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä eri kulttuurien yhteisvaikutteissa pitkän ajan kuluessa kehittynyt esittävä soolotanssityyli

vauhti /vˈauhtɪ/ (n)
velocidade
  nopeus, nopea liikkuminen
taxa
  valmistautuminen

vaunu /vˈaunu/ (n)
carruagem
  hevosen vetämä kuljetusväline, erityisesti sellainen, jossa on umpinainen matkustamo tai tavaratila

vauva /vˈauva/ (n)
bebê, bebé
  alle vuoden ikäinen lapsi

vedalainen /vˈedalˌainen/ (adj)
védico
  arjalaisten Intiaan n. 1800 eaa. tuomaan vedalaiseen kulttuuriin liittyvä

vedenalainen /vˈedenalˌainen/ (adj)
subaquático
  sellainen, joka on veden alla, tai tapahtuu veden alla

vedenjakaja /vˈedenjˌakaja/ (n)
divisor de água
  kahden tai useamman vesistöalueen raja-alue, mistä vedet virtaavat eri suuntiin

vedota /vˈedota/ (v)
apelar
  esittää vetoomus; ottaa jokin asia esiin esim. itseään puolustaakseen.

vegaani /vˈeɡaːnɪ/ (n)
vegana
  ihminen, joka ei kuluta mitään eläinperäistä missään muodossa

vegaaninen /vˈeɡaːnɪnen/ (adj)
vegano
  veganismiin liittyvä

veganismi /vˈeɡanˌismɪ/ (n)
veganismo
  ideologia ja elämäntapa, jossa kieltäydytään pitämästä eläimiä hyödykkeinä eikä käytetä eläinperäisiä tuotteita missään muodossa

vehnä /vˈehnæ/ (n)
trigo
  leipävehnä, vehnien sukuun kuuluva viljalaji (Triticum aestivum)

vehnäjauho /vˈehnæjˌauho/ (n)
farinha de trigo
  vehnästä valmistettu jauho, jota käytetään paljon leivonnassa ja ruoanlaitossa

veistos /vˈeistos/ (n)
escultura
  veistämisen lopputulos

veitsi /vˈeitsɪ/ (n)
faca
  kattaukseen kuuluva ruoan leikkaamiseen ja levitteiden levittämiseen tarkoitettu ruokailuväline, myös keittiötyökalu

vekseli /vˈekselɪ/ (n)
letra de câmbio
  määrämuotoinen, kaikesta aineellisesta velkaperusteesta ja vastasuorituksesta riippumaton maksusitoumus

vektori /vˈektorɪ/ (n)
vector
  suure, jolla on tietty suuruus ja tietty suunta; vektoriavaruuden alkio

velaari /vˈelaːrɪ/ (n)
velar
  äänne, jota äännettäessä kieli koskettaa kitalaen pehmeää takaosaa

velaarinen /vˈelaːrɪnen/ (adj)
velar
  kielen selällä ja pehmeässä kitalaessa (kitapurje, velum) ääntyvä

velallinen /vˈelallɪnen/ (n)
devedora
  se, joka on lainannut jklta rahaa, se, joka on velkaa jklle

velho /vˈelho/ (n)
bruxo
  noita, henkilö, jonka sanotaan hallitsevan yliluonnollisia taikavoimia

veli /vˈelɪ/ (n)
irmão, frade
  miespuolinen sisarus

velipuoli /vˈelɪpˌuolɪ/ (n)
irmão de criação
  miespuolinen sukulainen, jonka kanssa jompikumpi vanhemmista (joko isä tai äiti) on yhteinen

veljellinen /vˈeljellɪnen/ (adj)
fraternal
  veljelle tai veljeydelle ominainen

veljenpoika /vˈeljempˌoika/ (n)
sobrinho
  veljen poika

veljeskunta /vˈeljeskˌunta/ (n)
fraternidade
  miehille tarkoitettu yhteisö, jonka jäsenet ovat sitoutuneet yhteiseen päämäärään; esimerkiksi munkkikunta, kilta tai salaseura

veljeys /vˈeljeys/ (n)
fraternidade
  se, että on veli; veljien välinen suhde

velka /vˈelka/ (n)
dívida
  velkasuhteessa velallisen velvoite, joka tarkoittaa tietyn suorituksen toimittamista velkojalle ja suorituksen täyttämättä jättämisestä aiheutuvaa oikeudellista vastuuta

veluuri /vˈeluːrɪ/ (n)
velour
  samettia muistuttava kangas, jolla on pehmeä ja nukkainen pinta

velvollisuus /vˈelvollɪsuːs/ (n)
compromisso, obrigação
  ympäristöltä tuleva pakko jonkin tekemiseen tai tekemättä jättämiseen oikeudellisesti tai moraalisesti

vene /vˈene/ (n)
barco
  vedessä kulkeva kulkuneuvo, yleensä selvästi pienempi kuin laiva

venetsialainen /vˈenetsˌialˌainen/ (adj)
veneziana
  Venetsiasta peräisin oleva

venetsialainen /vˈenetsˌialˌainen/ (n)
veneziana
  Venetsian asukas

venezuelalainen /vˈenetsˌuelalˌainen/ (adj)
venezuelano
  Venezuelasta peräisin oleva tai Venezuelaan liittyvä

venezuelalainen /vˈenetsˌuelalˌainen/ (n)
venezuelano
  pysyvästi Venezuelassa asuva henkilö

venezuelanaratti /vˈenetsˌuelˌanarˌatːɪ/ (n)
tiriba-de-orelha-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

venttiili /vˈentːɪːlɪ/ (n)
válvula
  nesteiden tai kaasujen virtauksen avaamista tai sulkemista ohjaava tekninen laite

venytellä /vˈenytellæ/ (v)
espreguiçar-se
  venyttää toistuvasti (erit. lihaksia)

venyttää /vˈenytːæː/ (v)
esticar
  tehdä jokin pidemmäksi vetämällä sen vastakkaisista päistä

venyä /vˈenyæ/ (n)
esticar
  pidentyä vetävän voiman vaikutuksesta

venäjä /vˈenæjæ/ (n)
russo
  venäjän kieli (kielitunnus: ru), Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (adj)
russo
  Venäjältä peräisin oleva tai Venäjään liittyvä
  etnisiin venäläisiin liittyvä

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (n)
russo, russa
  pysyvästi Venäjällä asuva henkilö

venäläinen ruletti /vˈenælˌæinen rˈuletːɪ/ (n)
roleta russa
  uhkapeli, jossa laitetaan patruuna revolverin rumpuun ja pyöräytetään sitä, jonka jälkeen piippu suunnataan omaa päätä kohti ja vedetään liipaisimesta

vepsä /vˈepsæ/ (n)
vepes
  (kielitiede) vepsän kieli (kielitunnus: vep), uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli

veranta /vˈeranta/ (n)
varanda
  oleskeluun tarkoitettu ja ympäristöön auki oleva tyypillisesti suurikokoinen kuisti, johon sisältyy katos ja sen lukuisia tukipylväitä

verbi /vˈerbɪ/ (n)
verbo
  sanaluokka, johon kuuluvat sanat merkitsevät toimintaa tai tilaa

verenpaine /vˈerempˌaine/ (n)
pressão
  verisuonistossa esiintyvä nesteen paine

verenpainemittari /vˈerempˌainemˌitːarɪ/ (n)
esfigmomanómetro
  laite, jolla mitataan verenpainetta

verenpurkauma /vˈerempˌurkauma/ (n)
hematoma
  tylpän vamman aiheuttama sisäinen verenvuoto. Vamma-alueelle syntyy verihyytymä ja ihon läpi nähdään mustelma, joka vaihtaa väriään tummanpunaisesta sinertävään ja kellertävään.

verensiirto /vˈerensˌiːrto/ (n)
transfusão de sangue
  toiselta ihmiseltä otetun veren siirto tarvitsijan elimistöön

verhiö /vˈerhɪø/ (n)
cálice
  kukan verholehtien kokonaisuus

verho /vˈerho/ (n)
cortina
  ikkunan eteen laitettava kangas, joka peittää ikkunan; ikkunaverho

verholehti /vˈerholˌehtɪ/ (n)
sépala
  jokin verhiön muodostavista kukkalehdistä

veri /vˈerɪ/ (n)
sangue
  nestemäinen kudos, joka kuljettaa happea ja ravinteita kehoon ja kuonaa pois kehosta

veriappelsiini /vˈerɪˌapːelsˌiːnɪ/ (n)
laranja-da-china
  hapahko, punainen appelsiinilajike.

verihiutale /vˈerɪhˌiutale/ (n)
plaqueta
  veressä esiintyviä kappaleita, jotka osallistuvat veren hyytymiseen

verikoe /vˈerɪkˌoe/ (n)
exame de sangue
  kemiallinen, biokemiallinen, hematologinen tai molekyylibiologinen testi, joka tehdään tutkittavan verestä ja jolla useimmiten yritetään saada tietoa veren koostumuksesta ja siten terveydestä

verikosto /vˈerɪkˌosto/ (n)
rivalidade
  kahden suvun välistä ikuista vihaa sovittamattomaksi katsotusta asiasta; murhatuksi tuleminen vältetään väistämällä eli muuttamalla pois alueelta

verilöyly /vˈerɪlˌøyly/ (n)
massacre, banho de sangue
  tapahtuma, jossa surmataan joukko ihmisiä poikkeuksellisen julmasti tai raa’asti

verimakkara /vˈerɪmˌakːara/ (n)
morcela
  makkara, jonka ainesosana on käytetty verta. Kuoreen pakatussa seokseksessa on yl. runsaasti viljaa, mausteina sipulia, suolaa ja muita valmistajan valitsemia mausteita. Täyte sisältää rasvaa ja joskus myös makkararaaka-aineeksi soveltuvia lihan osia.

verinahka /vˈerɪnˌahka/ (n)
derme
  ihoon kuuluva, orvaskeden alla sijaitseva runsasverisuoninen sidekudoskerros ()

verinen /vˈerɪnen/ (adj)
sangrento
  verta sisältävä; sellainen, jossa on näkyvästi verta; veren tahrima

veripankki /vˈerɪpˌaŋkːɪ/ (n)
banco de sangue
  verenluovutuksissa kerätyn veren varasto

veriplasma /vˈerɪplˌasma/ (n)
plasma sanguíneo
  veren nestemäinen osa ilman verisoluja

veriryhmä /vˈerɪrˌyhmæ/ (n)
tipo sanguíneo
  veren punasolujen ominaisuuksiin ja veriplasman vasta-aineisiin perustuva verityyppien ryhmittely

verisuoni /vˈerɪsˌuonɪ/ (n)
vaso sanguíneo
  elimistön kanava, jossa veri kulkee; jakautuvat valtimoihin ja laskimoihin

veritulppa /vˈerɪtˌulpːa/ (n)
coágulo de sangue
  verisuonen tukkiva verihyytymä tai muu virtauksen este

verkko /vˈerkːo/ (n)
rede
  langasta, myös rautalangasta, tai köydestä punottu kudos

verkkomaha /vˈerkːomˌaha/ (n)
barrete
  yksi märehtijöiden neljästä mahasta

verkkopallo /vˈerkːopˌallo/ (n)
netball
  pääasiassa naisten pelaama koripalloa muistuttava pallopeli, joka on suosittu Australiassa ja Uudessa-Seelannissa sekä muissa Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluvissa maissa

verkkosivusto /vˈerkːosɪvˌusto/ (n)
saite
  Internetissä saatavilla oleva yksittäinen kokonaisuus, joka identifioidaan uniikilla URL:lla; verkkosivujen joukko

vermutti /vˈermutːɪ/ (n)
vermute, vermouth
  yrteillä maustettu väkevä viini

vero /vˈero/ (n)
imposto, taxa
  valtion, kunnan tai muun sellaisen yhteisön, jolla on lain suoma oikeus kantaa veroja, perimä osuus tuloista tai omaisuudesta; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulo

veroparatiisi /vˈeropˌaratˌiːsɪ/ (n)
paraíso fiscal
  itsehallinnollinen alue, jossa on matala tai olematon veroaste; tällaisella hallintoalueella tietyt verot ovat matalia tai niitä ei ole lainkaan; tällaisia alueita yritykset ja varakkaat yksityishenkilöt pyrkivät hyödyntämään heihin kohdistuvan verorasituksen alentamiseksi

verottaa /vˈerotːaː/ (v)
taxar
  velvoittaa maksamaan tai periä veroa

verrannollinen /vˈerrannˌollɪnen/ (adj)
proporcional
  sellainen, että suureen suhde toiseen suureeseen pysyy vakiona eri arvoilla

verrata /vˈerrata/ (v)
comparar
  etsiä useasta asiasta niiden välisiä eroavaisuuksia ja yhtäläisyyksiä

verso /vˈerso/ (n)
gema
  kormi, monisoluisten kasvien normaalisti ylöspäin kasvava tai vaakasuora osa

verstas /vˈerstas/ (n)
oficina
  metallin tai puun työstöön tarkoitettu tila

vertailu /vˈertailu/ (n)
comparação
  toimenpide kahden tai useamman asian vertaamiseksi toisiinsa

vertaisarviointi /vˈertaisˌarvɪˌointɪ/ (n)
revisão por pares
  tieteellisen julkaisemisen tapa, jossa julkaisuun lähetetyt artikkelit arvioi sekä julkaisun toimitus että sen valitsemat ulkopuoliset asiantuntijat

vertaus /vˈertaus/ (n)
símile
  rinnastamalla tiettyä käsitettä merkitykseltään samantapaiseen ilmaisuun tätä käsitettä havainnollistava kielellinen ilmaus

vertauskuvallinen /vˈertauskuvˌallɪnen/ (adj)
simbólico
  sellainen, joka sisältää vertauksia, vertauskuvaksi tarkoitettu, vertauksellinen, allegorinen, symbolinen

verteksi /vˈerteksɪ/ (n)
vértice
  päälaki

vesakko /vˈesakːo/ (n)
capão
  vesojen muodostama kasvusto

vesi /vˈesɪ/ (n)
água
  kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista muodostuva yhdiste (H₂O), vedyn palamistulos, huoneenlämmössä kirkas, hajuton ja mauton neste

vesihana /vˈesɪhˌana/ (n)
torneira de água
  yleensä vesijohtoon liitetty hana, veden virtausta säätelevä venttiili

vesihiihto /vˈesɪhˌiːhto/ (n)
esqui aquático
  urheilumuoto, jossa hiihtäjät liikkuvat pitkin vedenpintaa erikoisvalmisteisilla vesisuksilla yleensä moottoriveneen vetämänä

vesihöyry /vˈesɪhˌøyry/ (n)
vapor [[d'água]]
  kaasuksi höyrystynyt vesi

vesijohtovesi /vˈesɪjˌohtovˌesɪ/ (n)
água da torneira
  talousvesi, joka johdetaan rakennukseen vesijohtoverkoston kautta; kraanavesi, hanavesi

vesikalvo /vˈesɪkˌalvo/ (n)
âmnio
  sisin sikiökalvo

vesikello /vˈesɪkˌello/ (n)
clepsidra
  kello, jossa tippuva vesi mittaa aikaa; kello, jonka koneisto toimii veden tippumisen voimalla

vesikrassi /vˈesɪkrˌassɪ/ (n)
agrião
  kaalin ja sinapin sukuinen salaatti- ja maustekasvi (Nasturtium officinalis)

vesileima /vˈesɪlˌeima/ (n)
marca d'água
  paperiin valmistusvaiheessa painettu valoa vasten näkyvä kuvio

vesilisko /vˈesɪlˌisko/ (n)
tritão
  yleinen Salamandridae-heimon pyrstösammakkolaji ()

vesimeloni /vˈesɪmˌelonɪ/ (n)
melancia
  arbuusi, mehevähedelmäinen viljelyskasvi (Citrullus lanatus), vihanneshedelmä ja sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja. Vesimelonin siemenet ovat jakautuneet tasaisesti koko hedelmälihaan toisin kuin melonilla

vesimittari /vˈesɪmˌitːarɪ/ (n)
registro/relógio [[d'água]]
  vedenkulutusmittari

vesimuodostuma /vˈesɪmˌuodostˌuma/ (n)
corpo d'água
  maanpinnan painanteeseen kerääntyneen veden muodostama, selvästi erottuva kokonaisuus, kuten meri, laguuni, järvi, lampi, joki, puro, pohjavesimuodostuma tms.

vesinokkaeläin /vˈesɪnˌokːaelæin/ (n)
ornitorrinco
  Australian mantereella ja Tasmaniassa esiintyvä räpyläjalkainen, ankannokkainen muniva nisäkäs (Ornithorhynchus anatinus)

vesipuhveli /vˈesɪpˌuhvelɪ/ (n)
búfalo-asiático
  suurikokoinen nautaeläin (Bubalus bubalis tai Bubalus arnee)

vesiputous /vˈesɪputous/ (n)
cascata, cachoeira
  kohta jossa joen vesi putoaa vapaasti alaspäin jyrkänteeltä tai syöksyy uomaansa pitkin alas jyrkässä kulmassa

vesipääsky /vˈesɪpˌæːsky/ (n)
falaropo-de-bico-fino
  pieni kurppien heimoon kuuluva kahlaajalintu

vesisärötys /vˈesɪsˌærøtys/ (n)
fratura hidráulica
  hydraulinen murtaminen: menetelmä, jolla irrotetaan fossiilisia energiavaroja pumppaamalla 1-2 kilometriä syvän reiän läpi suurella paineella vettä, hiekkaa ja kemikaaleja

vesitie /vˈesɪtie/ (n)
hidrovia
  kulkemiseen ja kuljetukseen käytettävä luonnon järjestämä kulkutie vesialueella

vesitorni /vˈesɪtˌornɪ/ (n)
caixa d'água
  torni ja siihen sijoitettu ylävesisäiliö, josta saadaan painovoiman avulla paineistettua vettä vesijohtoverkkoon

vesitykki /vˈesɪtˌykːɪ/ (n)
canhão d'água
  laite joka suihkuttaa vettä suurella paineella

vesivaaka /vˈesɪvˌaːka/ (n)
nível
  pinnan kaltevuuden tutkimiseen, erityisesti pysty- tai vaakasuoruuden määrittämiseen, käytettävä mittalaite

vesivärimaalaus /vˈesɪvˌærɪmˌaːlaus/ (n)
aquarela
  vesiliukoisia värejä käyttäen tehty maalaus

vessa /vˈessa/ (n)
lavabo
  ulostamista ja virtsaamista ja tavallisesti samalla henkilökohtaista siistiytymistä varten tehty tila

vesuri /vˈesurɪ/ (n)
podão
  pitkäteräinen työkalu pienpuuston raivaamiseen ja oksien karsimiseen

veteraani /vˈeterˌaːnɪ/ (n)
veterano
  vanha tai täysinpalvellut sotilas

veto /vˈeto/ (n)
puxada
  teonnimi verbistä vetää, vetämisen teko tai tulos
corrente
  häiritsevä sisäilman virtaus
aposta
  sopimus siitä, että kahdesta ihmisestä tai useammasta yksi maksaa muille, jos arvaa jonkin lopputuloksen väärin

vetokaappi /vˈetokˌaːpːɪ/ (n)
capela
  laboratorioissa käytettävä ilmastoitu kaappi

vetolaatikko /vˈetolˌaːtɪkːo/ (n)
gaveta
  huonekaluun, kalusteeseen tai muuhun rakenteeseen sijoitettu yleensä etupaneelissa näkyvästä kädensijasta tai vetimestä vetämällä osittain tai kokonaan esiin tuleva tavallisesti yläpuolelta avoin säilytyslaatikko

vetovoima /vˈetovˌoima/ (n)
atração
  magnetismin aiheuttama voima; magneetin taipumus vetää ferriittisiä kappaleita puoleensa

veturi /vˈeturɪ/ (n)
locomotiva
  rautateillä junaa vetävä moottoroitu laite

veturinkuljettaja /vˈeturˌiŋkuljˌetːaja/ (n)
maquinista
  työkseen veturia ajavan henkilön ammattinimike; veturimies

vety /vˈety/ (n)
hidrogénio, hidrogênio
  kevyin epämetallinen alkuaine, kemiallinen merkki H

vetyperoksidi /vˈetyperˌoksɪdɪ/ (n)
peróxido de hidrogénio
  nestemäinen, valkaisuun ja desinfioimiseen käytettävä vedyn ja hapen yhdiste, H₂O₂

vetypommi /vˈetypˌommɪ/ (n)
bomba de hidrogênio
  fuusioreaktioon perustuva pommi, missä käytetään räjähdysvoimana keveiden atomiytimien yhtyessä korkeassa lämpötilassa vapautuvaa energiaa

vetäytyä /vˈetæytˌyæ/ (v)
retirar-se
  siirtyä syrjään, luopua pelistä tai pelitilanteesta; mennä kuoreensa; mennä talviunille tms.

vetää /vˈetæː/ (v)
puxar, tirar
  liikuttaa itseään kohti tai mukanaan, kuljettaa perässään; repiä päistä pidemmäksi tai auki

viallinen /vˈiallɪnen/ (adj)
defeituoso
  esine tai asia, jossa on jokin vika

vibrafoni /vˈibrafˌonɪ/ (n)
vibrafone
  ksylofonia muistuttava lyömäsoitin, jossa on metalliset kielet ja tyypillisen huojuvan äänen aiheuttava moottori

video /vˈideo/ (n)
vídeo
  teknologia, jossa sähköisiä signaaleja käsitellään niin, että niistä saadaan liikkuvia kuvia

videokamera /vˈideˌokamˌera/ (n)
câmera de vídeo
  kamera, joka tallentaa liikkuvaa kuvaa ja ääntä elektronisesti

videopeli /vˈideˌopelɪ/ (n)
videojogo, vídeo game
  pelikonsolilla pelattava elektroninen peli

viedä /vˈiedæ/ (v)
carregar
  siirtää joku taikka jokin johonkin, kuljettaa ajoneuvolla
levar
  saattaa johonkin olotilaan
  johdattaa tanssissa
exportar
  riistää

viehe /vˈiehe/ (n)
isca
  siimaan kiinnitettävä kalastusväline, jonka koukkuun tai koukkuihin houkutellaan petokalaa tarttumaan

viemäri /vˈiemærɪ/ (n)
esgoto
  putki tai muu reitti jäteveden pois johtamista vasten

vieraanvarainen /vˈieraːnvarˌainen/ (adj)
hospitaleiro, hospitaleira
  joka ottaa mielellään vieraita vastaan ja/tai suhtautuu heihin ystävällisesti ja huomaavaisen anteliaasti

vieraanvaraisuus /vˈieraːnvarˌaisuːs/ (n)
hospitalidade
  se, että on vieraanvarainen

vierailla /vˈierailla/ (v)
visitar
  käydä jossakin

vierailu /vˈierailu/ (n)
visita
  jonkun käynti jossakin kutsuttuna tai muusta aloitteesta vierailijana

vieras /vˈieras/ (adj)
estranho, estranha
  ennestään tuntematon
estrangeiro, estranho
  (kielestä) joka ei ole äidinkieli

vieras /vˈieras/ (n)
hóspede, convidado
  henkilö, joka kyläilee tai vierailee jossakin, vierailija

viereinen /vˈiereinen/ (adj)
adjacente
  vieressä oleva, naapuri-

viesti /vˈiestɪ/ (n)
mensagem
  sanoma, kirjallinen tai suullinen asian tiedottaminen toiselle

viestintä /vˈiestɪntæ/ (n)
comunicação
  sanomien välittäminen, merkitysten tuottaminen ja yhteisen ymmärryksen rakentaminen

vietnam /vˈietnam/ (n)
vietnamita
  pääasiassa Vietnamissa puhuttava kieli (kielilyhenne: vi)

vietnamilainen /vˈietnamɪlˌainen/ (adj)
vietnamita
  Vietnamista peräisin oleva tai Vietnamiin liittyvä

vietnamilainen /vˈietnamɪlˌainen/ (n)
vietnamita
  pysyvästi Vietnamissa asuva henkilö

viettää /vˈietːæː/ (v)
inclinar
  olla kalteva

viha /vˈiha/ (n)
ódio
  jkt tai jtak kohtaan tunnettu voimakas vastenmielisyyden tunne tai suuttumus

vihainen /vˈihainen/ (adj)
bravo
  vihaa tunteva, kiukkuinen

vihaisesti /vˈihaisˌestɪ/ (adv)
enraivecidamente
  vihaisella tavalla

vihamielinen /vˈihamˌielɪnen/ (adj)
hostil
  vastustava, syrjivä asenne jotakuta kohtaan

vihamielisyys /vˈihamˌielɪsyːs/ (n)
hostilidade
  se, että on vihamielinen; vihamielinen suhtautuminen

vihannes /vˈihannes/ (n)
hortaliça, legume
  mehevä kasvi, jonka lehtiä, juuria, vartta tai kukkia käytetään ravinnoksi tuoreena tai kypsennettynä

vihapuhe /vˈihapˌuhe/ (n)
discurso de ódio
  vihantäyteinen puhe tai palaute, jossa selvästi ilmaistaan vihaa yllyttäen vihaan jotakuta tai joitakuita kohtaan; henkilölle tai organisaatiolle tunnekuohun vallassa annettu aggressiivinen palaute; loukkaava tai alatyylinen arvostelu

viharikos /vˈiharɪkos/ (n)
crime de ódio
  rikos, joka tehdään vähemmistöryhmään kuuluvaa kohtaan tähän ryhmään kuulumisen vuoksi

vihata /vˈihata/ (v)
odiar
  tuntea vihaa jkta kohtaan

viheltää /vˈiheltæː/ (v)
apitar
  päästää korkea ääni, esimerkiksi pilliin puhaltamalla
  tuottaa huulilla korkeaa ääntä

viheraranen /vˈiherˌaranen/ (n)
tuim
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viheraratti /vˈiherarˌatːɪ/ (n)
periquito-verde
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihersiipiara /vˈihersˌiːpɪˌara/ (n)
arara-vermelha
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihertävä /vˈihertˌævæ/ (adj)
esverdeado
  sellainen, jossa on vihreää

vihervahanokka /vˈihervˌahanˌokːa/ (n)
bico-de-lacre-meridional
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihervarpunen /vˈihervˌarpunen/ (n)
lugre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihje /vˈihje/ (n)
dica
  neuvo, jonka on tarkoitus edistää esimerkiksi tehtävän suorittamista tai auttaa vedonlyönnissä

vihkiminen /vˈihkɪmɪnen/ (n)
entrância
  virkaan asettaminen
  seremoniallinen käyttöönotto

vihkisormus /vˈihkɪsˌormus/ (n)
aliança
  avioliiton symbolina käytettävä sormus, jota miehet ja naiset kantavat vasemman käden nimettömässä; Suomessa on tapana, että naiset asettavat vihkisormuksen kihlasormuksen rinnalle

vihko /vˈihko/ (n)
caderno
  paperiarkeista tehty pehmeäkantinen nidos

vihne /vˈihne/ (n)
arista
  heinäkasvien siemenessä oleva okanen

vihollinen /vˈihollɪnen/ (n)
inimigo
  osapuoli, joka pyrkii tuhoamaan toisen

vihreä /vˈihreæ/ (adj)
verde
  väriltään vihreä
  luonnon arvoja ja ympäristöä varjeleva

vihreä /vˈihreæ/ (n)
verde
  vihreä väri

vihreä tee /vˈihreæ tˈeː/ (n)
chá verde
  teepensaan lehtiä, jotka ovat hapettuneet vain vähäisesti

vihurirokko /vˈihurɪrˌokːo/ (n)
rubéola
  viruksen aiheuttama kuumetauti, joka on herkästi tarttuva ja aiheuttaa punaläiskäistä ihottumaa

vihvilä /vˈihvɪlæ/ (n)
junco
  jokin vihviläkasvien heimoon kuuluvan suvun () yleensä monivuotisista kasveista

viidakko /vˈiːdakːo/ (n)
selva, jângal
  trooppinen sademetsä

viidakkolintuhaukka /vˈiːdakːolˌintuhˌaukːa/ (n)
gavião de flancos vermelhos
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viidakkoveitsi /vˈiːdakːovˌeitsɪ/ (n)
catana
  vesuria muistuttava työkalu jota käytetään sokeriruo'on katkomiseen ja kasvillisuuden leikkaamiseen

viihde /vˈiːhde/ (n)
entretenimento
  yleisnimi kevyelle ajanvietteelle, tapahtumille, esityksille tai toiminnoille, joiden tarkoitus on tuottaa huvia tai mielihyvää yksittäiselle ihmiselle tai suuremmalle yleisölle

viihdyttää /vˈiːhdytːæː/ (v)
divertir
  saada viihtymään

viikate /vˈiːkate/ (n)
gadanha, foice
  maataloustyökalu, jolla niitetään esimerkiksi heinää ja viljaa

viikatemies /vˈiːkatemies/ (n)
Morte
  kuoleman eräs henkilöitymä

viikinki /vˈiːkɪŋkɪ/ (n)
viking
  noin 800–1000-luvuilla viikinkeihin kuulunut henkilö

viikinkiaika /vˈiːkɪŋkɪˌaika/ (n)
era viking
  Pohjois-Euroopan historiassa rautakauteen kuuluva ajanjakso n. 800–1025/1050 jKr.

viikko /vˈiːkːo/ (n)
semana
  seitsemän päivän jakso

viikoittain /vˈiːkoitːain/ (adv)
semanalmente
  joka viikko

viikoittainen /vˈiːkoitːˌainen/ (adj)
semanal
  joka viikko tapahtuva

viikonloppu /vˈiːkonlˌopːu/ (n)
fim de semana, fim-de-semana
  viikonvaihde, viikon viimeiset päivät eli lauantai ja sunnuntai, joskus myös perjantai (lyh. vkl)

viikset /vˈiːkset/ (n)
bigode
  ylähuulessa nenän ja suun välissä sijaitseva karvoitus, huuliparta

viikuna /vˈiːkuna/ (n)
figo
  sen hedelmä, jota syödään varsinkin kuivattuna

viikunakaija /vˈiːkunakˌaija/ (n)
papagaio-do-figo-de-cara-azul
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viila /vˈiːla/ (n)
lima
  erilaisten materiaalien työstöön käytettävä tiheäänhammastettu, tankomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

viilata /vˈiːlata/ (v)
limar
  tasoittaa pintaa viilaa apuna käyttäen

viileä /vˈiːleæ/ (adj)
fresco
  lämpötilaltaan verrattain alhainen
  kylmähermoinen, rauhallinen

viime /vˈiːme/ (adj)
passado
  edellinen, edeltävä, äskeinen

viimeinen /vˈiːmeinen/ (adj)
último
  sellainen, jonka jälkeen ei tule enää yhtään

viimeinen /vˈiːmeinen/ (n)
último
  se tai hän, joka tulee viimeisenä tai jää viimeiseksi

viimeksi /vˈiːmeksɪ/ (adv)
por último
  edellisen kerran, toistaiseksi viimeiseksi tapahtuneella kerralla

viina /vˈiːna/ (n)
aguardente
  tislaamalla valmistettu, juotavaksi laimennettu vahva alkoholijuoma
bebida
  mikä tahansa alkoholijuoma

viinakauppa /vˈiːnakˌaupːa/ (n)
loja de bebidas
  lähinnä alkoholia myyvä myymälä; Alkon myymälä

viini /vˈiːnɪ/ (n)
vinho
  viinirypäleistä tai toisinaan marjoista tai hedelmistä käyttämällä valmistettava alkoholijuoma

viiniamatsoni /vˈiːnɪamˌatsonɪ/ (n)
chauá
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viiniköynnös /vˈiːnɪkˌøynnøs/ (n)
videira
  mikä tahansa viiniköynnöksien sukuun () kuuluva viiniköynnöskasvien heimon () laji tai sellaisen yksilö

viinilasi /vˈiːnɪlˌasɪ/ (n)
taça
  tietynlainen leveä ja jalallinen lasi, joka on tarkoitettu viinin tarjoiluun

viinimarja /vˈiːnɪmˌarja/ (n)
groselha
  herukka

viinipullo /vˈiːnɪpˌullo/ (n)
garrafa de vinho
  pullollinen viiniä; pullo, jossa on ollut viiniä tai joka on tarkoittu viinin säilytykseen

viinirypäle /vˈiːnɪrˌypæle/ (n)
uva
  rypäleittäin kasvava viiniköynnöksen marjamainen hedelmä, josta valmistetaan mm. viiniä, rusinoita ja rypälemehua

viinitila /vˈiːnɪtˌila/ (n)
vinha
  maatila, jolla viljellään ja usein valmistetaan viiniä

viipale /vˈiːpale/ (n)
fatia
  ohut tai hieman paksumpi ruoka-aineesta tai muusta aineellisesta leikattu pala

viiriäinen /vˈiːrɪˌæinen/ (n)
codorniz
  fasaanin sukuinen kanalintu, jota tarhataan munien takia ja metsästetään lihaksi

viirupöllö /vˈiːrupˌøllø/ (n)
coruja-uralense
  suurikokoinen varsinaisiin pöllöihin ja -sukuun kuuluva petolintu ()

viisaasti /vˈiːsaːstɪ/ (adv)
sabiamente
  viisaalla tavalla, järkevästi, ymmärrystä käyttäen

viisas /vˈiːsas/ (adj)
sábio
  joka tietää, osaa tai ymmärtää paljon asioita

viisaudenhammas /vˈiːsaudˌenhammas/ (n)
dente do siso
  takimmainen molaari ylä- tai alaleuassa; niitä on yhteensä neljä kappaletta ja ne puhkeavat noin 20 ikävuoden tienoilla

viisaus /vˈiːsaus/ (n)
sabedoria
  syvällinen tieto ja ymmärrys
  viisas ajatus tai neuvo; aforismi

viisikko /vˈiːsɪkːo/ (n)
quinteto
  viiden ryhmä

viisikulmio /vˈiːsɪkˌulmɪo/ (n)
pentágono
  monikulmio, jossa on viisi kulmaa ja sivua

viisumi /vˈiːsumɪ/ (n)
visto
  kohdemaan viranomaisen myöntämä maahantulo- ja oleskelulupa, joka usein kiinnitetään passin sivulle

viitata /vˈiːtata/ (v)
mencionar
  tarkoittaa puheessaan jtak

viitonen /vˈiːtonen/ (n)
cinco
  viiden numero, numero 5; numerolla viisi merkitty tai järjestetty
  viiden euron tai muun rahayksikön arvoinen kolikko tai seteli

viitta /vˈiːtːa/ (n)
capa
  harteilla pidettävä hihaton vaatekappale

viittaus /vˈiːtːaus/ (n)
referência
  tekstiin merkitty asiatiedon lähde

viittoma /vˈiːtːoma/ (n)
gesto
  viittomakielen ele, sanaa vastaava yksikkö

viittomakieli /vˈiːtːomakˌielɪ/ (n)
língua gestual
  Useimmiten kuuroille suunnattu kieli, jossa kielellinen viesti ilmaistaan viittomalla käyttäen käsite-, sana- tai merkkiviittomia. Viestiä elävöitetään ja sävytetään eleiden ja ilmeiden avulla. Viittomakieli on itsenäinen kieli, eikä vain tapa välittää puhutun kielen viestejä.

viiva /vˈiːva/ (n)
risco, traço
  muodoltaan ja ulkoasultaan usein vaihteleva, tavallisesti ympäristöstä väriltään tai sävyltään erottuva juova, piirto, raita, rantu, viiru tms.

viivakoodi /vˈiːvakˌoːdɪ/ (n)
código de barras
  informaation esitysmuoto, jossa tietoalkiot koodataan visuaaliseen, koneellisesti luettavaan muotoon; käytetään muun muassa tuotepakkauksissa tuotteiden tunnistamiseen

viktoriaaninen /vˈiktorɪˌaːnɪnen/ (adj)
vitoriano
  Iso-Britannian kuningatar Viktorian (hallitsi 1837–1901) aikainen

viktoriankaijanen /vˈiktorɪˌaŋkaijanen/ (n)
inseparável-de-fisher
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vikunja /vˈikunja/ (n)
vicunha
  eräs luonnonvaraisena elävä laamaeläin ()

vilja /vˈilja/ (n)
cereal
  ryhmä siemenkasveihin kuuluvia heinäkasveja, joiden siemeniä eli jyviä käytetään ravinnoksi

viljellä /vˈiljellæ/ (v)
amanhar, cultivar
  harjoittaa maanviljelyä, myös kasvattaa kasveja kasvihuoneessa tai puutarhassa

villa /vˈilla/ (n)
lã
  pitkäkarvaisista eläimistä saatava kuitu, jota käytetään tekstiilien raaka-aineena

villainen /vˈillainen/ (adj)
de lã
  villasta valmistettu

villakoira /vˈillakˌoira/ (n)
poodle
  eräs nykyisin lähinnä seurakoirana pidettävä koirarotu tai sen yksilö

villapaita /vˈillapˌaita/ (n)
suéter
  villalangasta valmistettu paita

villi /vˈillɪ/ (adj)
bravio
  sellainen, joka elää luonnonvaraisena; kesytön, villiintynyt

villi /vˈillɪ/ (n)
selvagem
  luonnonvaraistaloudessa elävä, ei-korkeakulttuurisen kansan jäsen

villisika /vˈillɪsˌika/ (n)
javali
  metsäkarju, kesyn sian villinä elävä kantamuoto

vilpillinen /vˈilpɪllɪnen/ (adj)
enganador
  petollinen, valheellinen

vilpittömyys /vˈilpɪtːømyːs/ (n)
sinceridade
  se, kun jokin on vilpitön

vilpitön /vˈilpɪtøn/ (adj)
sincero
  aito, rehellinen, jolla ei ole taka-ajatuksia

vilppi /vˈilpːɪ/ (n)
fraude
  epärehellinen teko (muiden harhauttamiseksi), harhautus, lievä petos

vilustua /vˈilustˌua/ (v)
resfriar-se
  kylmettymisen vuoksi tulla viluiseksi ja altistua flunssalle

vinous /vˈinous/ (n)
assimetria
  havaintoarvojen jakauman poikkeaminen normaalijakauman symmetrisestä kuviosta

vintilä /vˈintɪlæ/ (n)
pua
  käsillä veivattava pora

vinttikoira /vˈintːɪkˌoira/ (n)
lebréu
  eräs koirarotu

violetti /vˈiolˌetːɪ/ (adj)
lilás
  väriltään violetti, violetin värinen, sinipunainen

violetti /vˈiolˌetːɪ/ (n)
lilás
  violetti väri:

vipu /vˈipu/ (n)
alavanca
  yksinkertainen mekaaninen kone, missä matka muutetaan voimaksi

virallinen /vˈirallɪnen/ (adj)
oficial
  jonkin tunnustetun tai julkisen tahon vahvistama

virallisesti /vˈirallɪsˌestɪ/ (adv)
oficialmente
  siten, että on virallinen

viranomainen /vˈiranomˌainen/ (n)
funcionário
  valtiota tai kuntaa edustava ja valtion määräyksiä noudattava instituutio

virhe /vˈirhe/ (n)
erro
  vahingossa väärin mennyt tai tehty asia, erehdys

virheellinen /vˈirheːllɪnen/ (adj)
incorreto
  sellainen, joka on väärä (vastaus tms.)

virittää /vˈirɪtːæː/ (v)
afinar
  säätää soitin oikeaan vireeseen, säätää soittimen kielet soimaan halutulla äänenkorkeudella

viritys /vˈirɪtys/ (n)
afinação
  virittämisen toteutus

virka /vˈirka/ (n)
cargo
  yksittäinen, pysyväksi tarkoitettu tehtävä ja erillisellä päätöksellä ko. tehtävän hoitamiseksi julkisoikeudelliseen yhteisöön perustettu palvelussuhde

virkailija /vˈirkailˌija/ (n)
empregado
  alemmista virkamiehistä ja yksityisyritysten toimihenkilöistä

virkamies /vˈirkamies/ (n)
funcionário
  valtion, kunnan tai kirkon palveluksessa oleva viranhaltija, mies tai nainen

virke /vˈirke/ (n)
frase
  yhden tai useamman yhteenkuuluvan lauseen muodostama kielellisen ilmaisun kokonaisuus

virkistys /vˈirkɪstys/ (n)
recreação
  virkistäminen

virna /vˈirna/ (n)
ervilhaca
  jokin virnojen () sukuun kuuluva hernekasvi(laji)

viro /vˈiro/ (n)
estoniano
  Virossa puhuttava itämerensuomalaisiin kieliin kuuluva suomalais-ugrilainen kieli, eesti; kielitunnus: et

virolainen /vˈirolˌainen/ (adj)
estoniano
  Virosta peräisin oleva tai Viroon liittyvä

virolainen /vˈirolˌainen/ (n)
estoniano
  pysyvästi Virossa asuva henkilö

virsi /vˈirsɪ/ (n)
salmo
  runomittainen hengellinen laulu

virta /vˈirta/ (n)
corrente
  iso(hko) joki
corrente [[d'água]]
  veden virtaus joessa, salmessa tms.

virtahepo /vˈirtahˌepo/ (n)
hipopótamo
  suurikokoinen laumoissa elävä afrikkalainen nisäkäs (Hippopotamus amphibius), kasvinsyöjä, joka viettää suurimman osan päivästä vedessä

virtapiiri /vˈirtapˌiːrɪ/ (n)
circuito elétrico
  sähköenergian siirtymisen mahdollistava sähköä tuottavien, johtavien ja kuluttavien komponenttien muodostama kokonaisuus tai tällaisen osa

virtsa /vˈirtsa/ (n)
urina
  elimistön kuona-aine, joka muodostuu munuaisissa ja kulkeutuu sieltä virtsajohdinta pitkin virtsarakkoon, josta se poistuu virtsaputkia pitkin virtsattaessa

virtsaputki /vˈirtsapˌutkɪ/ (n)
uretra
  putkimainen elin, jota myöten virtsa poistuu elimistöstä; miehillä huomattavasti pidempi kuin naisilla

virtsarakko /vˈirtsarˌakːo/ (n)
bexiga
  häpyluun takana sijaitseva sidekudoksen, limakalvon ja sileän lihaksen muodostama, virtsaamisten väliaikoina virtsaa säilyttävä pussimainen elin

virtsata /vˈirtsata/ (v)
urinar
  tyhjentää virtsarakkonsa

virtuaalinen /vˈirtuˌaːlɪnen/ (adj)
virtual
  tietokoneella luotuun todentuntuiseen simulaatioon kuuluva

virtuaalitodellisuus /vˈirtuˌaːlɪtodˌellɪsuːs/ (n)
realidade virtual
  tietokonesimulaation tuottamien aistimusten avulla luotu keinotekoinen ympäristö

virtuoosi /vˈirtuˌoːsɪ/ (n)
virtuoso
  taituri

virus /vˈirus/ (n)
vírus
  proteiinikuoren ympäröimä RNA:n tai DNA:n pätkä, joka kykenee lisääntymään elävän solun sisällä käyttämällä hyväkseen sen tuotantojärjestelmiä

visentti /vˈisentːɪ/ (n)
auroque
  eurooppalainen biisoni,

visiiri /vˈisɪːrɪ/ (n)
vizir
  virkamies osmaniajan Turkissa

visio /vˈisɪo/ (n)
visão
  tulevaisuuden näkemys, myös tulevaisuuden tahdottu yksi tila

viski /vˈiskɪ/ (n)
uísque
  Britteinsaarilta peräisin oleva viljasta tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

viskositeetti /vˈiskosɪtˌeːtːɪ/ (n)
viscosidade
  sisäinen kitka, fluidien kyky vastustaa vierekkäisten kerrosten välisiä siirtymiä

vismutti /vˈismutːɪ/ (n)
bismuto
  metallinen alkuaine, tunnus Bi

vispilä /vˈispɪlæ/ (n)
batedor
  ruoanvalmistuksessa käytettävä väline, jolla vatkataan ainekset kuohkeaksi seokseksi

visuaalinen /vˈisuˌaːlɪnen/ (adj)
visual
  näkyvä, nähtävä, näköaistiin liittyvä

vitamiini /vˈitamˌiːnɪ/ (n)
vitamina
  kasveille, eläimille ja ihmiselle välttämättömiä orgaanisia yhdisteitä, joita ne tarvitsevat solujen aineenvaihduntaan joko valmiina yhdisteinä tai esiasteina; kasvit syntetisoivat tarvitsemansa vitamiinit itse, eläimet ja ihminen saavat niitä kasveja syömällä tai muita eläimiä ravintona käyttäessään

vitsi /vˈitsɪ/ (n)
piada
  kirjallinen tai suullinen lyhyt humoristinen kertomus

vitsikäs /vˈitsɪkæs/ (adj)
jocoso
  hauska, hupaisa

vittu /vˈitːu/ (n)
boceta
  naisen ulkosynnyttimet

viuhka /vˈiuhka/ (n)
leque
  säleistä ja paperista tai kankaasta tehty, suppuun painuva esine, jolla leyhytellään ilmavirralla kasvoja

viulisti /vˈiulɪstɪ/ (n)
violinista
  viulun soittaja

viulu /vˈiulu/ (n)
violino
  4-kielinen, korkeaäänisin jousisoitin, jolla on keskeinen asema kamari- ja klassisessa orkesterimusiikissa

viulukonsertto /vˈiulukˌonsertːo/ (n)
concerto violino
  konsertto viululle ja orkesterille

vivipaarinen /vˈivɪpˌaːrɪnen/ (adj)
vivíparo
  eläviä poikasia synnyttävä

vivuta /vˈivuta/ (v)
alavancar
  vääntää vipuvarren avulla

vlogi /vlˈoɡɪ/ (n)
videoblog
  blogi, jonka sisältö koostuu pääasiassa videoista, videoblogi

voi /vˈoi/ (n)
manteiga
  kermasta kirnuttu kiinteä ravintorasva

voida /vˈoida/ (v)
ser capaz de
  kyetä, pystyä tai saattaa tehdä jotakin

voide /vˈoide/ (n)
creme
  ulkoisesti käytettävä lääke- t. kosmeettinen valmiste

voikukka /vˈoikukːa/ (n)
dente-de-leão
  (erityisesti) eräs voikukkien sukuun kuuluva mykerökukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

voileipä /vˈoileipæ/ (n)
sanduíche
  leipäviipale, jonka pinnalle on sivelty voita tai korvaavaa levitettä ja sillä voi olla päällysteenä leikkeleitä tms.

voima /vˈoima/ (n)
força
  vuorovaikutus, joka aiheuttaa kiihtyvyyden tai paikallaan pysymisen

voimakas /vˈoimakas/ (adj)
forte
  henkilö, eläin, moottori tms. jolla on paljon fyysistä voimaa
  intensiivinen, vaikuttava, vahva aromiltaan

voimalaitos /vˈoimalˌaitos/ (n)
central eléctrica
  sähkön ja/tai lämmön tuotantolaitos, yleisimmin sähkövoimalaitos

voimavara /vˈoimavˌara/ (n)
expediente
  jokin abstrakti asia, jota voidaan käyttää hyödylliseen tarkoitukseen

voimistelija /vˈoimɪstˌelɪja/ (n)
ginasta
  voimistelun harrastaja

voimistelu /vˈoimɪstˌelu/ (n)
ginástica
  lihaskuntoa ja notkeutta kehittävä harjoittelu, jumppa

voitonpäivä /vˈoitompˌæivæ/ (n)
Dia da Vitória
  toisen maailmansodan Euroopan taisteluiden päättymisen (1945) vuosipäivä. Eri maissa 8. tai 9. toukokuuta.
  eri maissa erilaisia maan historian tärkeiden voittojen vuosipäiviä ja muistopäiviä

voittaa /vˈoitːaː/ (v)
superar
  olla jkta parempi jssk kilpailussa

voittaja /vˈoitːaja/ (n)
vencedor, ganhador
  joka on voittanut jotain

voittamaton /vˈoitːamaton/ (adj)
invencível
  sellainen, jota ei voi voittaa

voitto /vˈoitːo/ (n)
vitória
  taistelussa tai sodassa saavutettava vihollisen lyöminen

vokaali /vˈokaːlɪ/ (n)
vogal
  (yleensä) soinnillinen äänne, jota äännettäessä ilmavirta pääsee etenemään esteettä suun keskilinjalla ja joka voi toimia tavun ytimenä

vokatiivi /vˈokatˌiːvɪ/ (n)
vocativo
  eräissä kielissä oleva substantiivin sijamuoto, jossa puhuttelun kohteena oleva on; puhuttelusija. Vokatiivia käytetään myös huudahduksissa.

volframi /vˈolframɪ/ (n)
tungsténio, tungstênio
  hopeanvalkea metallinen alkuaine, kemiallinen merkki W

voltti /vˈoltːɪ/ (n)
volt
  jännitteen SI-yksikkö

vompatti /vˈompatːɪ/ (n)
vombate
  Vombatidae-heimon Australiassa elävä pussieläin, kolme eri lajia

votka /vˈotka/ (n)
vodca
  vodka, kirkas maustamaton viina

vulgaarilatina /vˈulɡaːrˌilatˌina/ (n)
latim vulgar
  latinan kielen puhuttu muoto, kansan käyttämä kieli, josta ovat kehittyneet romaaniset kielet, vastakohtana kirjallisuuden klassiselle latinalle

vulkaaninen /vˈulkaːnɪnen/ (adj)
vulcânico
  tuliperäinen, tulivuoriin liittyvä

vulkanismi /vˈulkanˌismɪ/ (n)
vulcanismo
  tuliperäisyys, tuliperäiset ilmiöt, tuliperäinen toiminta

vulva /vˈulva/ (n)
vulva
  häpy, naisen ulkoiset sukupuolielimet

vuo /vˈuo/ (n)
fluxo
  kentän vaikutus pinnan läpi

vuode /vˈuode/ (n)
cama
  valmistettu, yleensä pehmustettu makuupaikka, tavallisesti sängyssä

vuodenaika /vˈuodenˌaika/ (n)
estação
  vuoden osa, joka perustuu säätilan säännölliseen vaihteluun

vuodesohva /vˈuodesˌohva/ (n)
sofá-cama
  sohva, joka voidaan muuntaa vuoteeksi

vuohi /vˈuohɪ/ (n)
cabra
  onttosarvinen sorkkaeläin (Caprinae), jonka uroksilla on tyypillisesti suuret sarvet.

vuokra /vˈuokra/ (n)
aluguel
  lainattavan asian omistajalle sen käytöstä maksettava korvaus
  asunnon vuokra

vuokranantaja /vˈuokranˌantaja/ (n)
arrendador
  henkilö tai muu taho, joka antaa jotain vuokralle

vuokrata /vˈuokrata/ (v)
alugar, fretar
  ottaa jokin omaan käyttöön maksamalla omistajalle korvaukseksi vuokraa
  antaa jokin toisen käyttöön korvauksena saatavaa vuokraa vastaan

vuoksi /vˈuoksɪ/ (n)
preamar
  vuoroveden korkein vaihe, nousuvesi

vuono /vˈuono/ (n)
fiorde
  pitkä kapea, usein jyrkkäseinämäinen, syvä ja laakeapohjainen merenlahti

vuori /vˈuorɪ/ (n)
montanha, monte
  pinnanmuodostuma, hyvin suuri ja korkea, yleensä kallioinen

vuorijono /vˈuorɪjˌono/ (n)
cadeia de montanhas
  jonomainen muodostelma vuoria

vuorikaijanen /vˈuorɪkˌaijanen/ (n)
papagaio-pigmeu-de-peito-vermelho
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuorikiipeily /vˈuorɪkˌiːpeily/ (n)
alpinismo, montanhismo
  Alpeilta alkanut maailmanlaajuinen harrastus- ja urheilumuoto, jossa tavoitteellisesti liikutaan vuorenrinteillä

vuoristo /vˈuorɪsto/ (n)
serra
  useiden toisiinsa liittyvien selvästi erottuvien vuorien muodostama alue

vuoristolainen /vˈuorɪstolˌainen/ (n)
monteiro
  vuoristoisella seudulla asuva henkilö, vuoriston asukas

vuoristorata /vˈuorɪstˌorata/ (n)
montanha-russa
  huvipuistoihin yhtä matkustajavaunua tai useamman vaunun yhdistelmää varten rakennettu nopeasti vaihteleva rata, joka nousee ja laskee erityisesti suunniteltujen muotojen mukaan ja vaunut voivat kääntyä jossain radan vaiheessa myös ylösalaisin

vuoro /vˈuoro/ (n)
jogada
  jollekin määrätty määräaika, tai sallittu hetki teolle, esimerkiksi pelissä tai keskustelussa

vuorokausi /vˈuorokˌausɪ/ (n)
dia
  valoisan ja pimeän vaihtelun jakso, 24 tunnin aika edellisestä keskiyöstä seuraavaan keskiyöhön, yö ja päivä, Maan pyörähdys akselinsa ympäri

vuoropuhelu /vˈuoropˌuhelu/ (n)
diálogo
  vastavuoroinen keskustelu kahden osapuolen välillä

vuorotella /vˈuorotella/ (v)
alternado
  tehdä jotakin tai tapahtua keskenään vuoroissa

vuorovaikutus /vˈuorovˌaikutus/ (n)
interação
  kahden (tai useamman) välinen molemminsuuntainen vaikutus, keskinäinen vaikutus

vuorovesi /vˈuorovˌesɪ/ (n)
maré
  Maan liikkeistä Aurinkoon nähden ja samanaikaisesti Kuun liikkeistä Maahan nähden aiheutuvien vetovoimien aiheuttama jaksoittainen merenpinnan vaihtelu. Kuun liikkeillä on ilmiöön ratkaiseva vaikutus.

vuosi /vˈuosɪ/ (n)
ano
  aika, jossa Maa kiertää Auringon (lyh. v. tai SI-järjestelmässä a); tätä seuraava ajanlaskun yksikkö

vuosikertomus /vˈuosɪkˌertomus/ (n)
demonstração
  tilikauden päätteeksi laadittava selvitys yhteisön toiminnasta kuluneena vuonna

vuosikirja /vˈuosɪkˌirja/ (n)
anuário
  valmistuvan luokan tekemä kirja, jossa on opiskelijoista kuvia ja mainintoja siitä minkälainen on ja mistä on tullut tunnetuksi; merkittynä paljon suosituista opiskelijoista, jotka ovat osallistuneet sosiaalisiin tapahtumiin

vuosikymmen /vˈuosɪkˌymmen/ (n)
década, decénio
  kymmenen vuotta kestävä ajanjakso; erityisesti sellaiset vuosiluvut, jotka ovat viimeistä numeroa lukuun ottamatta samat (esimerkiksi 1960–1969)

vuosisata /vˈuosɪsˌata/ (n)
século
  sadan vuoden jakso, erityisesti sellaiset vuosiluvut, joiden alkuosat (numerot kahta viimeistä lukuun ottamatta) ovat samat

vuosittain /vˈuosɪtːain/ (adv)
anualmente
  joka vuosi tapahtuva

vuosittainen /vˈuosɪtːˌainen/ (adj)
anual
  sellainen mikä esiintyy tai tapahtuu joka vuosi

vuosituhat /vˈuosɪtuhat/ (n)
milénio, milênio
  ajanjakso, joka kestää tuhat vuotta

vuotaa /vˈuotaː/ (v)
vazar
  välittää salaista tietoa toiselle osapuolelle

vuoteenoma /vˈuoteːnˌoma/ (adj)
acamado
  sellainen, joka sairauden tai heikkouden takia joutuu pysyttelemään vuoteessa

vuoto /vˈuoto/ (n)
vazamento
  vuotaminen, kaasun tai nesteen yleensä tarkoitukseton tihkuminen tai valuminen huokosista, raoista tai rei’istä
  salaiseksi tarkoitetun tiedon päätyminen julkisuuteen

vuvuzela /vˈuvutsˌela/ (n)
vuvuzela
  stadiontorvi, trumpettia muistuttava muovinen lelusoitin

vyyhti /vˈyːhtɪ/ (n)
madeixa
  lanka, naru, köysi tai kaapeli kiedottuna kehän muotoon

vyö /vˈyø/ (n)
cinto
  vyötäröllä pidettävä vaatekappale, jolla voidaan sitoa esim. housut tai hame pysymään paremmin päällä ja koristeena

vyöhyke /vˈyøhyke/ (n)
zona
  ominaisuuksien, käyttötarkoituksen, hallinnoinnin tms. mukaan määritelty jotenkin rajallinen alue, seutu, sektori tai pinta

vyötiäinen /vˈyøtɪˌæinen/ (n)
tatu
  eräs nisäkäs

vyötärö /vˈyøtærø/ (n)
cintura
  uuma, vartalon kapea kohta lantion yläpuolella vatsan korkeudella

väestö /vˈæestø/ (n)
população
  tietyllä maantieteellisellä alueella elävä ihmispopulaatio

väestönlaskenta /vˈæestˌønlaskˌenta/ (n)
censo
  maan tai alueen asukkaiden laskenta, johon liittyy mahdollisesti kysely sosiaalisesta ja taloudellisesta asemasta, kansallisuudesta tai uskonnosta. Välillinen väestölaskenta tehdään tilastoja tarkastelemalla.

vähemmistö /vˈæhemmˌistø/ (n)
minoria
  vähemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, vähemmän kuin puolet

vähemmistökieli /vˈæhemmˌistøkˌielɪ/ (n)
língua minoritária
  kieli jota puhuu jonkin alueen kielellinen vähemmistö

vähemmän /vˈæhemmæn/ (adv)
menos
  komparatiivi adverbistä vähän

vähennettävä /vˈæhennˌetːævæ/ (n)
diminuendo
  vähennyslaskussa se luku, josta toinen luku vähennetään

vähennyslasku /vˈæhennˌyslasku/ (n)
subtração
  laskutoimitus, jossa oikeanpuoleisen luvun arvosta vähennetään vasemmanpuoleisen luvun arvo

vähentäjä /vˈæhentˌæjæ/ (n)
subtraendo
  vähennyslaskussa se luku, joka vähennetään toisesta luvusta

vähentää /vˈæhentæː/ (v)
subtrair
  tehdä vähennyslaskun merkitty laskutoimitus

vähintään /vˈæhɪntæːn/ (adv)
ao menos
  ei vähempää kuin, ainakin (yhtä paljon)

vähän /vˈæhæn/ (adv)
pouco
  (ainoastaan) pienessä määrin tai muutama kappale jotakin
um pouco
  jonkin verran, hiukan, niukasti

vähätellä /vˈæhætellæ/ (v)
depreciar
  puhua jostakin väheksyvästi

väite /vˈæite/ (n)
afirmação
  kielellinen ilmaus, jonka suhteen kysymys totuudesta ja epätotuudesta on tietyin edellytyksin mielekäs

väittely /vˈæitːely/ (n)
debate
  keskustelu, jossa esitetään vastakkaisia mielipiteitä

väittää /vˈæitːæː/ (v)
alegar
  kertoa asia totena; inttää, vakuuttaa

väkevä /vˈækevæ/ (adj)
forte
  pitoisuudeltaan suuri (liuos)

väki /vˈækɪ/ (n)
gente
  ihmiset tiettynä kollektiivisena kategoriana; ihmisjoukko jonakin yhteisönä, henkilöstönä tms.

väkipyörä /vˈækɪpˌyøræ/ (n)
roldana
  vetämisen ja nostamisen apuneuvona käytettävä urallisen kiekon ja köyden yhdistelmästä muodostuva laite, jota käyttäen voidaan muuttaa vedon suuntaa

väkivalta /vˈækɪvˌalta/ (n)
violência
  ihmiseen tai ihmisryhmään kohdistuva ruumiillinen tai henkinen vahingoittaminen

väkivaltainen /vˈækɪvˌaltainen/ (n)
violento
  sellainen, joka käyttää väkivaltaa
  sellainen, jossa käytetään tai johon liittyy väkivaltaa

väliaivot /vˈælɪˌaivot/ (n)
diencéfalo
  yksi aivojen ja aivorungon osa

välilehti /vˈælɪlˌehtɪ/ (n)
aba
  graafisen käyttöliittymän elementti, joka mahdollistaa sisällön katselemisen ilman uusia ikkunoita

väliliha /vˈælɪlˌiha/ (n)
períneo
  peräaukon ja sukupuolielimen välinen kehonosa

välimatka /vˈælɪmˌatka/ (n)
distância
  kahden paikan tai asian välinen etäisyys

välimerkki /vˈælɪmˌerkːɪ/ (n)
sinal de pontuação
  kirjoitusmerkki, jolla teksti jaetaan sanaryhmiin ymmärtämisen helpottamiseksi. V

välimuisti /vˈælɪmwˌistɪ/ (n)
cache
  pieni, nopea muisti, jonka tehtävä on nopeuttaa tietokoneen toimintaa

väline /vˈælɪne/ (n)
instrumento
  esine tai instrumentti, jolla tehdään jotain
meio
  keino

välinpitämätön /vˈælɪmpˌitæmætøn/ (n)
indiferente
  sellainen, joka ei osoita kiinnostusta; piittaamaton

välipala /vˈælɪpˌala/ (n)
lanche
  pieni ateria, joka syödään vuorokauden pääasiallisten aterioiden välissä

välittömästi /vˈælɪtːømˌæstɪ/ (adv)
imediatamente
  ilman ajallista viivettä, heti

välitunti /vˈælɪtˌuntɪ/ (n)
intervalo
  koulussa oppituntien välissä oleva tauko

välityspalvelin /vˈælɪtˌyspalvelɪn/ (n)
proxy server
  palvelin, johon opetaan yhteys varsinaisen resurssin lisältävän palvelimen sijaan, ja joka välittää liikenteen oikealle palvelimelle

välttämätön /vˈæltːæmætøn/ (adj)
necessário
  sellainen, joka täytyy tehdä, kohdata tms.

välttävä /vˈæltːævæ/ (adj)
aceitável
  riittävä, hyväksyttävä

vänrikki /vˈænrɪkːɪ/ (n)
subtenente
  alin upseeriarvo maa- ja ilmavoimissa

väri /vˈærɪ/ (n)
cor
  silmään tulevan näkyvän valon spektrin muotoa jäljittelevä subjektiivinen näköaistimus

värikalvo /vˈærɪkˌalvo/ (n)
íris
  silmässä värillisenä, yleensä sinisenä, ruskeana tai harmaana, näkyvä rengas mustuaisen ympärillä

värisaflori /vˈærɪsˌaflorɪ/ (n)
açafroa
  yksivuotinen ruohovartinen mykerökukkainen kasvi, jonka kukista saadaan oranssia väriainetta ja siemenistä terveellisenä pidettyä öljyä

värisokeus /vˈærɪsokeus/ (n)
daltonismo
  joillekin ihmisille ominainen tila, jossa väriaisti on häiriintynyt

värisuora /vˈærɪsˌuora/ (n)
straight flush
  pokerin pelikäsi, jossa kortit ovat numerojärjestyksessä ja samaa maata: esimerkiksi 4♣ 5♣ 6♣ 7♣ 8♣

väritön /vˈærɪtøn/ (adj)
incolor
  sellainen, jossa ei ole väriä

värjätä /vˈærjætæ/ (v)
tingir
  muuttaa jonkin väriseksi; kiinnittää väriä johonkin, varsinkin kankaaseen

värttinäluu /vˈærtːɪnæluː/ (n)
rádio
  peukalon puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

värähdellä /vˈæræhdellæ/ (v)
vibrar
  heilahdella tai tärähdellä jatkuvasti nopeasti. oskilloida

värähteleminen /vˈæræhtˌelemɪnen/ (n)
vibração
  värähtelyjen esiintyminen t. tapahtuminen

västäräkki /vˈæstærˌækːɪ/ (n)
alvéola
  siro pitkäpyrstöinen musta, harmaan ja valkoisen kirjava hyönteisiä syövä västäräkkien heimon pikkulintu ()

väsymys /vˈæsymys/ (n)
cansaço
  väsyminen, väsyneisyys, väsyneisyyden tunne

väsynyt /vˈæsynyt/ (adj)
cansado
  levon tai unen tarpeessa oleva; uupunut

väsyttää /vˈæsytːæː/ (v)
cansar
  saada jonkun henkiset tai ruumiilliset voimat loppumaan, saada väsymään

vävy /vˈævy/ (n)
genro
  oman lapsen aviomies

väylä /vˈæylæ/ (n)
barramento
  tiedonsiirtoyhteys, johon voi liittyä useita laitteita

vääntää /vˈæːntæː/ (v)
torcer
  taivuttaa mutkalle

väärentäjä /vˈæːrentˌæjæ/ (n)
falsificador
  henkilö joka väärentää; väärennöksen tekijä

väärentää /vˈæːrentæː/ (v)
contrafazer
  tehdä väärennös

väärin /vˈæːrɪn/ (adv)
erradamente
  tarkoituksen vastaisesti, epäasianmukaisesti, väärällä tavalla

väärinkäyttö /vˈæːrɪŋkˌæytːø/ (n)
abuso
  päihdyttävän lääkeaineen, pesuaineen, kaasusäiliön tms. käyttö päihdeaineena

väärä /vˈæːræ/ (adj)
errado
  ei tarkoitettu, haluttu, toivottu, valittu
  eettisesti tuomittava
  paikkansapitämätön, epätosi

walesilainen /vˈalesɪlˌainen/ (adj)
galês
  Walesista peräisin oleva tai Walesiin liittyvä

walesilainen /vˈalesɪlˌainen/ (n)
galês
  Walesissa asuva henkilö

watti /vˈatːɪ/ (n)
watt
  tehon, erityisesti sähkötehon, SI-järjestelmän mukainen yksikkö (1 W = 1 J/s), tunnus W.

weber /vˈeber/ (n)
weber
  magneettivuon SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Wb)

wieniläinen /vˈienɪlˌæinen/ (adj)
vienense
  Wienistä peräisin oleva

wiki /vˈikɪ/ (n)
wiki
  sisällöltään yleisön muokattavissa oleva Internet-sivusto

xhosa /kshˈosa/ (n)
língua xhosa
  erään eteläisessä Afrikassa elävän kansan jäsen
  heidän puhumansa nigeriläiskongolainen kieli (Kielitunnus: xh)

ydin /ˈydɪn/ (n)
núcleo, cerne
  esineen sisin tai keskeisin osa; asian keskeisin sisältö
núcleo
  atomiydin

ydinase /ˈydɪnˌase/ (n)
arma atómica
  pommi, jonka sytytyksen jälkeisessä fissioreaktiossa raskaat ytimet hajoavat, tai fuusioreaktiossa kevyet ytimet yhtyvät, vapauttaen valtavan määrän energiaa hetkessä räjähtäen voimakkaasti

ydinfuusio /ˈydɪnfˌuːsɪo/ (n)
fusão nuclear
  fuusioreaktio, fuusio

ydinfysiikka /ˈydɪnfysˌiːkːa/ (n)
física nuclear
  ydintutkimukseen keskittynyt fysiikan haara, jossa tutkitaan mm. atomien ytimiä, niiden rakennetta, reaktioita ja rakenteisiin vaikuttavia voimia

ydinperhe /ˈydɪmpˌerhe/ (n)
família nuclear
  perhe, jossa asuvat yhdessä vain vanhemmat ja heidän yhteiset lapsensa (jotka ovat yleensä korkeintaan varhaisessa aikuisiässä)

ydinpommi /ˈydɪmpˌommɪ/ (n)
bomba atômica
  pommi, jossa käytetään ydinreaktiota räjähdyksen aiheuttavana voimana

ydinreaktio /ˈydɪnreˌaktɪo/ (n)
reação nuclear
  prosessi, jossa atomiydin muuttuu toiseksi törmätessään yhteen toisen ytimen tai hiukkasen kanssa (vrt. kemiallinen reaktio); mikäli törmäyksessä ei tapahdu muutoksia ytimessä, ei kyseessä ole ydinreaktio vaan elastinen sironta; jos ydin hajoaa spontaanisti ilman törmäystä, on kyseessä radioaktiivinen hajoaminen; tunnetuimpia ydinreaktioita ovat fissio ja fuusio

ydinreaktori /ˈydɪnreˌaktorɪ/ (n)
reator nuclear
  laite jossa ylläpidetään hallittua ydinreaktiota

ydinsota /ˈydɪnsˌota/ (n)
guerra nuclear/atómica/atômica
  pääasiassa ydinaseilla käytävä sota

yhdeksänvyövyötiäinen /ˈyhdeksˌænvyøvˌyøtɪˌæinen/ (n)
tatu-galinha, tatuetê
  yksi pitkäkuonovyötiäisten sukuun kuuluvista vyötiäisten heimon () lajeista () tai sen yksilö

yhdenmukainen /ˈyhdenmukˌainen/ (adj)
uniforme
  samanlainen kuin jokin toinen tai jotkut toiset

yhdessä /ˈyhdessæ/ (adv)
junto
  samassa paikassa, seurassa tai ponnistuksessa

yhdiste /ˈyhdɪste/ (n)
união
  unioni, joukko-oppiin liittyvä käsite. Joukkojen A ja B yhdisteeseen kuuluvat ne alkiot, jotka sisältyvät jompaankumpaan tai molempiin joukoista A ja B.

yhdistys /ˈyhdɪstys/ (n)
associação
  useiden luonnollisten henkilöiden yhteenliittymä, hallinnollinen organisaatio, joka perustuu näiden henkilöiden keskinäiseen sopimukseen ja sopimuksen perusteella laadittuihin sääntöihin

yhdistää /ˈyhdɪstæː/ (v)
conectar
  liittää yhteen, tehdä yhdeksi kokonaisuudeksi
  laittaa yhteyteen, antaa yhteys
unificar
  olla yhteistä joillekin

yhteenlasku /ˈyhteːnlˌasku/ (n)
adição
  aritmeettinen laskutoimitus, jossa kaksi lukua yhdistetään kolmanneksi luvuksi niin, että ensimmäisen luvun arvo kasvaa toisen luvun verran

yhteensattuma /ˈyhteːnsˌatːuma/ (n)
coincidência
  tapahtumien satunnainen yhdenaikainen toteutuminen

yhteensopiva /ˈyhteːnsˌopɪva/ (adj)
compatível
  jonkin toisen kanssa toimiva/toimeentuleva

yhteensopivuus /ˈyhteːnsˌopɪvuːs/ (n)
compatibilidade
  se, että jotkin sopivat yhteen eli ovat yhteensopivia

yhteinen /ˈyhteinen/ (adj)
comum
  sellainen, joka on useamman kuin yhden oma tai usealle kuuluva; yhteisomistuksinen; useamman kuin yhden käytössä tai hallussa oleva

yhteiskunta /ˈyhteiskˌunta/ (n)
sociedade
  tietyllä maantieteellisellä alueella asuvien ja vuorovaikutuksessa olevien ihmisten muodostaman yhteisö; myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa

yhteiskuntaluokka /ˈyhteiskˌuntalˌuokːa/ (n)
classe social
  yhteiskuntaan kuuluvien henkilöiden muodostama koulutuksen sekä taloudellisen, poliittisen, ammatillisen tms. aseman mukainen sosioekonominen, tarkemmin rajaamaton yhtenäinen laaja ryhmä

yhteiskuntaoppi /ˈyhteiskˌuntaˌopːɪ/ (n)
estudos sociais
  oppiaine, jonka tarkoituksena on avartaa näkemystä suomalaisesta yhteiskunnasta ja ohjata oppilasta toimimaan vastuullisesti ja aktiivisesti yhteiskunnassa

yhteiskuntasopimus /ˈyhteiskˌuntasˌopɪmus/ (n)
contrato social
  yleinen eettinen julkisen moraalin yhteiskuntafilosofinen perustelu, jonka mukaan luonnontilassa olevat ihmiset solmivat keskenään sopimuksen, jolla he perustavat valtion

yhteislaukaus /ˈyhteislˌaukaus/ (n)
salva
  useilla aseilla samanaikaisesti komennosta ammuttu laukaus

yhteistyö /ˈyhteistyø/ (n)
cooperação
  työn tekeminen jonkun muun kanssa

yhteisö /ˈyhteisø/ (n)
comunidade
  yhteisten etujen tai päämäärien perusteella yhteen luettu ihmisryhmä tai muu joukko

yhtenäinen /ˈyhtenˌæinen/ (adj)
homogênea, homogêneo
  ehyt, koossa pysyvä

yhteys /ˈyhteys/ (n)
conexão
  eri tahojen liittyminen toisiinsa tai niitä yhdistävien tekijöiden olemassaolo
  tilanne, hetki, konteksti
  osapuolten mahdollisuus viestiä eli kommunikoida keskenään

yhtiö /ˈyhtɪø/ (n)
sociedade
  yhden tai useamman henkilön taloudellisen edun hankkimiseksi muodostama toiminimellä varustettu yhteenliittymä

yhtiöjärjestys /ˈyhtɪøjˌærjestys/ (n)
contrato social
  osakeyhtiön säännöt sisältävä asiakirja, jossa Suomen lain mukaan on kerrottava vähintään yhtiön toiminimi, kotipaikka ja toimiala

yhtye /ˈyhtye/ (n)
banda
  musiikkia esittävä yhtymä, laulu t. instrumentaaliryhmä

yhtä /ˈyhtæ/ (adv)
tanto
  keskenään vastaavasti, saman määrän verran

yhtäkkiä /ˈyhtækːˌiæ/ (adv)
repentinamente
  aivan äkisti, aivan odottamatta, silmänräpäyksessä, vailla varoitusta, äkillisesti

yhtälö /ˈyhtælø/ (n)
equação
  kahden matemaattisen lausekkeen väitetty yhtäsuuruus, joka voi olla joko tosi tai epätosi. Merkitään yleensä kirjoittamalla lausekkeet yhtäsuuruusmerkin molemmin puolin. Usein yhtälö sisältää tuntemattomia muuttujia, jotka halutaan ratkaista.

ykkönen /ˈykːønen/ (n)
um
  yhden numero, numero 1; numerolla yksi merkitty tai järjestetty

yksiavioinen /ˈyksɪˌavɪˌoinen/ (adj)
monógamo
  monogaaminen; sellainen, jolla on vain yksi puoliso

yksikielinen /ˈyksɪkˌielɪnen/ (n)
monolíngue
  sellainen, joka osaa vain yhtä kieltä

yksikkö /ˈyksɪkːø/ (n)
singular
  singulaari, kieliopillinen luku, jota käytetään yhteen olioon viitatessa

yksilö /ˈyksɪlø/ (n)
indivíduo
  populaatioon tai lajiin kuuluva sen yksittäinen us. muista suhteellisesti riippumaton edustaja, yksittäinen organismi
  yksittäinen henkilö

yksilöllinen /ˈyksɪlˌøllɪnen/ (adj)
individual
  yksilöä koskeva; yksilölle ominainen, yksilökohtainen

yksilöllisesti /ˈyksɪlˌøllɪsˌestɪ/ (adv)
individualmente
  yksilöllisellä tavalla; erillisinä yksilöinä; yksilöitä koskien

yksilöllisyys /ˈyksɪlˌøllɪsyːs/ (n)
individualidade
  se, että on yksilöllinen

yksimielinen /ˈyksɪmˌielɪnen/ (adj)
unânime
  ilman vastakkaisia mielipiteitä

yksimielisyys /ˈyksɪmˌielɪsyːs/ (n)
unanimidade
  se, että on yksimielinen

yksin /ˈyksɪn/ (adv)
só, sozinho
  ilman kenenkään muun seuraa

yksinkertainen /ˈyksɪŋkˌertainen/ (adj)
simples
  sellainen, joka ei ole moninkertainen

yksinkertaisesti /ˈyksɪŋkˌertaisˌestɪ/ (adv)
simplesmente
  yksinkertaisella tavalla

yksinkertaistaa /ˈyksɪŋkˌertaistaː/ (v)
simplificar
  tehdä yksinkertaiseksi tai yksinkertaisemmaksi

yksinkertaistua /ˈyksɪŋkˌertaistˌua/ (v)
simplificar-se
  tulla yksinkertaisemmaksi

yksinoikeus /ˈyksɪnˌoikeus/ (n)
direito exclusivo
  se, että vain yhdellä on oikeus käyttää jotakin, eikä muilla ole tapauksessa vastaavaa oikeutta

yksinäinen /ˈyksɪnˌæinen/ (adj)
só
  yksin oleva, vailla seuraa

yksinäisyys /ˈyksɪnˌæisyːs/ (n)
solidão
  yksin olemisen kokemus

yksipuolinen /ˈyksɪpˌuolɪnen/ (adj)
unilateral
  yksipuoleinen; sellainen, jolla on vain yksi puoli (joka on esim. täytetty)
  itsevaltaisesti ilman muiden osapuolien kuuntelemista tehty

yksisarvinen /ˈyksɪsˌarvɪnen/ (n)
unicórnio, licorne
  kuvitteellinen hevonen, jolla on yksi sarvi päälaellaan

yksiselitteinen /ˈyksɪselˌitːeinen/ (adj)
inequívoco
  sellainen jolla on vain yksi selitys

yksisilmäinen /ˈyksɪsˌilmæinen/ (adj)
caolho
  sellainen eläin tai ihminen, jolla on vain yksi (toimiva) silmä

yksisuuntainen /ˈyksɪsˌuːntainen/ (adj)
de mão única
  sellainen, jota saa ajaa vain yhteen suuntaan

yksitavuinen /ˈyksɪtˌavwɪnen/ (adj)
monossilábico
  (sanasta) sellainen, joka koostuu vain yhdestä tavusta

yksitellen /ˈyksɪtˌellen/ (adv)
um por um
  yksittäin, erikseen, yksi kerralla

yksityinen /ˈyksɪtˌyinen/ (adj)
privado
  yhden- tai kahdenkeskinen; läheisten keskinen, ei julkiseksi tarkoitettu

yksityiskohta /ˈyksɪtˌyiskohta/ (n)
detalhe
  yksittäinen seikka tai osa, tarkasti tarkasteltuna havaittava asia, tyypillisesti pieni

yksityiskoulu /ˈyksɪtˌyiskoulu/ (n)
escola particular
  koulu, jonka omistaa jokin julkisyhteisöistä riippumaton yksityinen taho

yksityisoikeus /ˈyksɪtˌyisoikeus/ (n)
direito privado
  oikeustieteen klassisessa jaottelussa toinen haara, joka tutkii yksityisoikeudellisten toimijoiden (luonnollisten henkilöiden ja yksityista valtaa käyttävien oikeushenkilöiden) välisiä oikeussuhteita

yksityisomaisuus /ˈyksɪtˌyisomˌaisuːs/ (n)
propriedade privada
  omaisuus, jonka käyttö estetään muilta; omaisuus joka on rajattu vain yksittäisen henkilön käyttöön ja yksittäinen henkilö saa omaisuuden taloudellisen tuoton itselleen

yksityistäminen /ˈyksɪtˌyistæmɪnen/ (n)
privatização
  se, että yksityistetään

yksityistää /ˈyksɪtˌyistæː/ (v)
privatizar
  muuttaa yksityiseksi (omaisuutta tms.)

yksityisyys /ˈyksɪtˌyisyːs/ (n)
intimidade
  se, että jokin on yksityistä eikä muiden asia; yksityiselämä

yksiö /ˈyksɪø/ (n)
conjunto unitário
  joukko, jossa on täsmälleen yksi alkio

yleinen /ˈyleinen/ (adj)
geral
  tavallinen; usein käytettävä, usein ilmenevä, toistuva

yleisesti /ˈyleisˌestɪ/ (adv)
de modo geral
  siten, että voidaan yleistää; yleisellä tavalla

yleislakko /ˈyleislˌakːo/ (n)
greve geral
  useita ammattialoja koskeva lakko, johon osallistuu valtaosa työntekijöistä

yleistää /ˈyleistæː/ (v)
generalizar
  muodostaa yleistys

yleisurheilija /ˈyleisˌurheilˌija/ (n)
atleta
  urheilija, joka harrastaa yleisurheilua

yleisurheilu /ˈyleisˌurheilu/ (n)
atletismo
  urheilumuoto, johon kuuluvia lajeja ovat sen säännöissä määrätyt juoksu-, kävely-, heitto- ja hyppylajit sekä näistä muodostetut viestit ja moniottelut

yleisyys /ˈyleisyːs/ (n)
frequência
  se, että on yleinen; se, miten yleinen jokin on

yleisö /ˈyleisø/ (n)
público
  ihmiset, jotka katsovat jotakin tapahtumaa

ylentää /ˈylentæː/ (v)
promover
  siirtää arvoasteikossa ylöspäin; esim. sotilasarvoissa tai muissa tittelijärjestelmissä
  nimittää vaativampaan tai tärkeämpään tehtävään

ylhäisyys /ˈylhæisyːs/ (n)
alteza
  ylhäisessä asemassa oleva henkilö

yli-inhimillinen /ˈylɪˈinhɪmˌillɪnen/ (adj)
sobre-humano
  inhimillisyyden ylittävä; ihmisen kyvyt ylittävä

yliannostus /ˈylɪˌannostus/ (n)
overdose
  liian suuri ja vaarallinen annos lääkettä tai huumetta

ylikulku /ˈylɪkˌulku/ (n)
trânsito
  tapahtuma, jossa jokin taivaankappale kulkee toisen taivaankappaleen editse tietyn havainnoitsijan näkösäteeltä katsottuna

ylimielinen /ˈylɪmˌielɪnen/ (adj)
arrogante
  omasta ylemmyydestään varma, muihin väheksyen suhtautuva

ylimielisyys /ˈylɪmˌielɪsyːs/ (n)
altanaria
  se, että on ylimielinen, väheksyvä asenne

ylinopeus /ˈylɪnopeus/ (n)
excesso de velocidade
  tielle tai ajoneuvolle määrätyn suurimman sallitun nopeuden ylittäminen

yliopisto /ˈylɪopˌisto/ (n)
universidade
  korkeinta tieteellistä opetusta antava ja tieteellistä perustutkimusta tekevä opetus- ja tutkimuslaitos; korkeinta tieteellistä opetusta antava korkeakoulu

yliote /ˈylɪˌote/ (n)
vantagem
  hallitseva asema, erityisesti jossakin kamppailussa

ylipainoinen /ˈylɪpˌainoinen/ (adj)
com excesso de peso
  normaalipainon ylittävä

ylistää /ˈylɪstæː/ (v)
celebrar
  kunnioittaa, kehua, kiittää, erityisesti Jumalaa

ylittää /ˈylɪtːæː/ (v)
sobrepassar
  saada aikaan enemmän kuin mitä odotetaan
exceder
  olla enemmän kuin
  ulottua jonkin yli fyysisesti tai ajallisesti
transcender
  vallita jonkin (rajojen) kummallakin puolella, olla yleinen tai universaali

ylityö /ˈylɪtyø/ (n)
hora extra
  työ, jota jäädään tekemään virallisen työajan jälkeen

yliviivata /ˈylɪvˌiːvata/ (v)
riscar
  vetää viiva tekstin päälle, pyyhkiä yli

yllyttäjä /ˈyllytːˌæjæ/ (n)
incitador
  henkilö, joka yllyttää

yllyttää /ˈyllytːæː/ (v)
instigar
  houkutella jotakuta toista tekemään jokin teko, esimerkiksi rikos

yllä /ˈyllæ/ (adv)
acima
  ilmaisee jonkin sijaintia suunnassa, josta kappaleen ajatellaan putoavan jos se päästettäisiin vapaaksi

ylläpitäjä /ˈyllæpˌitæjæ/ (n)
administrador
  Internet-sivujen ja keskustelufoorumeiden ym. ylläpitoon osallistuva henkilö

yllättäen /ˈyllætːæen/ (adv)
inesperadamente
  yllättävästi, arvaamattomasti, odottamattomasti

yllättää /ˈyllætːæː/ (v)
surpreender
  aiheuttaa odottamattomalla teolla tai ilmestymisellä hämmennystä jollekulle

yllätys /ˈyllætys/ (n)
surpresa
  ilman ennakkovaroitusta tapahtuva asia

ylpeys /ˈylpeys/ (n)
orgulho
  se, että on ylpeä

ylpeä /ˈylpeæ/ (adj)
orgulhoso
  joka pitää tekemiään asioita, itseään tai itseensä liittyviä asioita hyvinä; sanalla on usein negatiivinen kaiku ja sillä voidaan tarkoittaa henkilöä, joka pitää itseään muita parempana

yltiöisänmaallisuus /ˈyltɪˌøisænmˌaːllɪsuːs/ (n)
jingoísmo
  se, että jokin on yltiöisänmaallinen; ylenpalttinen isänmaallisuus

ylväs /ˈylvæs/ (adj)
nobre
  hohdokas, jalo

yläindeksi /ˈylæindˌeksɪ/ (n)
sobrescrito
  matemaattisissa lausekkeissa, kaavoissa ja lyhenteissä ym. esiintyvä vallitsevaa tekstiä pienempi numero, kuvio, symboli tai osoitin, joka sijaitsee hieman ylempänä kuin tavallinen teksti

yläkäsite /ˈylækˌæsɪte/ (n)
hiperónimo
  hyperonyymi; joukolle alakäsitteitä ikään kuin kattokäsitteen muodostava käsite, jonka alle alakäsitteet tulevat hierarkiassa ja käsittää kyseiset alakäsitteet

yläleuanluu /ˈylælˌeuanluː/ (n)
maxila
  toinen kahdesta kallonosasta, jotka muodostavat yläleuan

ylänköaratti /ˈylæŋkˌøarˌatːɪ/ (n)
periquito-da-cordilheira
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

yläosaton /ˈylæˌosaton/ (adj)
topless
  sellainen, joka on ilman yläosaa; rinnat ja nännit paljaina, (lähinnä naisen uimapuvusta, johon kuitenkin kuuluu housuosan pitäminen päällä)

yläpidennys /ˈylæpɪdˌennys/ (n)
ascendente
  gemenakirjaimen x-korkeuden yläpuolelle ulottuva osa, esim. h-kirjaimen ylin viiva

yläpuolella /ˈylæpˌuolella/ (adv)
acima de
  yllä; yläpuolen suunnassa

ylös /ˈyløs/ (adv)
alto
  korkeammalle

ylösnousemus /ˈyløsnˌousemus/ (n)
ressurreição
  kristillinen dogmi Jeesuksen heräämisestä henkiin kuoleman jälkeen

ymmärrettävyys /ˈymmærrˌetːævyːs/ (n)
compreensibilidade
  se, että on ymmärrettävä

ymmärrys /ˈymmærrys/ (n)
compreensão
  se, että hahmottaa jonkin kokonaisuuden ja ymmärtää sen sisältämiä vuorovaikutussuhteita ja mahdollisia sekä todennäköisiä tapahtumia

ymmärtää /ˈymmærtæː/ (v)
compreender, entender
  tajuta tai käsittää jokin teksti, puhe tai argumentti

ympyrä /ˈympyræ/ (n)
círculo
  ympyräviiva, yhtenäinen viiva, joka kiertää keskipisteen ympäri ja on koko matkaltansa yhtä kaukana keskipisteestä; niiden pisteiden ura, jotka ovat yhtä etäällä ympyrän keskipisteestä

ympäri /ˈympærɪ/ (adv)
ao redor de
  kierto- tai pyörimisliikkeestä (merkityksessä ympärillä)

ympärileikata /ˈympærɪlˌeikata/ (v)
circuncidar
  tehdä toimenpide, jossa poistetaan esinahka siittimen terskan ympäriltä

ympärileikkaus /ˈympærɪlˌeikːaus/ (n)
circuncisão
  fimoosin tai uskonnollisen syyn vuoksi tehty miehen esinahan poisto tai lyhennys

ympäristö /ˈympærˌistø/ (n)
ambiente, meio ambiente
  itsen ulkopuolinen tila
ambiente, meio
  ekosysteemin luonnollinen, koskematon luonto

ympärysmitta /ˈympærˌysmɪtːa/ (n)
circunferência
  mitta jonkin kappaleen ympäri

ympäröidä /ˈympærˌøidæ/ (v)
cercar
  asettua jkn/jnk ympärille
  olla jkn/jnk ympärillä, piirittää jkta/jtak

ypsilon /ˈypsɪlon/ (n)
hipsilo, ipsilone
  Kreikkalaisten aakkosten 20. kirjain. Vastaava symboli Υ tai υ.

yrittäjyys /ˈyrɪtːæjyːs/ (n)
empreendedorismo
  yrittäjänä toimiminen

yrittäjä /ˈyrɪtːˌæjæ/ (n)
empreendedor
  taloudellista riskiä sisältävän liiketoiminnan harjoittaja, yrityksen omistaja

yrittää /ˈyrɪtːæː/ (v)
tentar
  pyrkiä tavoitteeseen; koettaa tehdä

yritys /ˈyrɪtys/ (n)
tentativa
  toimenpiteet jonkin päämäärän tai tuloksen saavuttamiseksi, kokeilu, joka ei välttämättä onnistu

yrtti /ˈyrtːɪ/ (n)
erva
  ruohomainen maustevihannes

yskä /ˈyskæ/ (n)
tosse
  sairaustila, us. jonkin hengitysteiden sairauden oire, jossa yskänrefleksi saa aikaan voimakkaa ja äänekkään ilmapurkauksen keuhkoista

yskänlääke /ˈyskænlˌæːke/ (n)
xarope para tosse
  yskänrefleksin vaimentamiseen ja hengitysteiden limaa irrottamaan tarkoitettu lääke

yskös /ˈyskøs/ (n)
escarro
  yskittäessä hengitysteistä poistuva lima

ystävyys /ˈystævyːs/ (n)
amizade
  ystävysten välillä vallitseva emotionaalinen suhde

ystävä /ˈystævæ/ (n)
amigo, amiga
  hyvä kaveri

ystävällinen /ˈystævˌællɪnen/ (adj)
amigável
  sellainen, joka on suopea, hyväntahtoinen; ystävän kaltainen

ystävällisyys /ˈystævˌællɪsyːs/ (n)
amizade
  se, että on ystävällinen

ystävänpäivä /ˈystævˌæmpæivæ/ (n)
Dia de São Valentim
  eri maissa vietetty juhlapäivä, jota vietetään Suomessa 14. helmikuuta

ytterbium /ˈytːerbium/ (n)
itérbio
  eräs alkuaine

yttrium /ˈytːrium/ (n)
ítrio
  eräs alkuaine

yö /ˈyø/ (n)
noite
  vuorokaudenaika illan ja aamun välissä

yöastia /ˈyøastˌia/ (n)
penico
  ennen sisävessoja yleinen ulostamisastia öistä tarpeentekoa varten, tavallisesti potta tai kannellinen sanko

yökerho /ˈyøkerho/ (n)
boate
  viihderavintola, joka on auki yleensä ilta- ja yöaikaan

yöpyä /ˈyøpyæ/ (v)
pernoitar
  viettää yö jonkun luona, asettua yöksi jonkun luokse

yöpöytä /ˈyøpøytæ/ (n)
criado-mudo
  sängyn viereen sijoitettu pieni pöytä

yövuoro /ˈyøvuoro/ (n)
turno da noite
  yöllä tehtävä työrupeama; vuorotyössä yövuoro on yleensä öisin klo. 22-6.

zarathustralaisuus /tsˈarathˌustralˌaisuːs/ (n)
zoroastrismo
  1000–700-luvun eaa. välisenä aikana perustettu persialainen, dualistinen uskonto, joka oli Persian valtionuskontona sasanidien aikana

zeniitti /tsˈenɪːtːɪ/ (n)
zénite
  taivaanpallon näennäisesti korkein piste, taivaanlaki

zeoliitti /tsˈeolˌiːtːɪ/ (n)
zeólita
  mikä tahansa zeoliittien ryhmään kuuluva mineraali

zeppeliini /tsˈepːelˌiːnɪ/ (n)
zapelim
  erääntyyppinen jäykkärunkoinen ilmalaiva

zhuang /ʒˈuaŋ/ (n)
zhuang
  Kiinassa puhuttuja thaikieliä (kielitunnus: zha)

zikakuume /tsˈikakˌuːme/ (n)
febre Zika
  zikaviruksen aiheuttama tartuntatauti, jonka oireet ovat useimmiten hyvin lieviä, mutta voivat joissakin tapauksissa komplisoitua vakaviksi ja jopa hengenvaarallisiksi kuten Guillain-Barrén oireyhtymäksi

zimbabwelainen /tsˈimbabvelˌainen/ (adj)
zimbabueano
  Zimbabwesta peräisin oleva tai Zimbabween liittyvä

zimbabwelainen /tsˈimbabvelˌainen/ (n)
zimbabueano
  pysyvästi Zimbabwessa asuva henkilö

zirkoni /tsˈirkonɪ/ (n)
zircão
  koru- ja jalokivenä käytetty silikaattimineraali

zirkonium /tsˈirkonium/ (n)
zircónio
  metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zr

zoofobia /tsˈoːfobˌia/ (n)
zoofobia
  sairaalloinen eläinten pelko, eläinkammo

zoomata /tsˈoːmata/ (v)
dar zoom
  kuvata liuku-objektiivilla

zoonoosi /tsˈoːnoːsɪ/ (n)
zoonose
  selkärankaisesta eläimestä ihmiseen tarttuva sairaus, kuten vesikauhu tai pernarutto

zulu /tsˈulu/ (n)
zulu
  eteläisessä Afrikassa elävän noin kymmenmiljoonaisen bantukansan jäsen
  zulujen puhuma kieli, zulun kieli

äes /ˈæes/ (n)
grade
  maanpinnan muokkaamiseen ja rikkaruohojen torjuntaan käytettävä maatalouskone

äidinisä /ˈæidɪnˌisæ/ (n)
avô maternal
  isoisä äidin puolelta, äidin isä

äidinkieli /ˈæidɪŋkˌielɪ/ (n)
língua materna, língua nativa
  kieli, jonka lapsi omaksuu ensimmäisenä, tavallisesti vanhemmiltaan kotipiirissään ja useimmiten äidiltään

äidinmaito /ˈæidɪnmˌaito/ (n)
colostro
  äidin lapselleen tuottama maito

äidinäiti /ˈæidɪnˌæitɪ/ (n)
avó materna
  isoäiti äidin puolelta, äidin äiti

äiti /ˈæitɪ/ (n)
mãe
  lapsensa synnyttänyt nainen, biologinen äiti
  lapsen naispuolinen kasvattaja perheessä, usein biologinen äiti, myös äitipuoli tai otto-äiti
  katolinen naispuolinen nunnaluostarin johtaja

äitienpäivä /ˈæitiempˌæivæ/ (n)
Dia das Mães
  äitien kunniaksi toukokuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

äitipuoli /ˈæitɪpˌuolɪ/ (n)
madrasta
  isän uusi vaimo, joka ei ole lapsen biologinen tai adoptoinut äiti

äitiys /ˈæitiys/ (n)
maternidade
  äitinä oleminen tai äidiksi tuleminen

äkillinen /ˈækɪllɪnen/ (adj)
brusco, repentino, repentina
  sellainen, joka ilmaantuu tai tapahtuu nopeasti ja yleensä yllättäen; yhtäkkinen.

äkkijyrkkä /ˈækːɪjˌyrkːæ/ (adj)
abrupto
  hyvin jyrkkä, äkillinen korkeusero

äkkikuolema /ˈækːɪkˌuolema/ (n)
morte súdita
  kuolema, joka tapahtuu nopeasti ja yllättäen
  keino ratkaista ottelun tulos siten, että ensimmäisenä pisteen tehnyt joukkue voittaa välittömästi

äkkiä /ˈækːɪæ/ (adv)
repentinamente, subitamente
  nopeasti, usein ennakoimattomasti tai yllättäen

ällistys /ˈællɪstys/ (n)
assombro
  ällistymisen tila; ällistyneisyys

äly /ˈæly/ (n)
intelecto
  kyky ajatella ja selvittää asioiden ja tapahtumien riippuvuussuhteita ja sisäisiä yhteyksiä

älykkyysosamäärä /ˈælykːˌyːsosamˌæːræ/ (n)
quociente de inteligência
  luku, joka ilmaisee älykkyystestin mittaaman älykkyyden suhteessa koko väestöön; lyhenne: ÄO

älykäs /ˈælykæs/ (adj)
inteligente
  sellainen, joka osoittaa älykkyyttä

älykäs suunnittelu /ˈælykæs sˈuːnnɪtːˌelu/ (n)
design inteligente
  ominaisuus, joka selittyy parhaiten tarkoituksellisuudella, ei ohjaamattomalla tapahtumalla, kuten luonnonvalinnalla.

älyllinen /ˈælyllɪnen/ (adj)
inteligente
  älykäs, jolla on älyä, joka osoittaa älykkyyttä

älymystö /ˈælymˌystø/ (n)
intelligentsia
  yhteiskunnan tiede- ja kulttuuripiirien edustajat kokonaisuutena, varsinkin johtavat ajattelijat yhteiskunnassa

älypuhelin /ˈælypˌuhelɪn/ (n)
smartphone
  matkapuhelin, jossa on perinteisten mobiilipuhelintoimintojen lisäksi aikaisemmin käytössä olleita kämmentietokoneita muistuttavia ominaisuuksia, kuten aikaisempaa enemmän laskentatehoa, suuri näyttö ja kosketukseen perustuva käyttöliittymä

ämmä /ˈæmmæ/ (n)
bruxa
  vanha nainen

ämpäri /ˈæmpærɪ/ (n)
balde
  sanko; sylinterin muotoinen, vesitiivis ja yleensä isohko astia, jossa on sanka kantamista varten

änkyttäjä /ˈæŋkytːˌæjæ/ (n)
gaga
  henkilö, joka änkyttää

änkytys /ˈæŋkytys/ (n)
gagueira
  katkeileva ja/tai äänteitä toistava puhe

ärsyttävä /ˈærsytːˌævæ/ (adj)
chato
  aistien välityksellä provosoiva, reagointia aiheuttava. Negatiivista psyykkistä reagointia psyykkisen tai fyysisen provosoinnin avulla aiheuttava.

ärsyttää /ˈærsytːæː/ (v)
irritar
  aiheuttaa ärtyminen tai tuottaa ärsyke; stimuloida

ässä /ˈæssæ/ (n)
ás
  korttipakan ensimmäinen kortti, ykkönen eli ässä. Ässän arvo määritellään korttipeleissä usein joko suurimmaksi tai pienimmäksi kortiksi, 1 tai 14.
  jossakin tekemisessä erinomainen henkilö

äyriäinen /ˈæyrɪˌæinen/ (n)
crustáceo
  (eläintiede) niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvia (Alajakso ) kiduksilla hengittäviä eläimiä

äyskäri /ˈæyskærɪ/ (n)
chicadeira
  kahvallinen astia, joka on tarkoitettu veneen tyhjentämiseen vedestä

ääneen /ˈæːneːn/ (adv)
em voz alta
  käyttäen puheääntä

äänekäs /ˈæːnekæs/ (adj)
barulhento
  sellainen, joka aiheuttaa tai josta aiheutuu voimakasta ääntä, tai hälyä, kovaääninen

äänen nopeus /ˈæːnen nˈopeus/ (n)
velocidade do som
  nopeus, jolla ääni kulkee väliaineessa (ilmassa 343 metriä sekunnissa eli 1 230 km/h (20°C) taajuudesta riippumatta); symboli c; riippuu väliaineen fysikaalisista ominaisuuksista; äänen nopeus ilmassa ei ole vakio

äänenkannattaja /ˈæːneŋkˌannatːˌaja/ (n)
publicação oficial
  puolueen tai yhdistyksen asiaa ajava lehti

äänenvaimennin /ˈæːnenvˌaimennɪn/ (n)
silenciador
  laite, jonka tarkoituksena on vaimentaa ääntä, melua

äänenvoimakkuus /ˈæːnenvˌoimakːuːs/ (n)
volume
  äänen ihmisen korvaan aiheuttaman kuuloaistimuksen voimakkuus, se miten lujaa soi

äänestys /ˈæːnestys/ (n)
votação
  äänestämisen toteutus, tapahtuma jossa mitataan eri vaihtoehtojen tai henkilöiden kannatus, ja jossa äänestäjät ilmaisevat kantansa ja eniten kannatusta saanut henkilö tai ehdotus valitaan

äänestäjä /ˈæːnestˌæjæ/ (n)
eleitor
  henkilö joka käyttää äänensä äänestyksessä

äänestää /ˈæːnestæː/ (v)
votar
  ilmaista kannattavansa jotakuta tai jotakin antamalla äänensä äänestyksessä tai vaalissa
  ratkaista jokin äänestyksellä

ääni /ˈæːnɪ/ (n)
som, voz
  ilman tai muun väliaineen välityksellä kulkeva värähtely, jonka ihminen kuulee
voz
  ihmisääni
voto
  äänestyksessä ilmaistu kanta

ääniaalto /ˈæːnɪˌaːlto/ (n)
onda sonora
  ääneen ja sen olemukseen liittyvä aineessa etenevä pitkittäinen aaltoliike

äänihuuli /ˈæːnɪhˌuːlɪ/ (n)
corda vocal
  kurkunpäässä molemmin puolin sijaitseva ääntöväylän osa, joka synnyttää ääntä kun niiden välistä kulkeva ilmavirta saa ne värähtelemään

äänikirja /ˈæːnɪkˌirja/ (n)
audiolivro
  äänimuotoon tallennettu kirjallinen teos

äänikortti /ˈæːnɪkˌortːɪ/ (n)
placa de som
  tietokoneen laajennuskortti joka on tarkoitettu äänisignaalin tuottamiseen

ääniraita /ˈæːnɪrˌaita/ (n)
banda sonora
  elokuvan, televisiosarjan tai videopelin ääniosuus, joka koostuu musiikista, dialogista ja äänitehosteista

äänirako /ˈæːnɪrˌako/ (n)
glote
  kurkunpäässä sijaitseva, oikean ja vasemman äänihuulen sekä oikean ja vasemman kannuruston väliin jäävä rako

äänirauta /ˈæːnɪrˌauta/ (n)
diapasão
  teräksinen kaksihaarainen puikko, joka värähtelee ominaistaajuudellaan tuottaen puhtaan sävelen, jota käytetään vertailuäänenä kuoron tai soittimien vireisyyden tarkistamiseen

äänitorvi /ˈæːnɪtˌorvɪ/ (n)
buzina
  kulkuneuvon äänimerkkilaite

äänivalli /ˈæːnɪvˌallɪ/ (n)
barreira do som
  aerodynaamisesta ilmiöstä, jossa ilmamolekyylit kasautuvat äänen nopeudella liikkuvan kappaleen eteen liikettä jarruttavaksi kartiomaiseksi aaltovyöhykkeeksi, ns. sokkiaalloksi; rikkoutuu, kun kappale liikkuu nopeammin kuin ääni kulkee ilmassa (n. 343 m/s)

äänne /ˈæːnne/ (n)
fone
  puhutun kielen pienin kvalitatiivinen rakenneosa

ääntää /ˈæːntæː/ (v)
pronunciar
  tehdä äänielimillä liikkeitä, joilla syntyy tietty äänne

ääreishermosto /ˈæːreishˌermosto/ (n)
sistema nervoso periférico
  keskushermoston ulkopuolinen osa hermostosta

ääretön /ˈæːretøn/ (adj)
infinito
  jonka lukuarvoa tai alkioiden määrää ei voi ilmaista luvulla; jonka mahtavuus on sama kuin luonnollisten lukujen joukolla tai suurempi

äärimmäinen /ˈæːrɪmmˌæinen/ (adj)
extremo
  mahdollisuuksien rajalla oleva; reunimmaisena oleva; kauimpana tai uloimpana oleva, kaukaisin; viho viimeinen; äärirajalla oleva, radikaalinen.

äärioikeisto /ˈæːrɪˌoikeisto/ (n)
extrema-direita
  radikaalisti totalitarismiin pyrkivä osa poliittisesta oikeistosta

äärivasemmisto /ˈæːrɪvasˌemmɪsto/ (n)
extrema-esquerda
  radikaali vasemmisto

ääriviiva /ˈæːrɪvˌiːva/ (n)
contorno
  kohteen rajaava viiva, kun sitä katsotaan jostakin suunnasta

ångström /ˈoŋstrøm/ (n)
angstrom
  lähinnä kideopissa käytettävä epästandardi mittayksikkö, 0,1 nanometriä

öljy /ˈøljy/ (n)
óleo
  orgaaninen neste, joka ei ole vesiliukoinen

öljynporauslautta /ˈøljymporˌauslautːa/ (n)
plataforma
  merelle sijoitettu rakennelma, jonka avulla raakaöljyä porataan merenpohjassa olevasta öljylähteestä

öljytankkeri /ˈøljytˌaŋkːerɪ/ (n)
petroleiro
  tankkeri, joka kuljettaa raakaöljyä

öljyvärimaalaus /ˈøljyvˌærɪmˌaːlaus/ (n)
pintura
  maalaus, joka on maalattu öljyväreillä yleensä kiilakehyksiin pingotetulle ja pohjustetulle pellavakankaalle tai muulle kiinteämmälle materiaalille.

örkki /ˈørkːɪ/ (n)
orc
  alun perin J. R. R. Tolkienin romaaneissa esiintyvä, sittemmin erilaisten fantasia- ja tietokonepelien hirviö

ötökkä /ˈøtøkːæ/ (n)
bichinho
  mikä tahansa hyönteinen tai hämähäkkieläin

öylätti /ˈøylætːɪ/ (n)
hóstia
  ehtoollisella nautittava vehnätaikinasta tehty happamaton ehtoollisleipä

Łódź /lˈodts/ (pn)
Lodz
  Puolassa sijaitseva suuri kaupunki, Łódźin maakunnan pääkaupunki

šaahi /ʃˈaːhɪ/ (n)
xá
  Persiassa ja Iranissa ennen vuotta 1979 käytössä ollut hallitsijan arvonimi

šaali /ʃˈaːlɪ/ (n)
xaile
  hartioilla pidettävä huivi, hartiahuivi

šamaani /ʃˈamaːnɪ/ (n)
xamã
  alkuperäiskulttuureissa henkilö, jonka tehtävänä on toimia parantajana ja henkimaailman asioiden tuntijana; tietäjä, poppamies

šamanismi /ʃˈamanˌismɪ/ (n)
xamanismo
  uskonnollinen kulttuuri, jossa šamaanilla on keskeinen osa

šeikki /ʃˈeikːɪ/ (n)
xeque
  arabiankielinen arvonimi, jonka kirjaimellinen merkitys on perheen tai heimon vanhin ja jota käytetään lisäksi mm. opettajien ja uskollisten johtajien arvonimenä

širokko /ʃˈirokːo/ (n)
siroco
  Välimeren maissa puhaltava kuuma ja kuiva kaakkois- tai etelätuuli

šokki /ʃˈokːɪ/ (n)
choque
  elimistön yhtäkkinen vaikea häiriötila
  järkyttävän yhtäkkisen tapahtuman, ympäristön tai muutoksen aiheuttama voimakas järkytys

švaa /ʃvˈaː/ (n)
schwa
  neutraali keskivokaali, merkitään IPA:ssa ylösalaisin kiepautetun e:n näköisellä merkillä: ə

’patafysiikka /pˈatafysˌiːkːa/ (n)
'patafísica
  1800-luvulla pilailumielessä kehitetty näennäistieteellinen kirjallisuuden ja filosofian haara: nykyaikaisen tieteen parodia, jonka esitetään absurdistisesti olevan metafysiikan metafysiikkaa