suomi-日本語 (にほんご) FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2020-02-08
language: fi; ja
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

-metri /mˈetrɪ/ (n)
計
  mittaukseen käytettävä laite

1. Mooseksen kirja /ˈyksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
そうせいき
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

2. Mooseksen kirja /kˈaksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
出エジプト記
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

3. Mooseksen kirja /kˈolme mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
レビ記
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

4. Mooseksen kirja /nˈeljæ mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
民数記
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

5. Mooseksen kirja /vˈiːsi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
申命記
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

A-duuri /ˈaːdˈuːrɪ/ (n)
イ長調
  sävellaji, jossa 3 juurisäveltä on ylennetty, ylennetyt sävelet ovat f♯ (fis, joka on submediantti), c♯ (cis, joka on mediantti) ja g♯ (gis, joka on subtoonika), rinnakkaissävellaji fis-molli, sävelet toonikasta subtoonikaan: a, h, cis, d, e, fis, gis

Aachen /ˈaːkhen/ (pn)
アーヘン
  kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, aivan Belgian ja Alankomaiden rajan tuntumassa

Aalen /ˈaːlen/ (pn)
アーレン
  kaupunki Baden-Württembergissä, Saksassa

Aamos /ˈaːmos/ (n)
アモス書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Aasia /ˈaːsɪa/ (pn)
アジア, 亜細亜
  Euroopan ja Tyynen valtameren välissä sijaitseva maanosa, osa Euraasian mannerta

Aatami /ˈaːtamɪ/ (pn)
アダム
  miehen nimi

Abessinia /ˈabessˌinɪa/ (pn)
アビシニア
  Etiopian nimi ennen vuotta 1945

Abhasia /ˈabhasˌia/ (pn)
アブハジア
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Mustanmeren rannalla Kaukasiassa. Abhasian pääkaupunki on Suhumi.

Abidjan /ˈabɪdjan/ (pn)
アビジャン
  Norsunluurannikon suurin kaupunki ja maan entinen pääkaupunki

Abu Dhabi /ˈabu dhˈabɪ/ (pn)
アブダビ
  suurin Arabiemiirikuntien seitsemästä emiraatista
  emiraattinsa ja maan pääkaupunki

Abuja /ˈabuja/ (pn)
アブジャ
  Nigerian pääkaupunki

Accra /ˈakːra/ (n)
アクラ
  Ghanan pääkaupunki

Addis Abeba /ˈadːɪs ˈabeba/ (pn)
アディスアベバ
  Etiopian pääkaupunki

Aden /ˈaden/ (pn)
アデン
  satamakaupunki Jemenissä Adeninlahden rannalla

Adrianmeri /ˈadrɪˌanmerɪ/ (pn)
アドリア海
  Apenniinien niemimaan ja Balkanin niemimaan välinen Välimeren lahti

Adygeia /ˈadyɡˌeia/ (pn)
アディゲ
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Luoteis-Kaukasiassa Labajoen varrella, myös Adygea. Adygeian pääkaupunki on Maikop.

Afganistan /ˈafɡanˌistan/ (pn)
アフガニスタン
  sisämaanvaltio Aasiassa, pitkältä nimeltään Afganistanin islamilainen tasavalta

Afrikan sarvi /ˈafrɪkan sˈarvɪ/ (pn)
アフリカの角
  alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat

Afrikka /ˈafrɪkːa/ (pn)
アフリカ, 阿弗利加
  yksi maapallon maanosista ja mantereista

Ahvenanmaa /ˈahvenˌanmaː/ (pn)
オーランド諸島
  ruotsinkielinen, Suomelle kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Suomen ja Ruotsin välissä Itämerellä, Ahvenanmaan maakunta

Aigeianmeri /ˈaiɡeiˌanmerɪ/ (pn)
エーゲ海
  saarten pilkkoma osa Välimerta Kreikan ja Turkin välissä

Aikakirjat /ˈaikakˌirjat/ (n)
れきだいし
  yhteisnimitys kahdelle Vanhan testamentin kirjoista: 1. Aikakirjalle ja 2. Aikakirjalle

Aisopos /ˈaisopos/ (pn)
アイソポス
  (kirjallisuus) eläinsaduistaan tunnettu antiikin Kreikan kirjailija

Ajman /ˈajman/ (pn)
アジュマーン
  pienin Arabiemiirikuntien seitsemästä emiraatista; pääkaupunki Ajmān

Ajokoirat /ˈajokˌoirat/ (pn)
りょうけん座
  eräs tähdistö pohjoisella taivaalla Otavan eteläpuolella

Ajomies /ˈajomies/ (pn)
ぎょしゃ座
  Linnunradan pohjoisreunassa Perseuksesta itään sijaitseva navanympärystähdistö

Akhilleus /ˈakhɪlleus/ (pn)
アキレウス
  kreikkalaisen mytologian sankari, joka oli haavoittuvainen ainoastaan kantapäästään

Akvitania /ˈakvɪtˌanɪa/ (pn)
アキテーヌ
  Lounais-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Bordeaux; nykyisin osa Uutta-Akvitaniaa

Ala-Egypti /ˈalaˈeɡyptɪ/ (pn)
下エジプト
  alue Egyptissä Niilin suistossa

Ala-Itävalta /ˈalaˈitævˌalta/ (pn)
ニーダーエスターライヒ州
  Itävallan osavaltio

Ala-Saksi /ˈalasˈaksɪ/ (pn)
ニーダーザクセン
  eräs Saksan osavaltioista

Alabama /ˈalabˌama/ (pn)
アラバマ州
  Yhdysvaltain eteläosassa sijaitseva osavaltio

Alankomaat /ˈalaŋkomaːt/ (pn)
オランダ
  eurooppalainen valtio Pohjanmeren rannikolla Länsi-Euroopassa, viralliselta nimeltään Alankomaiden kuningaskunta

Alaska /ˈalaska/ (pn)
アラスカ州
  Yhdysvaltain pohjoinen ja suurin osavaltio, jonka Kanada erottaa muusta maasta

Albania /ˈalbanˌia/ (pn)
アルバニア
  Balkanin niemimaalla, Adrianmeren rannalla sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Tirana

Aleksandria /ˈaleksˌandrɪa/ (pn)
アレキサンドリア
  kaupunki Egyptissä

Aleksanteri /ˈaleksˌanterɪ/ (pn)
アレクサンダー
  miehen etunimi

Aleutit /ˈaleutɪt/ (pn)
アリューシャン列島
  saariryhmä Alaskassa, Yhdysvalloissa

Alger /ˈalɡer/ (pn)
アルジェ
  Välimeren rannalla sijaitseva Algerian pääkaupunki

Algeria /ˈalɡerˌia/ (pn)
アルジェリア
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva tasavalta, jonka pääkaupunki on Alger

Alpit /ˈalpɪt/ (pn)
アルプス
  vuorijono Keski-Euroopassa

Alzheimerin tauti /ˈalʒeimerɪn tˈautɪ/ (n)
アルツハイマー病
  aivosolujen rappeutumiseen liittyvä toimintakyvyn heikkenemistä ja dementiaa aiheuttava vakava sairaus

Amerikan Samoa /ˈamerɪkan sˈamoa/ (pn)
アメリカン・サモア
  Yhdysvaltain territorio Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä

Amerikka /ˈamerˌikːa/ (n)
アメリカ, アメリカ州
  yksi Maapallon manner sen läntisellä puoliskolla käsittäen Etelä-Amerikan ja Pohjois-Amerikan

Amur /ˈamur/ (pn)
アムール川
  Kaukoidässä virtaava joki, joka saa alkunsa Koillis-Kiinan vuorilta ja virtaa Venäjän kaukoidän ja Kiinan Mantšurian rajalla kunnes laskee Ohotanmereen Nikolajevskin kaupungin kohdalla

Andalusia /ˈandalˌusɪa/ (pn)
アンダルシア州
  itsehallintoalue eteläisessä Espanjassa

Andorra /ˈandorra/ (pn)
アンドラ
  pieni tasavaltainen ruhtinaskunta Ranskan ja Espanjan välisellä alueella, Andorran ruhtinaskunta

Andromeda /ˈandromˌeda/ (pn)
アンドロメダ座
  Kassiopeian eteläpuolella oleva iso ja harva navanympärystähdistö

Angola /ˈaŋŋola/ (pn)
アンゴラ
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Ankara /ˈaŋkara/ (pn)
アンカラ
  Turkin pääkaupunki

Antigua ja Barbuda /ˈantɪɡˌua ja bˈarbuda/ (pn)
アンティグア・バーブーダ
  kahdesta saaresta, Antiguasta ja Barbudasta, sekä Redonda-luodosta koostuva saarivaltio Karibialla, Länsi-Intian Pienillä Antilleilla

Antwerpen /ˈantverpen/ (pn)
アントワープ
  kaupunki Pohjois-Belgiassa Flanderissa

Apostolien teot /ˈapostolien tˈeot/ (n)
使徒行伝
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Appalakit /ˈapːalakɪt/ (pn)
アパラチア山脈
  Pohjois-Amerikan itärannikon suuntaisena kulkeva vuorijono Yhdysvalloissa ja Kanadassa

Arabia /ˈarabˌia/ (pn)
アラビア
  Etu-Aasiassa sijaitseva niemimaa, jossa Aasia, Afrikka ja Eurooppa kohtaavat

Arabian niemimaa /ˈarabɪan nˈiemɪmaː/ (pn)
アラビア半島
  suuri niemimaa Lähi-idässä, jolla sijaitsevat seuraavat valtiot: Saudi-Arabia, Jemen, Oman, Arabiemiirikunnat, Qatar ja Bahrain

Arabianmeri /ˈarabɪˌanmerɪ/ (pn)
アラビア海
  osa Intian valtamerta Intian ja Arabian niemimaan välissä

Arabiemiirikunnat /ˈarabˌiemɪːrɪkˌunnat/ (pn)
アラブ首長国連邦
  Persianlahdella, Lähi-idässä sijaitseva seitsemästä emiirikunnasta muodostuva valtio, Yhdistyneet arabiemiirikunnat

Aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (pn)
アラゴン
  itsehallintoalue Koillis-Espanjassa

Argentiina /ˈarɡentˌiːna/ (pn)
アルゼンチン, 亜爾然丁
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Buenos Aires ja virallinen nimi Argentiinan tasavalta

Aristoteles /ˈarɪstˌoteles/ (pn)
アリストテレス
  kreikkalainen filosofi (384–322 eaa.)

Arizona /ˈarɪtsˌona/ (pn)
アリゾナ州
  Yhdysvaltain osavaltio Meksikon rajaa sivuten Kalifornian ja New Mexicon välissä

Arkangeli /ˈarkaŋŋˌelɪ/ (pn)
アルハンゲリスク
  kaupunki Pohjois-Venäjällä

Arkansas /ˈarkansas/ (pn)
アーカンソー州
  Yhdysvaltain osavaltio

Armenia /ˈarmenˌia/ (pn)
アルメニア
  tasavalta Kaukasiassa, virallisesti Armenian tasavalta

Aspergerin oireyhtymä /ˈasperɡerɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
アスペルガー症候群
  autismin kirjoon kuuluva neurobiologinen keskushermoston kehityshäiriö

Assyria /ˈassyrˌia/ (pn)
アッシリア
  assyrialaisten muinainen Tigrisin varrella sijainnut valtakunta, jonka pääkaupunki oli Assur

Asturia /ˈasturˌia/ (pn)
アストゥリアス
  itsehallintoalue pohjoisessa Espanjassa

Ateena /ˈateːna/ (pn)
アテネ
  Kreikan pääkaupunki ja suurin kaupunki

Atlantin valtameri /ˈatlantɪn vˈaltamˌerɪ/ (pn)
大西洋
  valtameri, joka erottaa Amerikan Afrikasta ja Euroopasta

Aurinko /ˈaurɪŋko/ (pn)
太陽
  kahdeksanplaneettaisen aurinkokuntamme, jossa kotiplaneettamme Maa sijaitsee, keskustähti

Aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (pn)
太陽系
  Aurinko ja kahdeksan planeettaa sekä muita pienempiä taivaankappaleita

Australia /ˈaustraːlˌia/ (pn)
オーストラリア
  Maapallon pienin, merien ympäröimä maanosa eteläisellä pallonpuoliskolla

Azerbaidžan /ˈatserbˌaidʒan/ (pn)
アゼルバイジャン
  Kaukasiassa, Kaspianmeren rannalla sijaitseva valtio, Azerbaidžanin tasavalta, jonka pääkaupunki on Baku

Azerbaidžanin tasavalta /ˈatserbˌaidʒanɪn tˈasavˌalta/ (pn)
アゼルバイジャン共和国
  Azerbaidžanin valtion virallinen nimi

Azorit /ˈatsorɪt/ (pn)
アゾレス諸島
  Atlantilla sijaitseva Portugalille kuuluva autonominen saariryhmä

Ašgabat /ˈaʃɡabat/ (pn)
アシガバート
  Turkmenistanin pääkaupunki

Baden-Württemberg /bˈadenvˈyrtːemberɡ/ (pn)
バーデン＝ヴュルテンベルク州
  Saksan lounaisosassa sijaitseva osavaltio

Bagdad /bˈaɡdad/ (pn)
バグダッド
  Irakin pääkaupunki

Bahama /bˈahama/ (pn)
バハマ
  saarivaltio Amerikassa, Atlantin valtameressä

Bahrain /bˈahrain/ (pn)
バーレーン
  kuningaskunta Lähi-idässä, Persianlahdella

Baijeri /bˈaijerɪ/ (pn)
バイエルン州
  Saksan liittotasavallan eteläinen osavaltio, jonka pääkaupunki on München

Baku /bˈaku/ (pn)
バクー
  Kaspianmeren rannalla sijaitseva Azerbaidžanin pääkaupunki

Balkan /bˈalkan/ (pn)
バルカン半島
  niemimaa Kaakkois-Euroopassa

Bangkok /bˈaŋkok/ (pn)
バンコク
  Thaimaan pääkaupunki

Bangladesh /bˈaŋladesh/ (pn)
バングラデシュ
  Gangesin ja Brahmaputran suistossa sijaitseva valtio Aasiassa, virallisesti Bangladeshin kansantasavalta

Barbados /bˈarbados/ (pn)
バルバドス
  Karibianmerellä, Atlantilla sijaitseva Pieniin Antilleihin kuuluva saarivaltio

Barcelona /bˈarselˌona/ (pn)
バルセロナ
  kaupunki Kataloniassa, koillisessa Espanjassa, Katalonian pääkaupunki

Baskimaa /bˈaskɪmaː/ (pn)
バスク地方
  itsehallintoalue Pohjois-Espanjassa

Basseterre /bˈassetˌerre/ (pn)
バセテール
  Saint Kitts ja Nevisin pääkaupunki

Baškortostan /bˈaʃkortˌostan/ (pn)
バシコルトスタン
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Euroopan itäisimmässä osassa Uralvuoriston eteläpäässä, osittain Aasiassa.

Behçetin tauti /bˈehsetɪn tˈautɪ/ (n)
ベーチェット病
  eräs vaskuliittinen autoimmuunisairaus

Belgia /bˈelɡɪa/ (pn)
ベルギー
  eurooppalainen liittovaltio Pohjanmeren rannikolla, Belgian kuningaskunta, jonka pääkaupunki on Bryssel

Belgian Kongo /bˈelɡɪaŋ kˈoŋŋo/ (pn)
ベルギー領コンゴ
  Kongon demokraattisesta tasavallasta käytetty nimi ajalta, jolloin se oli Belgian siirtomaana

Belgian kuningaskunta /bˈelɡɪaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
ベルギー王国
  Belgian virallinen nimi.

Belgrad /bˈelɡrad/ (pn)
ベオグラード
  Serbian pääkaupunki

Belize /bˈelɪtse/ (pn)
ベリーズ
  Kansainyhteisön jäsenvaltio Keski-Amerikassa

Belutšistan /bˈelutʃˌistan/ (pn)
バルチスタン
  Iranin ylängön kaakkoisosan käsittävä belutšien asuttama alue, johon kuuluu alueita Lounais-Pakistanissa, Kaakkois-Iranissa ja Lounais-Afganistanissa

Benin /bˈenɪn/ (pn)
ベナン
  tasavalta Afrikassa, Beninin tasavalta

Bereniken hiukset /bˈerenɪken hˈiukset/ (pn)
かみのけ座
  himmeä tähdistö pohjoisella taivaanpallolla Ison Karhun lähellä

Beringinsalmi /bˈerɪŋŋˌinsalmɪ/ (pn)
ベーリング海峡
  salmi joka erottaa toisistaan Aasian mantereen itäisimmän kohdan Dežnevinniemen ja Amerikan mantereen läntisimmän kohdan Prince of Walesin niemen

Berliini /bˈerlɪːnɪ/ (pn)
ベルリン
  Saksan pääkaupunki

Bern /bˈern/ (pn)
ベルン
  Sveitsin pääkaupunki

Betlehem /bˈetlehem/ (pn)
ベツレヘム
  Länsirannalla sijaitseva kaupunki, joka Raamatun mukaan on Israelin kuninkaan Daavidin syntymä- ja kotikaupunki ja Jeesuksen syntymäpaikka

Bhutan /bhˈutan/ (pn)
ブータン
  pieni sisämaavaltio Himalajalla Intian ja Kiinan välissä, Bhutanin kuningaskunta

Biškek /bˈiʃkek/ (pn)
ビシュケク
  Kirgisian pääkaupunki, vuosina 1926–1991 nimellä Frunze tunnettu

Bolivia /bˈolɪvˌia/ (pn)
ボリビア
  tasavalta Etelä-Amerikassa, pitkältä nimeltään Bolivian monikansainen valtio

Bosnia ja Hertsegovina /bˈosnɪa ja hˈertseɡˌovɪna/ (pn)
ボスニア・ヘルツェゴビナ, ボスニア・ヘルツェゴヴィナ
  Bosnia-Hertsegovina, Balkanilla, Euroopassa sijaitseva valtio.

Boston /bˈoston/ (pn)
ボストン
  kaupunki Yhdysvalloissa Massachusettsin osavaltiossa

Botswana /bˈotsvana/ (pn)
ボツワナ
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva sisämaavaltio, jonka naapurit ovat Namibia lännessä, Sambia pohjoisessa, Zimbabwe idässä ja Etelä-Afrikka etelässä

Brasilia /brˈasɪlˌia/ (pn)
ブラジル, ブラジル連邦共和国
  valtio Etelä-Amerikassa, Brasilian liittotasavalta

Brasília /brˈasɪlˌia/ (pn)
ブラジリア
  Brasilia, Brasilian liittovaltion pääkaupunki

Bretagne /brˈetaɡne/ (pn)
ブルターニュ
  Luoteis-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Rennes

Britannia /brˈitannˌia/ (pn)
ブリテン
  Yhdistyneestä kuningaskunnasta käytetty lyhyt nimitys

Britteinsaaret /brˈitːeinsˌaːret/ (pn)
イギリス諸島
  Atlantin valtameren ja Pohjanmeren välinen saariryhmä luoteisessa Euroopassa

Brittiläinen Kolumbia /brˈitːɪlˌæineŋ kˈolumbˌia/ (pn)
ブリティッシュ・コロンビア
  provinssi Kanadan länsirannikolla

Brittiläinen kansainyhteisö /brˈitːɪlˌæineŋ kˈansainˌyhteisø/ (pn)
イギリス連邦
  entisten Britannian alusmaiden ja territorioiden (sekä Ison-Britannian) muodostama löyhä yhteisö; nimi oli käytössä vuodet 1926–1949 ja tämän jälkeen se on ollut Kansainyhteisö

Brittiläiset Neitsytsaaret /brˈitːɪlˌæiset nˈeitsytsˌaːret/ (pn)
英領ヴァージン諸島
  50 saaren ja luodon ryhmä Karibianmeren koillisosassa, Puerto Ricon itäpuolella

Brownin liike /brˈovnɪn lˈiːke/ (n)
ブラウン運動
  nesteessä tai kaasussa olevia pienten hiukkasten satunnainen ja itsenäinen edestakainen liike

Brunei /brˈunei/ (pn)
ブルネイ
  sulttaanikunta, joka sijaitsee Borneon saarella Kaakkois-Aasiassa.

Bryssel /brˈyssel/ (pn)
ブリュッセル
  Belgian pääkaupunki ja Euroopan unionin tosiasiallinen pääkaupunki

Bukarest /bˈukarest/ (pn)
ブカレスト
  Romanian pääkaupunki

Bulgaria /bˈulɡarˌia/ (pn)
ブルガリア
  tasavalta Balkanilla, Euroopassa, Bulgarian tasavalta

Bulgarian tasavalta /bˈulɡarɪan tˈasavˌalta/ (pn)
ブルガリア共和国
  Bulgarian valtion virallinen nimi.

Burgundi /bˈurɡundɪ/ (pn)
ブルゴーニュ地域圏
  Keski-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Dijon; nykyisin osa Burgundi-Franche-Comtéa

Burgundi-Franche-Comté /bˈurɡundɪfrˈankhekˈomte/ (pn)
ブルゴーニュ＝フランシュ＝コンテ
  Itä-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Dijon

Burjatia /bˈurjatˌia/ (pn)
ブリヤート
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Siperiassa Baikaljärven rannalla. Burjatian pääkaupunki on Ulan-Ude.

Burundi /bˈurundɪ/ (pn)
ブルンジ
  tasavalta Afrikassa, Burundin tasavalta

Bysantin valtakunta /bˈysantɪn vˈaltakˌunta/ (pn)
東ローマ帝国
  Rooman valtakunnasta jäljelle jäänyt itäinen osa, Itä-Rooma, jonka pääkaupunki oli Konstantinopoli

Byzantion /bˈytsantɪon/ (pn)
ビュザンティオン
  muinainen kaupunki, jonka paikalle perustettiin Konstantinopoli 300-luvulla jaa. Itä-Rooman pääkaupungiksi

Böömi /bˈøːmɪ/ (pn)
ボヘミア
  nykyään Tšekissä sijaitseva historiallinen alue Keski-Euroopassa

C-duuri /sˈeːdˈuːrɪ/ (n)
ハ長調
  duurisävellaji, jonka perussävel (toonika) on c ja perussointu C-duuri; sävellajimerkinnässä yhtäkään säveltä ei ole alennettu tai ylennetty; rinnakkaissävellaji a-mollille; sävelet toonikasta subtoonikaan: c, d, e, f, g, a, h

CD-levy /sˈeːdˌeːlˈevy/ (n)
CD
  digitaalisen tiedon tallennusmedia, joka tuli markkinoille alun perin äänen tallennusta varten; näyttää ulkoisesti DVD-levyltä

CD-soitin /sˈeːdˌeːsˈoitɪn/ (n)
CDプレーヤー
  musiikkisoitin, joka toistaa CD-levyjä

CP-vamma /sˈeːpˌeːvˈamma/ (n)
脳性麻痺
  syntymässä tai lapsuudessa saatu pysyvä aivovaurio, joka vaikeuttaa vartalon liikkeiden hallintaa ja lihaskoordinaatiota

Canberra /kˈanberra/ (pn)
キャンベラ
  Australian pääkaupunki

Caymansaaret /kˈaymˌansaːret/ (pn)
ケイマン諸島
  kolmen korallisaaren muodostama Britannian merentakainen alue Karibianmerellä [[Kuuba]n eteläpuolella

Chiba /khˈiba/ (pn)
ちば, 千葉
  kaupunki Japanissa

Chile /khˈile/ (pn)
チリ
  tasavalta Etelä-Amerikassa, Chilen tasavalta

Chilen tasavalta /khˈilen tˈasavˌalta/ (pn)
チリ共和国
  Chilen valtion virallinen nimi.

Colorado /kˈolorˌado/ (pn)
コロラド州
  Yhdysvaltain osavaltio

Conakry /kˈonakry/ (pn)
コナクリ
  Guinean pääkaupunki

Connecticut /kˈonnektɪkut/ (pn)
コネチカット州
  Yhdysvaltain osavaltio Atlantin rannikolla

Cookinsaaret /kˈoːkɪnsˌaːret/ (pn)
クック諸島
  eräs Uudelle-Seelannille kuuluva saariryhmä Tyynellä valtamerellä

Costa Rica /kˈosta rˈika/ (pn)
コスタリカ
  tasavalta Keski-Amerikassa, virallisesti Costa Rican tasavalta

DVD-levy /dˈeːvˌeːdˌeːlˈevy/ (n)
DVD
  DVD, optinen datan tallennusväline ja elokuvien levitysmedia; CD-levyn seuraaja, tallennuskapasiteetiltaan suurempi

Damaskos /dˈamaskos/ (pn)
ダマスカス
  Syyrian pääkaupunki

Djibouti /djˈiboutɪ/ (pn)
ジブチ
  Itä-Afrikassa Aadeninlahden rannalla Eritrean ja Somalian välissä sijaitseva valtio, entinen Ranskan Somalimaa

Dominica /dˈomɪnˌika/ (pn)
ドミニカ国
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, Dominican liittovaltio.

Dominikaaninen tasavalta /dˈomɪnɪkˌaːnɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
ドミニカ共和国
  tasavalta Karibialla, Väli-Amerikassa

Downin oireyhtymä /dˈovnɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
ダウン症
  trisomia 21 -kromosomihäiriö

Dresden /drˈesden/ (pn)
ドレスデン
  itäisessä Saksassa sijaitseva kaupunki, Saksin pääkaupunki

Dublin /dˈublɪn/ (pn)
ダブリン
  Irlannin pääkaupunki

Dušanbe /dˈuʃanbe/ (pn)
ドゥシャンベ
  Tadžikistanin pääkaupunki, vuoteen 1961 Stalinabad

Ecuador /ˈekuador/ (pn)
エクアドル
  tasavalta Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikolla ekvaattorin molemmin puolin, virallisesti Ecuadorin tasavalta.

Edinburgh /ˈedɪnburɡh/ (pn)
エディンバラ
  Skotlannin itärannikolla sijaitseva vanha kaupunki, Skotlannin pääkaupunki

Efesolaiskirje /ˈefesolˌaiskɪrje/ (n)
エペソ人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Efesos /ˈefesos/ (pn)
エフェソス
  kaupunki nykyisessä Turkissa

Egypti /ˈeɡyptɪ/ (pn)
エジプト, 埃及
  tasavalta Afrikan koillisosassa, Egyptin arabitasavalta

El Salvador /ˈel sˈalvador/ (pn)
エルサルバドル
  tasavalta Keski-Amerikassa

Elysion /ˈelysɪon/ (pn)
エーリュシオン
  Elysion tai Elysionin kentät (m.kreik. Ἠλύσιον πεδίον, Ēlýsion pedíon, lat. Elysium) on kreikkalaisen mytologian onnela, jossa jumalten suosikit elävät kuolemansa jälkeen ikuisesti nuorina ja onnellisina.

Englannin kanaali /ˈeŋlannɪŋ kˈanaːlɪ/ (pn)
イギリス海峡
  Atlantin valtamereltä Pohjanmerelle johtava vesiyhteys, joka erottaa Ison-Britannian saaren Pohjois-Ranskasta

Englanti /ˈeŋlantɪ/ (pn)
イングランド, 英国
  Ison-Britannian saaren eteläosan kattava maa; kuningaskunta, joka kuuluu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan

Eritrea /ˈerɪtrˌea/ (pn)
エリトリア
  Punaisenmeren rannalla Koillis-Afrikassa, Afrikan sarvessa sijaitseva valtio

Espanja /ˈespanja/ (pn)
スペイン
  kuningaskunta eteläisessä Euroopassa

Esra /ˈesra/ (pn)
エズラ記, エズラ
  edellisessä keskeinen henkilö: eräs juutalainen kirjanoppinut ja pappi

Etelä-Aasia /ˈetelæˈaːsɪa/ (pn)
南アジア
  Aasian eteläinen osa

Etelä-Afrikan tasavalta /ˈetelæˈafrɪkan tˈasavˌalta/ (pn)
南アフリカ共和国
  Etelä-Afrikan valtion virallinen nimi

Etelä-Afrikka /ˈetelæˈafrɪkːa/ (pn)
南アフリカ, 南ア
  Afrikan mantereen eteläosassa sijaitseva valtio, Etelä-Afrikan tasavalta

Etelä-Amerikka /ˈetelæˈamerˌikːa/ (pn)
南アメリカ, 南米
  eteläosa Amerikan mantereesta, yksi maanosista

Etelä-Australia /ˈetelæˈaustraːlˌia/ (pn)
南オーストラリア
  yksi Australian osavaltioista

Etelä-Carolina /ˈetelækˈarolˌina/ (pn)
サウスカロライナ州
  Yhdysvaltain osavaltio maan itäosassa

Etelä-Dakota /ˈetelædˈakota/ (pn)
サウスダコタ州
  Yhdysvaltain osavaltio

Etelä-Eurooppa /ˈetelæˈeuroːpːa/ (pn)
南欧, 南ヨーロッパ
  Pyreneitten, Apenniinien ja Balkanin niemimaiden ja niihin kuuluvien saarten muodostama alue, Euroopan eteläisin osa

Etelä-Korea /ˈetelækˈorea/ (pn)
韓国
  Aasiassa, Korean niemimaalla sijaitseva valtio, jonka virallinen nimi on Korean tasavalta.

Etelä-Ossetia /ˈetelæˈossetˌia/ (pn)
南オセチア
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Kaukasiassa. Etelä-Ossetian pääkaupunki on Tshinval.

Etelä-Sudan /ˈetelæsˈudan/ (pn)
南スーダン
  Sudanista vuonna 2011 itsenäistynyt valtio Afrikassa

Etelämanner /ˈetelæmˌanner/ (pn)
南極
  jään ja lumen peittämä manner Maan etelänapa-alueella

Etiopia /ˈetɪˌopɪa/ (pn)
エチオピア
  liittovaltio itäisessä Afrikassa, Etiopian demokraattinen liittovaltio

Euraasia /ˈeuraːsˌia/ (pn)
亜欧
  Maapallon suurin manner, jota ympäröivät Pohjoinen jäämeri, Atlantin valtameri, Välimeri, Punainenmeri, Intian valtameri ja Tyyni valtameri; siihen kuuluvat Euroopan, Lähi-idän ja Aasian maanosat

Euroopan unioni /ˈeuroːpan ˈunɪˌonɪ/ (pn)
欧州連合, ヨーロッパ連合
  suuren osan Eurooppaa käsittävä valtioiden yhteenliittymä, johon myös Suomi kuuluu

Eurooppa /ˈeuroːpːa/ (pn)
ヨーロッパ, 欧州
  yksi maapallon maanosista

Falklandinsaaret /fˈalklandˌinsaːret/ (pn)
フォークランド諸島
  Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluva saaristo Etelä-Amerikassa

Fidži /fˈidʒɪ/ (pn)
フィジー
  Oseaniassa sijaitseva saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Fidžin tasavalta

Filemon /fˈilemon/ (n)
ピレモン
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Filippiinit /fˈilɪpːˌiːnɪt/ (pn)
フィリピン
  tasavalta, jonka alue muodostuu Tyynellä valtamerellä Etelä-Kiinan meren itäpuolella olevasta Filippiinien saaristosta, Filippiinien tasavalta.

Filippiläiskirje /fˈilɪpːɪlˌæiskɪrje/ (n)
ピリピ人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Firenze /fˈirentse/ (pn)
フィレンツェ
  maakunta Toscanassa Keski-Italiassa

Flanderi /flˈanderɪ/ (pn)
フランドル
  historiallinen alue Pohjanmeren rannalla nykyisen Belgian, Ranskan ja Alankomaiden alueella

Florida /flˈorɪda/ (pn)
フロリダ州
  Yhdysvaltain kaakkoisosan niemimaalla sijaitseva osavaltio, jonka pääkaupunki on Tallahassee ja suurin kaupunki Jacksonville

Fortuna /fˈortuna/ (pn)
フォルトゥナ
  onnen ja sattuman jumalatar roomalaisessa mytologiassa

Frankfurt /frˈaŋkfurt/ (pn)
フランクフルト
  saksalainen suurkaupunki Mainin varrella Hessenissä, Frankfurt am Main

Fukuoka /fˈukuoka/ (pn)
ふくおか, 福岡
  kaupunki Japanissa

Färsaaret /fˈærsaːret/ (pn)
フェロー諸島
  Tanskaan kuuluva saariryhmä Atlantin valtameressä. Färsaarten pääkaupunki on Tórshavn.

Gabon /ɡˈabon/ (pn)
ガボン
  Afrikassa sijaitseva valtio

Galatalaiskirje /ɡˈalatalˌaiskɪrje/ (n)
ガラテヤ人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Galilea /ɡˈalɪlˌea/ (pn)
ガリレヤ
  nykyisessä Israelissa sijaitseva ylänköalue

Galitsia /ɡˈalɪtsˌia/ (pn)
ガリツィア
  alue nykyisessä Puolassa ja Ukrainassa

Gallia /ɡˈallɪa/ (pn)
ガリア
  gallialaisten, kelttien muinaisen pääheimon, kotimaa

Gambia /ɡˈambɪa/ (pn)
ガンビア
  tasavalta Afrikassa, Gambian tasavalta

Gazan kaista /ɡˈatsaŋ kˈaista/ (pn)
ガザ地区
  Välimeren rannikolla sijaitseva, Israelin ympäröimä ja Egyptiin rajoittuva palestiinalaishallinnon alue, jonka merkittävin kaupunki on Gaza

Gdańsk /ɡdˈansk/ (pn)
グダニスク
  satamakaupunki Pohjois-Puolassa

Geneve /ɡˈeneve/ (pn)
ジュネーブ
  kaupunki Sveitsissä

Genova /ɡˈenova/ (pn)
ジェノヴァ
  Italian Ligurian hallinnollisen alueen pääkaupunki

Georgia /ɡˈeorɡˌia/ (pn)
グルジア
  valtio Etelä-Kaukasiassa, entiseltä nimeltään Gruusia; pääkaupunki Tbilisi
ジョージア州, グルジア
  Yhdysvaltojen osavaltio

Ghana /ɡhˈana/ (pn)
ガーナ
  tasavalta Afrikassa, Ghanan tasavalta

Golfvirta /ɡˈolfvɪrta/ (n)
ガルフストリーム
  suuri lämmin merivirta, joka kulkee Meksikonlahdelta kohti Eurooppaa

Gotlanti /ɡˈotlantɪ/ (pn)
ゴットランド
  Ruotsille kuuluva suuri saari Itämerellä, Ruotsin kaakkoispuolella

Granada /ɡrˈanada/ (pn)
グラナダ
  Andalusiassa, Etelä-Espanjassa sijaitseva kaupunki

Grenada /ɡrˈenada/ (pn)
グレナダ
  Karibianmerellä, Länsi-Intian eteläosassa sijaitseva valtio, Grenadan kuningaskunta

Grönlanti /ɡrˈønlantɪ/ (pn)
グリーンランド
  Pohjois-Amerikan koillispuolella sijaitseva, Tanskan kuningaskuntaan kuuluva, pääasiassa jään peittämä maailman suurin saari, jonka pääkaupunki on Nuuk

Guam /ɡˈuam/ (pn)
グアム
  Yhdysvalloille kuuluva saari Tyynellämerellä

Guinea /ɡwˈinea/ (pn)
ギニア
  Länsi-Afrikassa sijaitseva valtio, pitkältä nimeltään Guinean tasavalta, jonka rajanaapureita ovat Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Mali, Senegal ja Guinea-Bissau.

Guinea-Bissau /ɡwˈineabˈissau/ (pn)
ギニアビサウ
  tasavalta Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannalla.

Göteborg /ɡˈøteborɡ/ (pn)
イェテボリ
  Ruotsin toiseksi suurin kaupunki

HI-virus /hˈoːˌiːvˈirus/ (n)
人免疫不全ウイルス
  AIDSin aiheuttava virus; HIV

Haag /hˈaːɡ/ (pn)
ハーグ
  kaupunki Alankomaissa, maan hallinnollinen, muttei virallinen pääkaupunki, myös useiden kansainvälisten järjestöjen sijaintipaikka

Habakukin kirja /hˈabakukɪŋ kˈirja/ (n)
ハバクク書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Haggain kirja /hˈaɡːaiŋ kˈirja/ (n)
ハガイ書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hagåtña /hˈaɡotna/ (pn)
ハガニア
  Guamin pääkaupunki.

Haiti /hˈaitɪ/ (pn)
ハイチ
  tasavalta Hispaniolan saarella Karibialla, Dominikaanisen tasavallan rajanaapuri

Hampuri /hˈampurɪ/ (pn)
ハンブルク
  kaupunki Saksassa

Hannover /hˈannover/ (pn)
ハノーファー
  saksalainen suurkaupunki, Ala-Saksin pääkaupunki

Hanoi /hˈanoi/ (n)
ハノイ
  Vietnamin pääkaupunki

Hansenin tauti /hˈansenɪn tˈautɪ/ (n)
ハンセン病
  lepra, spitaali

Harkova /hˈarkova/ (pn)
ハリコフ
  kaupunki Ukrainassa

Havaiji /hˈavaijɪ/ (pn)
ハワイ州
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saariryhmä ja Yhdysvaltain osavaltio

Havanna /hˈavanna/ (pn)
ハバナ
  Kuuban pääkaupunki

Helsinki /hˈelsɪŋkɪ/ (pn)
ヘルシンキ
  Suomenlahden rannalla, Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva Suomen pääkaupunki

Heprealaiskirje /hˈeprealˌaiskɪrje/ (pn)
ヘブル人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Herra /hˈerra/ (pn)
主
  kristinuskon ja juutalaisuuden jumalan kunnioittava nimitys

Hesekiel /hˈesekiel/ (pn)
エゼキエル
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hessen /hˈessen/ (pn)
ヘッセン
  Saksan liittotasavallan osavaltio maan keskiosassa. Sen pääkaupunki on Wiesbaden ja suurin kaupunki Frankfurt.

Higgsin bosoni /hˈiɡːsɪn bˈosonɪ/ (n)
ヒッグス粒子
  alkeishiukkanen, jonka spin on 0 ja joka antaa massan muille hiukkasille

Hiroshima /hˈiroshˌima/ (pn)
ひろしま, 広島
  kaupunki Japanissa

Hispaniola /hˈispanˌiola/ (pn)
イスパニョーラ島
  Karibianmeren saari, jolla sijaitsevat Haiti ja Dominikaaninen tasavalta

Hokkaido /hˈokːaido/ (pn)
北海道 ほっかいどう
  Japanin neljästä pääsaaresta toiseksi suurin

Hollanti /hˈollantɪ/ (pn)
ホラント州
  Alankomaat, valtio Euroopassa

Hongkong /hˈoŋkoŋ/ (pn)
香港
  Kiinan rannikolla sijaitseva erityishallintoalue

Honolulu /hˈonolˌulu/ (pn)
ホノルル
  Havaijin osavaltion pääkaupunki

Hoosea /hˈoːsea/ (n)
ホセア書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Huippuvuoret /hwˈipːuvˌuoret/ (pn)
スヴァールバル諸島
  Norjalle kuuluva saaristo Euroopan pohjoisosassa

Härkä /hˈærkæ/ (pn)
おうし座
  (astrologia) yksi kahdestatoista horoskooppimerkistä.

IP-osoite /ˈiːpˌeːˈosoite/ (n)
IPアドレス
  numerosarja, jonka perusteella IP-paketti löytää perille Internetissä

Ibiza /ˈibɪtsa/ (pn)
イビサ島
  Espanjaan kuuluva saari Välimeren länsiosassa

Idaho /ˈidaho/ (pn)
アイダホ州
  Yhdysvaltain osavaltio

Illinois /ˈillɪnois/ (pn)
イリノイ州
  Yhdysvaltain osavaltio Michiganjärven rannalla Keskilännessä

Imatra /ˈimatra/ (pn)
イマトラ
  Etelä-Karjalassa maan kaakkoisosassa Etelä-Suomessa sijaitseva kaupunki

Indiana /ˈindɪˌana/ (pn)
インディアナ州
  Yhdysvaltain osavaltio Michiganjärven etelärannalla

Indonesia /ˈindonˌesɪa/ (pn)
インドネシア
  lukuisasta joukosta saaria koostuva valtio Kaakkois-Aasiassa, Indonesian tasavalta

Indonesian tasavalta /ˈindonˌesɪan tˈasavˌalta/ (pn)
インドネシア共和国
  Indonesian valtion virallinen nimi.

Intia /ˈintɪa/ (pn)
インド, 印度
  suuri liittovaltio Aasian eteläosassa

Intiaani /ˈintɪˌaːnɪ/ (pn)
インディアン座
  (tähtitiede) eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva himmeätähtinen tähdistö

Intian valtameri /ˈintɪan vˈaltamˌerɪ/ (pn)
インド洋
  Aasian, Antarktiksen ja Australian välillä oleva maailman kolmanneksi suurin merialue

Iowa /ˈiova/ (pn)
アイオワ州
  Yhdysvaltain osavaltio

Iran /ˈiran/ (pn)
イラン
  valtio Lähi-idässä Kaspianmeren ja Persianlahden välissä, aiemmin Persia

Irkutsk /ˈirkutsk/ (pn)
イルクーツク
  kaupunki Etelä-Siperiassa Venäjällä Baikaljärveen laskevan Angaran rannalla

Irlannin tasavalta /ˈirlannɪn tˈasavˌalta/ (pn)
アイルランド共和国
  Irlannista joissain yhteyksissä käytetty nimi, jolla ei ole virallista asemaa

Irlanti /ˈirlantɪ/ (pn)
アイルランド
  Britteinsaariin kuuluva saari Atlantin valtameressä ja saarella sijaitseva saarivaltio Länsi-Euroopassa

Islannin tasavalta /ˈislannɪn tˈasavˌalta/ (pn)
アイスランド共和国
  Islannin valtion virallinen nimi

Islanti /ˈislantɪ/ (pn)
アイスランド
  saarivaltio Atlantin valtameren keskivaiheilla, Pohjois-Euroopassa, Islannin tasavalta

Iso karhu /ˈiso kˈarhu/ (pn)
大熊座
  tähdistö lähellä pohjoista taivaannapaa

Iso-Britannia /ˈisobrˈitannˌia/ (pn)
グレートブリテン島
  Britteinsaarten suurin saari Atlantin valtameressä Euroopan mantereesta luoteeseen

Israel /ˈisrael/ (pn)
イスラエル
  Lähi-idässä Välimeren kaakkoisrannalla sijaitseva, Palestiinan alueelle perustettu valtio

Istanbul /ˈistanbul/ (pn)
イスタンブル
  Turkin suurin kaupunki, kansainvälinen keskus, joka sijaitsee Bosporinsalmen molemmin puolin, Euroopan ja Aasian rajalla

Italia /ˈitalˌia/ (pn)
イタリア, 伊太利
  valtio Etelä-Euroopassa, viralliselta nimeltään Italian tasavalta

Italian tasavalta /ˈitalɪan tˈasavˌalta/ (pn)
イタリア共和国
  Italian valtion virallinen nimi

Itä-Aasia /ˈitæˈaːsɪa/ (pn)
東アジア
  maantieteellinen alue Aasiassa

Itä-Eurooppa /ˈitæˈeuroːpːa/ (pn)
東ヨーロッパ
  Euroopan itäinen osa, Puola, Tšekki ja niistä itään olevat maat sekä Balkan Kreikkaa lukuun ottamatta

Itä-Saksa /ˈitæsˈaksa/ (pn)
東ドイツ
  epävirallinen nimitys Saksan demokraattisesta tasavallasta

Itä-Timor /ˈitætˈimor/ (pn)
東ティモール, 東チモール
  valtio Kaakkois-Aasiassa Malaijien saaristossa Timorin saaren itäosassa

Itämeri /ˈitæmˌerɪ/ (pn)
バルト海
  Atlantin valtameren lahti, siihen kuuluva välimeri

Itävalta /ˈitævˌalta/ (pn)
オーストリア, 墺太利
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio.

Jaakko /jˈaːkːo/ (pn)
ジェイムズ
  Jaakon nimipäivä: 25.7.

Jaava /jˈaːva/ (pn)
ジャワ
  saari Indonesiassa

Jakarta /jˈakarta/ (pn)
ジャカルタ
  Indonesian pääkaupunki

Jamaika /jˈamaika/ (pn)
ジャマイカ
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, isoihin Antilleihin kuuluva Karibian neljänneksi suurin saari.

Japani /jˈapanɪ/ (pn)
日本
  Itä-Aasiassa sijaitseva perustuslaillinen keisarikunta ja saarivaltio

Jaroslavl /jˈaroslavl/ (pn)
ヤロスラヴリ
  kaupunki Venäjällä

Jeesus /jˈeːsus/ (pn)
イエス, イイスス, イエズス, 耶蘇 いえす
  kristinuskossa Jumalan poika ja vapahtaja, usein tarkennuksella Nasaretilainen tai Kristus

Jehovan todistaja /jˈehovan tˈodɪstˌaja/ (n)
エホバの証人
  erään kristillisperäisen uskonnollisen liikkeen, Jehovan todistajien, jäsen

Jekaterinburg /jˈekaterˌinburɡ/ (pn)
エカテリンブルク
  kaupunki Venäjällä

Jemen /jˈemen/ (pn)
イエメン
  Lähi-idässä Arabian niemimaan etelärannikolla sijaitseva valtio

Jenisei /jˈenɪsei/ (pn)
エニセイ川
  yksi maailman pisimmistä joista, joka saa alkunsa Mongolian ja Venäjän rajalta ja laskee Pohjoiseen jäämereen

Jerevan /jˈerevan/ (pn)
エレバン
  Armenian pääkaupunki

Jersey /jˈersey/ (pn)
ジャージー
  saari Englannin kanaalissa, yksi Kanaalisaarista

Jerusalem /jˈerusalem/ (pn)
エルサレム
  kaupunki Israelissa

Jesaja /jˈesaja/ (pn)
イザヤ書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Job /jˈob/ (pn)
ヨブ
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Joensuu /jˈoensuː/ (pn)
ヨエンスー
  sisämaakaupunki itäisessä Suomessa Pohjois-Karjalassa

Johanneksen ilmestys /jˈohannˌeksen ˈilmestys/ (pn)
黙示録
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Johannes Kastaja /jˈohannes kˈastaja/ (pn)
洗礼者ヨハネ
  (historia, uskonto) Uuden testamentin henkilö

Johannesburg /jˈohannˌesburɡ/ (pn)
ヨハネスブルグ
  Etelä-Afrikan asukasluvultaan suurin kaupunki

Joonianmeri /jˈoːnɪˌanmerɪ/ (pn)
イオニア海
  lännessä Sisiliaan, idässä Albaniaan ja Kreikkaan rajoittuva Välimeren osa

Joosef /jˈoːsef/ (pn)
ヨセフ
  Raamatun hahmoja, mm. Jeesuksen isä

Jordania /jˈordanˌia/ (pn)
요르단, ヨルダン
  valtio Lähi-idässä Jordanjoen itärannalla.

Jordanjoki /jˈordanjˌokɪ/ (pn)
ヨルダン川
  Jordanin virta, Israelin miehittämän Länsirannan ja Jordanian rajalla virtaava joki

Joulusaari /jˈoulusˌaːrɪ/ (pn)
クリスマス島
  Australian hallinnossa oleva territorio Intian valtameressä.

Jousimies /jˈousɪmies/ (pn)
人馬宮
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
  horoskooppimerkki

Joutsen /jˈoutsen/ (pn)
はくちょう座
  Lyyrasta itään ja Pegasuksesta länteen sijaiseva navanympärystähdistö

Jugoslavia /jˈuɡoslˌavɪa/ (pn)
ユーゴスラビア
  entinen valtio Balkanilla Adrianmeren rannalla, vuosina 1918–1944 Jugoslavian kuningaskunta; toisen maailmansodan jälkeen sosialistinen valtio, joka tunnettiin nimellä Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Juhana /jˈuhana/ (pn)
ジョン
  eräiden ulkomaisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Jumala /jˈumala/ (pn)
神 かみ, 神
  kristinuskon, juutalaisuuden tai islamin jumalakäsitteen Jumala

Jupiter /jˈupɪter/ (pn)
木星
  aurinkokuntamme suurin kiertotähti, viides planeetta Auringosta
  (mytologia) roomalaisten pääjumala ”Juppiter”

Juuda /jˈuːda/ (pn)
ユダ
  toinen kahdesta muinaisesta valtiosta, jotka Vanhan testamentin mukaan olivat aiemmin muodostaneet yhteisen valtion 1000-luvulta eaa. ja joka jakautui 900-l. pohjoiseen Israeliin ja eteläiseen Juudaan. Babylonia valloitti Juudan 500-l eaa. Myöhemmin alueella sijaitsi Juudea

Juudea /jˈuːdea/ (pn)
ユダヤ
  Juudan alue roomalaisvallan alla

Jyväskylä /jˈyvæskˌylæ/ (pn)
ユヴァスキュラ
  sisämaakaupunki Keski-Suomessa.

Kaakkois-Aasia /kˈaːkːoisˈaːsɪa/ (pn)
東南アジア
  Aasian mantereesta Taka-Intian niemimaa ja sen eteläpuoliset merialueet valtioineen Australiaan asti

Kaarle /kˈaːrle/ (pn)
シャルル
  eräiden historiallisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Kairo /kˈairo/ (pn)
カイロ
  Egyptin pääkaupunki

Kakelbergin marja /kˈakelbˌerɡɪn mˈarja/ (n)
糞垂れ
  peräaukon seudun karvoitukseen kiinni kuivunut ulostepallero

Kaksoset /kˈaksoset/ (pn)
双子座
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Kalat /kˈalat/ (pn)
うお座
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla

Kalifornia /kˈalɪfˌornɪa/ (pn)
カリフォルニア州, 加州
  Yhdysvaltojen väkirikkain osavaltio Yhdysvaltain länsirannikolla Tyynenmeren rannalla

Kaliningrad /kˈalɪnˌiŋrad/ (pn)
カリーニングラード
  Venäjän läntisin kaupunki, joka sijaitsee muusta maasta erillisellä Kaliningradin alueella Itämeren rannalla; entinen Königsberg

Kalliovuoret /kˈallɪovˌuoret/ (pn)
ロッキー山脈
  laaja vuoristo Pohjois-Amerikan länsiosassa

Kambodža /kˈambodʒa/ (pn)
カンボジア
  eräs valtio Aasiassa

Kamerun /kˈamerun/ (pn)
カメルーン
  valtio Afrikassa

Kanaalisaaret /kˈanaːlɪsˌaːret/ (pn)
チャンネル諸島
  saariryhmä Englannin kanaalissa, Ranskan rannikolla Normandian edustalla

Kanada /kˈanada/ (pn)
カナダ
  Brittiläisen kansanyhteisön itsenäinen jäsenvaltio Pohjois-Amerikassa

Kanariansaaret /kˈanarɪˌansaːret/ (pn)
カナリア諸島, カナリアス諸島
  Espanjalle kuuluva saariryhmä Afrikan länsirannikolla. Saariryhmän saaria ovat La Palma, El Hierro, Gomera, Teneriffa, Gran Canaria, Fuerteventura ja Lanzarote.

Kansas /kˈansas/ (pn)
カンザス州
  Yhdysvaltain osavaltio

Kanton /kˈanton/ (pn)
広州
  kaupunki Etelä-Kiinassa Guangdongin maakunnassa

Kap Verde /kˈap vˈerde/ (pn)
カーボベルデ
  Kap Verden tasavalta, saarivaltio Afrikassa Atlantin rannikolla.

Kapkaupunki /kˈapkaupˌuŋkɪ/ (pn)
ケープタウン
  kaupunki Etelä-Afrikassa

Karibianmeri /kˈarɪbɪˌanmerɪ/ (pn)
カリブ海
  Meksikonlahden eteläpuolella oleva Etelä-Amerikan, Keski-Amerikan ja Antillien rajaama alue Atlantista

Karjala /kˈarjala/ (pn)
カレリア
  Fennoskandian itäosassa sijaitseva kulttuuris-maantieteellinen alue

Karthago /kˈarthaɡo/ (pn)
カルタゴ
  historiallinen kaupunki Pohjois-Afrikassa nykyisessä Tunisiassa

Kaspianmeri /kˈaspɪˌanmerɪ/ (pn)
カスピ海
  maailman suurimmaksi järveksi nimitetty allas Kaakkois-Euroopan ja Länsi-Aasian välillä

Katalonia /kˈatalˌonɪa/ (pn)
カタロニア
  itsehallintoalue Espanjassa

Kaukasus /kˈaukasus/ (pn)
カフカス山脈
  vuoristo Euroopan ja Aasian rajalla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä

Kaukoitä /kˈaukoitæ/ (pn)
極東
  Itä-Aasiasta (Korea, Japani, Kiina, ja itäinen Venäjä) ja Kaakkois-Aasiasta käytetty yhteisnimitys

Kauriin kääntöpiiri /kˈaurɪːŋ kˈæːntøpˌiːrɪ/ (pn)
南回帰線
  leveyspiiri noin 23 astetta eteläistä leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (eteläisellä pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kauris /kˈaurɪs/ (pn)
やぎ座
  (tähtitiede) tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
磨羯宮
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä.

Kazakstan /kˈatsakstan/ (pn)
カザフスタン
  Keski-Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio

Kazan /kˈatsan/ (pn)
カザン
  Tatarstanin tasavallan pääkaupunki, yksi koko Venäjän federaation suurimmista kaupungeista

Kenia /kˈenɪa/ (pn)
ケニア
  tasavalta itäisessä Afrikassa.

Kentucky /kˈentukky/ (pn)
ケンタッキー州
  Yhdysvaltain itäosassa, sisämaassa Tennesseen pohjoispuolella sijaitseva osavaltio

Kerava /kˈerava/ (pn)
ケラバ
  Keski-Uudellamaalla sijaitseva kaupunki

Keski-Afrikan tasavalta /kˈeskɪˈafrɪkan tˈasavˌalta/ (pn)
中央アフリカ共和国
  eräs valtio Afrikassa

Keski-Amerikka /kˈeskɪˈamerˌikːa/ (pn)
中央アメリカ, 中米
  keskiosa Amerikasta, Pohjois-Amerikkaa ja Etelä-Amerikkaa yhdistävä mannerkannas

Keski-Eurooppa /kˈeskɪˈeuroːpːa/ (pn)
中央ヨーロッパ, 中欧
  Euroopan keskiosien yhteinen nimitys

Keski-Ranska /kˈeskɪrˈanska/ (pn)
サントル＝ヴァル・ド・ロワール
  keskisessä Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Orléans

Kesäkolmio /kˈesækˌolmɪo/ (pn)
夏の大三角形
  pohjoisen pallonpuoliskon yötaivaalla myöhäiskesällä näkyvä kolmen kirkkaan tähden muodostama asterismi

Kiina /kˈiːna/ (pn)
中国
  Itä-Aasiassa, Kiinanmeren rannikolla sijaitseva valtio, joka on väkiluvultaan maailman suurin valtio ja jonka pääkaupunki on Peking ja virallinen nimi Kiinan kansantasavalta

Kiina-ilmiö /kˈiːnaˈilmɪø/ (n)
チャイナ・シンドローム
  länsimaisten yritysten tuotannon ja työpaikkojen siirtyminen työvoimakustannuksen ja korkean verotuksen vuoksi Kiinaan ja muihin halpojen tuotantokustannusten maihin

Kiinan kansantasavalta /kˈiːnaŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
中華人民共和国
  Kiinan valtion virallinen nimi, erityisesti viitattaessa manner-Kiinan kommunistisen puolueen hallitsemaan Kiinaan vuodesta 1949 lähtien

Kiinan muuri /kˈiːnan mˈuːrɪ/ (pn)
万里の長城
  Kiinan valtakunnan turvaksi muinaisina aikoina rakennettu suojamuuri järjestelmineen

Kiinan tasavalta /kˈiːnan tˈasavˌalta/ (pn)
中華民国
  Taiwanin saarta hallitseva saarivaltio Aasiassa

Kioto /kˈioto/ (pn)
京都市
  kaupunki Japanissa pääsaari Honshulla

Kiova /kˈiova/ (pn)
キエフ
  Ukrainan pääkaupunki

Kirgisia /kˈirɡɪsˌia/ (pn)
キルギス, キルギスタン
  tasavalta Keski-Aasiassa, Kiinan länsinaapuri.

Kiribati /kˈirɪbˌatɪ/ (pn)
キリバス
  saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Kiribatin tasavalta.

Kolossalaiskirje /kˈolossalˌaiskɪrje/ (n)
コロサイ人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Kolumbia /kˈolumbˌia/ (pn)
コロンビア
  valtio Etelä-Amerikan pohjoisosassa, Väli-Amerikan kannaksen eteläpuolella; virallisesti Kolumbian tasavalta

Komorit /kˈomorɪt/ (pn)
コモロ
  eräs saaristovaltio Afrikan rannikolla Intian Valtameressä

Kongo /kˈoŋŋo/ (pn)
コンゴ
  joki keski-Afrikassa

Kongon demokraattinen tasavalta /kˈoŋŋon dˈemokrˌaːtːɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
コンゴ民主共和国
  valtio Keski-Afrikassa, vuosina 1971–1997 nimeltään Zaire, pääkaupunki Kinshasa

Kongon tasavalta /kˈoŋŋon tˈasavˌalta/ (pn)
コンゴ共和国
  valtio päiväntasaajan Afrikassa, Kongojoen pohjoispuolella Kongon demokraattisen tasavallan rajanaapurina, vuosina 1969–1991 nimeltään Kongon kansantasavalta

Konstantinopoli /kˈonstantˌinopˌolɪ/ (pn)
コンスタンティノポリス
  Rooman valtakunnan itäosan ja Bysantin valtakunnan pääkaupunki 1400-luvulle; nykyinen Istanbul

Koraani /kˈoraːnɪ/ (pn)
クルアーン, コーラン
  islamilaisten pyhä kirja

Korallimeri /kˈorallˌimerɪ/ (pn)
珊瑚海
  Tyynenmeren osa Australian koillisrannikon, Papua-Uusi-Guinean, Salomonsaarten, Vanuatun ja Uuden-Kaledonian rajoittamalla alueella

Korea /kˈorea/ (pn)
朝鮮, 韓国
  niemimaa Kaakkois-Aasiassa; Korean niemimaa

Korean demokraattinen kansantasavalta /kˈorean dˈemokrˌaːtːɪneŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
朝鮮民主主義人民共和国
  valtio Aasiassa, Korean niemimaalla Etelä-Korean pohjoispuolella

Korean tasavalta /kˈorean tˈasavˌalta/ (pn)
大韓民国
  Etelä-Korean valtion virallinen nimi

Korfu /kˈorfu/ (pn)
ケルキラ島
  Kreikan saari

Korintti /kˈorɪntːɪ/ (pn)
コリント
  kaupunki Kreikassa

Korinttolaiskirje /kˈorɪntːolˌaiskɪrje/ (n)
コリント人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Korsika /kˈorsɪka/ (pn)
コルシカ人
  Ranskalle kuuluva saari Välimeren läntisessä osassa

Krakova /krˈakova/ (pn)
クラクフ
  kaupunki eteläisessä Puolassa

Kravun kääntöpiiri /krˈavuŋ kˈæːntøpˌiːrɪ/ (pn)
北回帰線
  leveyspiiri noin 23 astetta pohjoista leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (pohjoisella pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kreeta /krˈeːta/ (pn)
クレタ島
  Kreikalle kuuluva saari Välimeressä

Kreikka /krˈeikːa/ (pn)
ギリシャ, ギリシア
  valtio Balkanilla, Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Krim /krˈim/ (pn)
クリミア
  Mustaanmereen pistävä niemimaa, joka on kuulunut Krimin autonomiselle sosialistiselle neuvostotasavallalle, Ukrainalle ja Venäjälle

Kroatia /krˈoatˌia/ (pn)
クロアチア
  Välimerellä, Kaakkois-Euroopassa Balkanin pohjoisosassa sijaitseva valtio; Kroatian tasavalta

Kuiperin vyöhyke /kwˈiperɪn vˈyøhyke/ (pn)
カイパーベルト
  asteroidivyöhykettä muistuttava vyöhyke, joka sijaitsee suunnilleen Neptunuksen ja Pluton välissä 30-50 au:n etäisyydellä Auringosta ja koostuu asteroideista, jotka ovat osin jäätynyttä metaania, ammoniakkia ja vettä; Pluto kuuluu vyöhykkeeseen ja monet komeetat saavat alkunsa vyöhykkeeltä

Kultakala /kˈultakˌala/ (pn)
かじき座
  eteläisen taivaanpuoliskon tähdistö

Kumamoto /kˈumamˌoto/ (pn)
くまもと, 熊本
  kaupunki Japanissa

Kuollutmeri /kˈuollutmˌerɪ/ (pn)
死海
  laskujoeton suolajärvi Lähi-idässä

Kuu /kˈuː/ (pn)
月
  Maan kiertolainen

Kuuba /kˈuːba/ (pn)
キューバ
  valtio Karibianmerellä

Kuwait /kˈuvait/ (pn)
クウェート
  emiirikunta Lähi-idässä Persialahden rannalla

Kypros /kˈypros/ (pn)
キプロス
  saari Välimeressä

Köln /kˈøln/ (pn)
ケルン
  suurkaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksassa

Kööpenhamina /kˈøːpenhˌamɪna/ (n)
コペンハーゲン
  Själlannin saarella sijaitseva Tanskan pääkaupunki

Laatokka /lˈaːtokːa/ (pn)
ラドガ湖
  Karjalankannaksen Suomenlahdesta erottama Euroopan suurin järvi Venäjällä

Lappeenranta /lˈapːeːnrˌanta/ (pn)
ラッペーンランタ
  Etelä-Karjalassa maan kaakkoisosassa Etelä-Suomessa sijaitseva kaupunki

Lappi /lˈapːɪ/ (pn)
ラップランド
  alue Suomen, Norjan, Ruotsin ja Venäjän pohjoisosissa. Suomen Lappi sijaitsee entisessä Lapin läänissä, jota vastaa alueeltaan myös Lapin maakunta

Latinalainen Amerikka /lˈatɪnalˌainen ˈamerˌikːa/ (pn)
ラテンアメリカ
  Yhdysvaltain eteläpuoliset itsenäiset espanjan- ja portugalinkieliset maat, joskus mukaan luetaan myös Haiti

Latium /lˈatium/ (pn)
ラティウム
  Keski-Italiassa sijaitseva hallintoalue

Latvia /lˈatvɪa/ (pn)
ラトビア, ラトヴィア
  tasavalta Baltiassa, Euroopassa: Latvian tasavalta

Latvian tasavalta /lˈatvɪan tˈasavˌalta/ (pn)
ラトビア共和国
  Latvian valtion virallinen nimi.

Laulujen laulu /lˈaulujen lˈaulu/ (n)
雅歌
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Leijona /lˈeijona/ (pn)
しし座
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  horoskooppimerkki

Levantti /lˈevantːɪ/ (pn)
レバント
  Välimeren itärannikon maat, Syyria, Libanon, Jordania, Palestiina, Israel

Libanon /lˈibanon/ (pn)
レバノン
  Libanonin tasavalta, valtio Lähi-idässä Välimeren rannalla

Libya /lˈibya/ (pn)
リビア
  eräs valtio Pohjois-Afrikassa

Liettua /lˈietːua/ (pn)
リトアニア
  tasavalta Euroopassa

Liettuan tasavalta /lˈietːuan tˈasavˌalta/ (pn)
リトアニア共和国
  Liettuan valtion virallinen nimi.

Liivinmaa /lˈiːvɪnmaː/ (pn)
リヴォニア
  Historiallinen maakunta Baltiassa, 1600–1800 -luvuilla.

Linnunrata /lˈinnunrˌata/ (pn)
天の川銀河, 銀河系
  nimitys galaksille, jossa Aurinkokuntamme sijaitsee

Lissabon /lˈissabon/ (pn)
リスボン
  Portugalin pääkaupunki

Lombardia /lˈombardˌia/ (pn)
ロンバルディア
  alue Pohjois-Italiassa

Lomé /lˈome/ (pn)
ロメ
  Togon pääkaupunki

Lontoo /lˈontoː/ (pn)
ロンドン
  Englannissa sijaitseva kaupunki; Ison-Britannian ja Englannin pääkaupunki

Los Angeles /lˈos ˈaŋŋeles/ (pn)
ロサンゼルス
  suuri satamakaupunki Yhdysvaltain eteläisellä länsirannikolla, Kalifornian osavaltiossa

Lothringen /lˈothrɪŋŋen/ (pn)
ロレーヌ
  Koillis-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Metz; nykyisin osa Grand Estiä

Louisiana /lˈouɪsˌiana/ (pn)
ルイジアナ
  Yhdysvaltain osavaltio Mississippin jokilaaksossa Meksikonlahden rannalla, pääkaupunki Baton Rouge

Luoteisterritoriot /lˈuoteistˌerrɪtˌorɪot/ (pn)
ノースウェスト準州
  territorio Kanadan pohjoisosassa Albertasta pohjoiseen

Luxemburg /lˈuksemburɡ/ (pn)
ルクセンブルク
  Länsi-Euroopassa sijaitseva valtio, Luxemburgin suurherttuakunta

Lviv /lvˈiv/ (pn)
リヴィウ
  kaupunki Ukrainassa

Lyydia /lˈyːdɪa/ (pn)
リュディア
  Vähä-Aasiassa sijaitseva alue

Lyypekki /lˈyːpekːɪ/ (pn)
リューベック
  kaupunki Saksassa Itämeren rannikolla

Lähi-itä /lˈæhɪˈitæ/ (pn)
中東
  Lähimpänä Eurooppaa sijaitseva Aasian osa, johon lasketaan yleensä myös Egypti Afrikassa ja joskus kaikki Pohjois-Afrikan arabivaltiot

Länsi-Australia /lˈænsɪˈaustraːlˌia/ (pn)
西オーストラリア
  Australian suurin osavaltio

Länsi-Eurooppa /lˈænsɪˈeuroːpːa/ (pn)
西ヨーロッパ
  alue Euroopassa, johon lasketaan kuuluvaksi seuraavat valtiot: Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta

Länsi-Intia /lˈænsɪˈintɪa/ (pn)
西インド諸島
  saaristo Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan välillä, Atlantin puolella. Siihen sisältyvät Bahamasaaret, Antillit, Pienet Antillit ja Etelä-Amerikan pienet saaret.

Länsi-Sahara /lˈænsɪsˈahara/ (n)
西サハラ
  Afrikan luoteisosassa sijaitseva alue

Länsi-Saksa /lˈænsɪsˈaksa/ (pn)
西ドイツ
  Saksan liittotasavallasta käytetty nimitys vuosina 1949–1990

Länsi-Virginia /lˈænsɪvˈirɡɪnˌia/ (pn)
ウェストバージニア州
  Yhdysvaltain osavaltio

MP3-soitin /ˈæmpˌeː kˈolmesˈoitɪn/ (n)
MP3プレーヤー
  2000-vuosikymmenellä suosittuja USB-tikkua muistuttavia kannettavia musiikkisoittimia, joissa oli USB-liitäntä ja usein 64-512 megatavua muistia

Maa /mˈaː/ (pn)
アース, 地球
  maapallo, kolmas planeetta Auringosta lukien

Maas /mˈaːs/ (pn)
マース川
  Pohjanmereen laskeva joki, joka virtaa Ranskan, Alankomaiden ja Belgian kautta

Macao /mˈakao/ (pn)
アオメン
  alue Etelä-Kiinassa

Madagaskar /mˈadaɡˌaskar/ (pn)
マダガスカル
  eräs saarivaltio Afrikan itärannikolla

Makedonia /mˈakedˌonɪa/ (pn)
マケドニア, マケドニア共和国
  Makedonian tasavalta, etelä-eurooppalainen valtio Balkanilla, josta vuodesta 2019 käytetään nimeä Pohjois-Makedonia

Makedonian tasavalta /mˈakedˌonɪan tˈasavˌalta/ (pn)
マケドニア
  Balkanilla Euroopassa sijaitseva valtio, josta virallisissa yhteyksissä käytettiin nimeä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, nykyisin Pohjois-Makedonia

Malakia /mˈalakˌia/ (n)
マラキ
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Malawi /mˈalavɪ/ (pn)
マラウイ
  Kansainyhteisöön kuuluva tasavalta Njassajärven lähettyvillä Itä-Afrikassa, Malawin tasavalta.

Malediivit /mˈaledˌiːvɪt/ (pn)
モルディブ
  Kansanyhteisöön kuuluva pieni tasavalta Korallisaarilla Intian valtameressä

Malesia /mˈalesˌia/ (pn)
マレーシア
  Malakan niemimaan eteläosassa ja Borneon saaren pohjoisosassa sijaitseva kansanyhteisöön kuuluva aasialainen liittovaltio.

Malja /mˈalja/ (pn)
コップ座
  pieni tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla

Mallorca /mˈallorka/ (pn)
マジョルカ島
  Espanjaan kuuluva saari Välimeren länsiosassa

Malta /mˈalta/ (pn)
マルタ
  Välimeressä sijaitseva saarivaltio, Maltan tasavalta.

Manchester /mˈankhester/ (pn)
マンチェスター
  kaupunki Englannissa

Manila /mˈanɪla/ (pn)
マニラ
  Luzonin saarella sijaitseva Filippiinien pääkaupunki ja suurin kaupunki

Mansaari /mˈansaːrɪ/ (pn)
マン島
  saari Irlanninmeressä Irlannin ja Ison-Britannian saarten välissä

Mantšuria /mˈantʃurˌia/ (pn)
満州
  Koillis-Kiinassa Japanin vastaisella rannikolla sijaitseva alue

Marathon /mˈarathon/ (pn)
マラトン
  kapunki Kreikassa

Marmaranmeri /mˈarmarˌanmerɪ/ (pn)
マルマラ海
  Bosporinsalmen ja Dardanellien välissä oleva välimeri luoteisessa Turkissa

Marokko /mˈarokːo/ (pn)
モロッコ
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva valtio

Mars /mˈars/ (pn)
かせい
  Aurinkokunnan neljäs planeetta Auringosta lukien

Marshallinsaaret /mˈarʃallˌinsaːret/ (pn)
マーシャル諸島
  saarivaltio Oseaniassa, Marshallinsaarten tasavalta

Mauritania /mˈaurɪtˌanɪa/ (pn)
モーリタニア
  eräs valtio Afrikassa

Mauritius /mˈaurɪtius/ (pn)
モーリシャス
  eräs saarivaltio Afrikassa, Intian valtameressä

Mayotte /mˈayˌotːe/ (pn)
マヨット
  Ranskan merentakainen departementti ja aluehallinto

Mecklenburg-Etu-Pommeri /mˈekklenburɡˈetupˈommerɪ/ (pn)
メクレンブルク＝フォアポンメルン州
  Saksan koillisosassa Itämeren rannalla sijaitseva osavaltio, jonka pääkaupunki on Schwerin ja suurin kaupunki Rostock

Medina /mˈedɪna/ (pn)
マディーナ
  kaupunki Saudi-Arabiassa, yksi islamin pyhistä kaupungeista

Mekka /mˈekːa/ (pn)
マッカ
  kaupunki Saudi-Arabiassa, islamin pyhä kaupunki jonne päin kääntyneinä muslimit rukoilevat

Meksiko /mˈeksɪko/ (pn)
メキシコ, 墨西哥
  liittotasavalta Keski-Amerikassa

Meksikonlahti /mˈeksɪkˌonlahtɪ/ (pn)
メキシコ湾
  Pohjois-Amerikan, Keski-Amerikan ja Kuuban väliin jäävä osa Atlanttia

Merkurius /mˈerkurius/ (pn)
水星, メルクリウス
  Aurinkoa lähin Aurinkokunnan planeetta

Mesopotamia /mˈesopˌotamˌia/ (pn)
メソポタミア
  Kaksoisvirranmaa, käsittää lähinnä nykyisen Irakin alueen sekä Syyrian itäosan ja Turkin kaakkoisosan

Messinansalmi /mˈessɪnˌansalmɪ/ (pn)
メッシーナ海峡
  (maantiede) kapea salmi Sisilian ja Italian mantereen välissä.

Mikronesia /mˈikronˌesɪa/ (pn)
ミクロネシア
  sadoista pienistä saarista koostuva alue läntisellä Tyynellä valtamerellä

Mikronesian liittovaltio /mˈikronˌesɪan lˈiːtːovˌaltɪo/ (pn)
ミクロネシア連邦
  Oseanian Mikronesiassa sijaitseva lukuisista saaristo koostuva valtio. Mikronesian liittovaltion pääkaupunki on Palikir.

Mikroskooppi /mˈikroskˌoːpːɪ/ (pn)
けんびきょう座
  eteläisellä taivaalla sijaitseva pieni himmeätähtinen tähdistö

Milano /mˈilano/ (pn)
ミラノ
  miljoonakaupunki pohjois-Italiassa Lombardiassa

Minsk /mˈinsk/ (pn)
ミンスク
  Valko-Venäjän pääkaupunki

Mississippi /mˈissɪssˌipːɪ/ (pn)
ミシシッピ州
  Yhdysvaltain eteläinen osavaltio, jonka pääkaupunki on Jackson

Mogadishu /mˈoɡadˌishu/ (pn)
モガディシュ
  Somalian pääkaupunki

Moldova /mˈoldova/ (pn)
モルドバ
  eräs valtio Itä-Euroopassa

Molotovin cocktail /mˈolotovɪn kˈokktail/ (n)
火炎瓶
  polttopullo

Monaco /mˈonako/ (pn)
モナコ
  Ranskan ympäröimä ruhtinaskunta Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Mongolia /mˈoŋŋolˌia/ (pn)
モンゴル
  Aasiassa sijaitseva valtio, joka sijaitsee sisämaassa Venäjän ja Kiinan välissä

Montenegro /mˈontenˌeɡro/ (pn)
モンテネグロ
  Adrianmeren rannikolla sijaitseva valtio

Mordva /mˈordva/ (pn)
モルドヴィア
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Volgan länsipuolella. Mordvan pääkaupunki on Saransk.

Morfeus /mˈorfeus/ (pn)
モルペウス
  unten jumala kreikkalaisessa mytologiassa

Mosambik /mˈosambɪk/ (pn)
モザンビーク
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio, Mosambikin tasavalta

Moskova /mˈoskova/ (pn)
モスクワ
  Venäjän pääkaupunki

Murphyn laki /mˈurphyn lˈakɪ/ (n)
マーフィーの法則
  leikkimielinen tieteellinen laki: Jos jokin voi mennä pieleen, se menee.

Mustameri /mˈustamˌerɪ/ (pn)
黒海
  Kaakkois-Euroopan ja Etu-Aasian välinen sisämeri Turkin pohjoispuolella

Myanmar /mˈyanmar/ (pn)
ミャンマー
  Myanmarin liiton tasavalta, valtio Kaakkois-Aasiassa, entinen nimi Burma

Määri /mˈæːrɪ/ (pn)
モラビア
  historiallinen alue nykyisessä Tšekin tasavallassa

München /mˈynkhen/ (pn)
ミュンヘン
  saksalainen suurkaupunki, Baijerin pääkaupunki

N'Djamena /ˈændjˈamena/ (pn)
エンジャメナ
  Tšadin pääkaupunki

Naantali /nˈaːntalɪ/ (pn)
ナーンタリ
  Varsinais-Suomessa Länsi-Suomen läänissä sijaitseva kaupunki

Nahum /nˈahum/ (n)
ナホム書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Namibia /nˈamɪbˌia/ (pn)
ナミビア
  Lounais-Afrikassa sijaitseva valtio

Napoli /nˈapolɪ/ (pn)
ナポリ
  kaupunki Campaniassa Italiassa Napolinlahden pohjoisella rannalla

Nasaret /nˈasaret/ (pn)
ナザレ
  muinainen kaupunki Galileassa

Nauru /nˈauru/ (pn)
ナウル
  Oseanian Mikronesiassa sijaitseva saarivaltio, virallisesti Naurun tasavalta

Nehemia /nˈehemˌia/ (n)
ネヘミヤ記
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Neitsyt /nˈeitsyt/ (pn)
おとめ座
  (tähtitiede) tähdistö pohjoisella ja osittain eteläisellä tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Nepal /nˈepal/ (pn)
ネパール
  Aasiassa Himalajan vuoristossa Kiinan ja Intian välissä sijaitseva sisämaavaltio, virallisesti Nepalin demokraattinen liittotasavalta.

Neptunus /nˈeptunus/ (pn)
海王星, ネプチューン
  Aurinkokunnan kahdeksas ja uloin planeetta Auringosta laskettuna, Pluton menetettyä asemansa planeettana 2006

Neuvostoliitto /nˈeuvostolˌiːtːo/ (pn)
ソビエト連邦, ソ連
  Itä-Euroopassa ja Aasian pohjoisosissa sijainnut viidentoista sosialistisen neuvostotasavallan muodostama liittovaltio, joka oli olemassa 1922–1991; kommunismiin pyrkinyt suurvalta

Neva /nˈeva/ (pn)
ネバ
  Laatokasta Suomenlahteen laskeva joki Venäjällä

Nevada /nˈevada/ (pn)
ネバダ州
  Yhdysvaltain pääosin erämaasta koostuva osavaltio, jonka pääkaupunki on Carson City ja suurin kaupunki Las Vegas

New Mexico /nˈev mˈeksɪko/ (pn)
ニューメキシコ州
  Yhdysvaltain eteläosassa, Meksikon pohjoispuolella sijaitseva pääosin kuivasta erämaasta koostuva osavaltio, jonka pääkaupunki on Santa Fe ja suurin kaupunki Albuquerque

New Orleans /nˈev ˈorleans/ (pn)
ニューオーリンズ
  Yhdysvaltain eteläosassa, Mississippijoen alajuoksulla sijaitseva kaupunki

New York /nˈev ˈyork/ (pn)
ニューヨーク
  New Yorkin osavaltiossa sijaitseva Yhdysvaltain runsasväkisin ja tiheimmin asuttu kaupunki

Newfoundland ja Labrador /nˈevfoundland ja lˈabrador/ (pn)
ニューファンドランド・ラブラドール
  provinssi Kanadan itäosassa

Nicaragua /nˈikarˌaɡua/ (pn)
ニカラグア
  Väli-Amerikassa sijaitseva valtio

Niger /nˈiɡer/ (pn)
ニジェール
  eräs valtio Afrikassa

Nigeria /nˈiɡerˌia/ (pn)
ナイジェリア
  Länsi-Afrikassa, Guineanlahden rannalla sijaitseva, väkiluvultaan Afrikan suurin valtio

Niigata /nˈiːɡata/ (pn)
にいがた, 新潟
  kaupunki Japanissa

Niili /nˈiːlɪ/ (pn)
ナイル川
  Itä-Afrikassa virtaava joki, joka saa alkunsa Victoriajärvestä ja Tanajärvestä Etiopiasta ja laskee Välimereen

Nikosia /nˈikosˌia/ (pn)
ニコシア
  Kyproksen tasavallan pääkaupunki

Niue /nˈiue/ (pn)
ニウエ
  itsehallinnollinen saarivaltio, Polynesiassa Tyynellä valtamerellä

Nizza /nˈitsa/ (pn)
ニース
  rannikkokaupunki Välimeren äärellä kaakkois-Ranskassa

Nižni Novgorod /nˈiʒnɪ nˈovɡorod/ (pn)
ニジニ・ノヴゴロド
  kaupunki Venäjällä

Nordrhein-Westfalen /nˈordrheinvˈestfalen/ (pn)
ノルトライン＝ヴェストファーレン州
  Saksan osavaltio

Norfolkinsaari /nˈorfolkˌinsaːrɪ/ (pn)
ノーフォーク島
  Tyynellämerellä Australian, Uuden-Seelannin ja Uusi-Kaledonian välissä sijaitseva saari

Norja /nˈorja/ (pn)
ノルウェー, 諾威
  Pohjois-Euroopassa, Suomen, Ruotsin ja Tanskan naapurissa sijaitseva valtio, Norjan kuningaskunta.

Norjan kuningaskunta /nˈorjaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
ノルウェー王国
  Norjan valtion virallinen nimi

Normandia /nˈormandˌia/ (pn)
ノルマンディー
  Pohjois-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Rouen

Norsunluurannikko /nˈorsunlˌuːrannˌikːo/ (pn)
コートジボワール
  valtio Länsi-Afrikassa

Novosibirsk /nˈovosɪbɪrsk/ (pn)
ノヴォシビルスク
  Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Siperiassa Objoen rannalla

Nuuk /nˈuːk/ (pn)
ヌーク
  Grönlannin pääkaupunki

Nürnberg /nˈyrnberɡ/ (pn)
ニュルンベルク
  kaupunki Saksassa

Obadja /ˈobadja/ (n)
オバデヤ書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Ohio /ˈohɪo/ (pn)
オハイオ州
  Yhdysvaltain osavaltio

Oidipus /ˈoidɪpus/ (pn)
エディプス
  Kreikan muinaistarustoissa sankari, joka tietämättään surmasi isänsä ja nai äitinsä

Oinas /ˈoinas/ (pn)
おひつじ座
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  ajankohtaan 21.3. — 19.4. liittyvä horoskooppimerkki

Oklahoma /ˈoklahˌoma/ (pn)
オクラホマ州
  Yhdysvaltain osavaltio

Oksitania /ˈoksɪtˌanɪa/ (pn)
オクシタニア
  Etelä-Ranskassa sijaitseva 2016 perustettu hallintoalue, jonka pääkaupunki on Toulouse

Olympos /ˈolympos/ (pn)
オリンポス山
  vuori Kreikassa, jossa jumalten uskottiin elävän

Oman /ˈoman/ (pn)
オマーン
  Lähi-idässä Arabian niemimaan kärjessä sijaitseva sulttaanikunta.

Oregon /ˈoreɡon/ (pn)
オレゴン州
  Yhdysvaltain länsirannikolla sijaitseva osavaltio, jonka pääkaupunki on Salem ja suurin kaupunki Portland

Osaka /ˈosaka/ (pn)
おおさか, 大阪
  kaupunki Japanissa Honshūn prefektuurissa.

Oseania /ˈoseˌanɪa/ (pn)
オセアニア, 大洋州
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Fidži, Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesian liittovaltio, Nauru, Niue, Palau, Papua-Uusi-Guinea, Samoa, Salomonsaaret, Tonga, Tuvalu, Uusi-Seelanti ja Vanuatu.

Oslo /ˈoslo/ (pn)
オスロ
  Norjan pääkaupunki sekä asukasluvultaan maan suurin kaupunki

Osmanien valtakunta /ˈosmanien vˈaltakˌunta/ (pn)
オスマン帝国
  vuodesta 1299 vuoteen 1923 olemassa ollut turkkilainen imperiumi, Turkin sulttaanikunta

Otava /ˈotava/ (pn)
北斗七星
  Ison karhun tähdistön seitsemän kirkkaimman tähden muodostama asterismi

Ouagadougou /ˈouaɡadˌouɡou/ (pn)
ワガドゥグー
  Burkina Fason pääkaupunki

Oulu /ˈoulu/ (pn)
オウル
  rannikkokaupunki Pohjois-Suomessa

Oxford /ˈoksford/ (pn)
オックスフォード
  kaupunki Englannissa

Paavali /pˈaːvalɪ/ (pn)
パウロ
  Paavalin päivä, 25.1

Paikallinen ryhmä /pˈaikallɪnen rˈyhmæ/ (pn)
局部銀河群
  galaksijoukko, johon Linnunrata kuuluu

Pakistan /pˈakɪstan/ (pn)
パキスタン
  tasavalta Aasiassa

Palau /pˈalau/ (pn)
パラオ
  Tyynellä valtamerellä Oseaniassa sijaitseva saarivaltio, Palaun tasavalta.

Palestiina /pˈalestˌiːna/ (pn)
パレスチナ
  Välimeren ja Jordanjoen välinen alue sekä tähän liittyviä alueita pohjoisessa ja etelässä. Poliittiselta asemaltaan kiistanalainen alue Lähi-idässä

Panama /pˈanama/ (pn)
パナマ
  Keski-Amerikassa sijaitseva valtio, pitkältä nimeltään Panaman tasavalta.

Papua-Uusi-Guinea /pˈapuaˈuːsɪɡwˈinea/ (pn)
パプアニューギニア
  valtio, joka hallitsee Uuden-Guinean saaren itäistä puolikasta Tyynellä valtamerellä Australian pohjoispuolella ja läheisiä saaria.

Paraguay /pˈaraɡˌuay/ (pn)
パラグアイ
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio.

Pariisi /pˈarɪːsɪ/ (pn)
パリ
  Seinejoen varrella sisämaassa sijaitseva Ranskan pääkaupunki; samalla Seine'in departementin pääkaupunki

Peking /pˈekɪŋ/ (pn)
北京
  Kiinan kansantasavallan pääkaupunki

Peloponnesos /pˈelopˌonnesos/ (pn)
ペロポネソス半島
  Manner-Kreikan eteläisin niemimaa

Persianlahti /pˈersɪˌanlahtɪ/ (pn)
ペルシア湾
  Iranin ja Arabian niemimaan välinen sivumeri, joka on Hormuzinsalmen kautta yhteydessä Arabianmereen

Peru /pˈeru/ (pn)
ペルー
  eräs Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio: Perun tasavalta

Petroskoi /pˈetroskoi/ (pn)
ペトロザヴォーツク
  Kaupunki Venäjällä ja Karjalan tasavallan pääkaupunki.

Philadelphia /phˈiladˌelphɪa/ (pn)
フィラデルフィア
  kaupunki Pennsylvanian osavaltiossa

Picardie /pˈikardie/ (pn)
ピカルディ
  Pohjois-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Amiens; nykyisin osa Ylä-Ranskaa

Pieni karhu /pˈienɪ kˈarhu/ (pn)
小熊座
  tähdistö, jonka alueella sijaitsee pohjoinen taivaannapa

Pietari /pˈietarɪ/ (pn)
サンクトペテルブルク
  Venäjän toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Suomenlahden pohjukassa

Pihkova /pˈihkova/ (pn)
プスコフ
  kaupunki Venäjällä

Pjongjang /pjˈoŋjaŋ/ (pn)
平壌, ピョンヤン
  Korean demokraattisen kansantasavallan pääkaupunki

Planckin vakio /plˈankkɪn vˈakɪo/ (n)
プランク定数
  eräs luonnonvakio jota käytetään kvanttimekaniikassa (tunnus: ”ℎ”)

Po /pˈo/ (pn)
ポー川
  Adrianmereen laskeva joki Pohjois-Italiassa

Podgorica /pˈodɡorˌika/ (pn)
ポドゴリツァ
  Montenegron pääkaupunki, aiempi nimi Titograd

Pohjanmeri /pˈohjanmˌerɪ/ (pn)
北海
  se Atlantin valtameren osa, mikä sijaitsee Ison-Britannian, Ranskan, Belgian, Alankomaiden, Saksan, Tanskan ja Norjan välissä

Pohjantähti /pˈohjantˌæhtɪ/ (pn)
北極星
  pohjoisen tähtitaivaan navan lähellä sijaitseva kirkas tähti, joka on toiminut merenkulkijoiden suunnannäyttäjänä

Pohjoinen jäämeri /pˈohjoinen jˈæːmerɪ/ (pn)
北極海
  laaja merialue pohjoisnavan ympärillä, Euraasian ja Pohjois-Amerikan välimeri

Pohjois-Afrikka /pˈohjoisˈafrɪkːa/ (pn)
北アフリカ
  Afrikan mantereen pohjoisin osa Saharan autiomaan pohjoispuolella

Pohjois-Amerikka /pˈohjoisˈamerˌikːa/ (pn)
北アメリカ, 北米
  pohjoisosa Amerikan mantereesta, kolmanneksi suurin maanosa, joka jakautuu Meksikon, Amerikan yhdysvaltojen ja Kanadan kesken

Pohjois-Atlantin liitto /pˈohjoisˈatlantɪn lˈiːtːo/ (pn)
北大西洋条約機構
  NATO, kansainvälinen sotilasliitto, joka perustettiin 4. huhtikuuta 1949 Yhdysvalloissa, Washingtonissa. NATOn päämaja sijaitsee Brysselissä, Belgiassa.

Pohjois-Carolina /pˈohjoiskˈarolˌina/ (pn)
ノースカロライナ
  Yhdysvaltain osavaltio

Pohjois-Dakota /pˈohjoisdˈakota/ (pn)
ノースダコタ
  Yhdysvaltain osavaltio

Pohjois-Eurooppa /pˈohjoisˈeuroːpːa/ (n)
北ヨーロッパ
  Euroopan pohjoiset valtiot Suomi, Norja, Ruotsi, Tanska ja Islanti. Poliittisesti sama kuin Pohjoismaat

Pohjois-Irlanti /pˈohjoisˈirlantɪ/ (pn)
北アイルランド
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva osa Irlannin saarella. Pohjois-Irlannin pääkaupunki on Belfast.

Pohjois-Korea /pˈohjoiskˈorea/ (pn)
北朝鮮
  valtio Aasiassa, virallisesti Korean demokraattinen kansantasavalta

Pohjois-Makedonia /pˈohjoismˈakedˌonɪa/ (pn)
北マケドニア
  Pohjois-Makedonian tasavalta

Pohjois-Mariaanit /pˈohjoismˈarɪˌaːnɪt/ (pn)
北マリアナ諸島
  valtio pohjoisella Tyynellä valtamerellä

Pohjoismaat /pˈohjoismaːt/ (pn)
北欧諸国
  Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan yhteisnimitys

Polynesia /pˈolynˌesɪa/ (pn)
ポリネシア
  suuri saariryhmä keskeisellä ja eteläisellä Tyynellä valtamerellä

Pommeri /pˈommerɪ/ (pn)
ポモージェ
  historiallinen alue Keski-Euroopassa, Oder-joen suistoa ympäröivällä Itämeren etelärannikolla

Portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (pn)
ポルトガル
  Pyreneiden niemimaalla Atlantin rannikolla eteläisessä Euroopassa sijaitseva valtio

Praha /prˈaha/ (pn)
プラハ
  Tšekin pääkaupunki

Preussi /prˈeussɪ/ (pn)
プロイセン
  (historia) Saksan alue, kuningaskunta ja johtava valtio

Psalmit /psˈalmɪt/ (n)
しへん
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Puerto Rico /pˈuerto rˈiko/ (pn)
プエルトリコ
  Yhdysvaltain erillisalue Karibianmerellä, jonka pääkaupunki on San Juan

Punahilkka /pˈunahˌilkːa/ (pn)
赤ずきん
  vanha tytöstä ja sudesta kertova eurooppalainen satu, josta erityisesti Grimmin veljesten versio on monelle tuttu
  edellisen kertomuksen päähenkilö, pieni punanuttuinen tyttö

Punainenmeri /pˈunainˌenmerɪ/ (pn)
紅海
  Afrikan mantereen ja Arabian niemimaan välinen pitkulainen sisämeri

Puola /pˈuola/ (pn)
ポーランド
  valtio Keski-Euroopassa, Puolan tasavalta

Puolan tasavalta /pˈuolan tˈasavˌalta/ (pn)
ポーランド共和国
  Puolan valtion virallinen nimi.

Purje /pˈurje/ (pn)
ほ座
  tähdistö eteläisellä taivaanpallolla

Pyhä Henki /pˈyhæ hˈeŋkɪ/ (pn)
聖霊
  Jumalan Henki

Pyhä Yrjö /pˈyhæ ˈyrjø/ (pn)
聖ゲオルギオス
  eräs katolinen ja ortodoksinen pyhimys: roomalainen sotilas, josta tuli kristittyytensä tähden marttyyri

Päiväntasaajan Guinea /pˈæivæntasˌaːjan ɡwˈinea/ (pn)
赤道ギニア
  valtio Afrikassa

Pärnu /pˈærnu/ (pn)
パルヌ
  kaupunki Virossa

Pääsiäissaari /pˈæːsɪˌæissaːrɪ/ (pn)
イースター島
  Chilelle kuuluva saari Tyynellä valtamerellä, Rapa Nui

Qatar /kˈatar/ (pn)
カタール
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio

Raamattu /rˈaːmatːu/ (pn)
聖書
  kristittyjen pyhä kirja, joka muodostuu pyhien kirjojen kokoelmasta

Ranska /rˈanska/ (pn)
フランス, 仏蘭西
  Ranskan tasavalta, eurooppalainen tasavalta, jolla on runsaasti merentakaisia hallintoalueita eri puolilla maailmaa.

Ranskan Guayana /rˈanskan ɡˈuaˌyana/ (pn)
フランス領ギアナ
  Ranskan merentakainen departementti ja hallintoalue Etelä-Amerikassa

Ranskan Polynesia /rˈanskam pˈolynˌesɪa/ (pn)
フランス領ポリネシア, 仏領ポリネシア
  Ranskalle kuuluva alue Oseaniassa

Rein /rˈein/ (pn)
ライン川
  yksi Euroopan suurimmista joista, joka saa alkunsa Itä-Sveitsin Graubündenista ja virtaa Saksan ja Ranskan rajaa ja Alankomaiden läpi ja laskee Pohjanmereen Rotterdamin kohdalla

Reykjavík /rˈeykjavɪk/ (pn)
レイキャヴィーク
  Islannin pääkaupunki

Rheinland-Pfalz /rhˈeinlandpfˈalts/ (pn)
ラインラント＝プファルツ州
  Saksan osavaltio

Rhône /rhˈone/ (pn)
ローヌ川
  Välimereen Marseillen kohdalla laskeva joki Kaakkois-Ranskan ja Lounais-Sveitsin alueella

Riad /rˈiad/ (pn)
リヤド
  Saudi-Arabian pääkaupunki

Riianlahti /rˈiːanlˌahtɪ/ (pn)
リガ湾
  Liivinlahti, lahti Itämeressä Viron ja Latvian välillä

Riika /rˈiːka/ (pn)
リガ
  Latvian pääkaupunki

Rio de Janeiro /rˈio dˈe jˈaneiro/ (pn)
リオデジャネイロ
  edellämainitun pääkaupunki

Rodinia /rˈodɪnˌia/ (pn)
ロディニア大陸
  eräs muinaismanner

Romania /rˈomanˌia/ (pn)
ルーマニア
  Euroopassa sijaitseva valtio

Rooma /rˈoːma/ (pn)
ローマ
  Italian pääkaupunki
  antiikin valtakunta Välimeren-alueella, Rooman valtakunta

Roomalaiskirje /rˈoːmalˌaiskɪrje/ (n)
ローマ人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Rooman valtakunta /rˈoːman vˈaltakˌunta/ (pn)
ローマ帝国
  antiikin aikaisen Rooman kaupunkivaltion pohjalta kasvanut laaja imperiumi

Rovaniemi /rˈovanˌiemɪ/ (pn)
ロヴァニエミ
  Lapin maakunnan pääkaupunki napapiirin tuntumassa

Ruanda /rˈuanda/ (pn)
ルワンダ
  keskiafrikkalainen sisämaavaltio, valtio Afrikassa

Ruotsi /rˈuotsɪ/ (pn)
スウェーデン
  monarkia Pohjois-Euroopassa, Suomen, Norjan ja Tanskan naapurissa, Ruotsin kuningaskunta.

Ruotsin kuningaskunta /rˈuotsɪŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
スウェーデン王国
  Ruotsin valtion virallinen nimi

Réunion /rˈeunɪon/ (pn)
レユニオン
  Ranskan mertentakainen departementti ja hallintoalue Intian valtamerellä, Madagaskarin itäpuolella

SI-järjestelmä /ˈæsˌiːjˈærjestˌelmæ/ (pn)
国際単位系
  Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

Saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
伝道の書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saatana /sˈaːtana/ (pn)
サタン
  korkea-arvoisimpia Jumalan luomia henkiolentoja, nimeltään Lucifer, josta myöhemmin tuli Jumalan vastustaja

Saba /sˈaba/ (pn)
シバ王
  raamatussa kuvattu Saban kuningaskunta

Saimaa /sˈaimaː/ (pn)
サイマー
  Suomen suurin järvi

Saint Kitts ja Nevis /sˈaint kˈitːs ja nˈevɪs/ (pn)
セントクリストファー・ネイビス, セントキッツ・ネイビス
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Kittsin ja Nevisin saarista

Saint Vincent ja Grenadiinit /sˈaint vˈinsent ja ɡrˈenadˌiːnɪt/ (pn)
セントヴィンセントおよびグレナディーン諸島
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Vincentin pääsaaresta ja Grenadiinien saariryhmän pohjoisista saarista (Pohjois-Grenadiinit)

Saint-Pierre ja Miquelon /sˈaintpˈierre ja mˈikuelon/ (pn)
サンピエール･ミクロン
  Ranskalle kuuluva saariryhmä Newfoundlandin etelärannikon edustalla

Saint-Étienne /sˈaintˈetienne/ (pn)
サン＝テティエンヌ
  kaupunki Ranskassa

Sakarja /sˈakarja/ (n)
ゼカリヤ
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saksa /sˈaksa/ (pn)
ドイツ, 独逸
  valtio Keski-Euroopassa, 16 osavaltion muodostama liittovaltio, Saksan liittotasavalta.

Saksan demokraattinen tasavalta /sˈaksan dˈemokrˌaːtːɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
ドイツ民主共和国
  vuonna 1949 Neuvostoliiton toisen maailmansodan jälkeisestä miehitysvyöhykkeestä muodostettu sosialistinen valtio, jonka alueet liitettiin 1990 Saksan liittotasavaltaan

Saksan liittotasavalta /sˈaksan lˈiːtːotˌasavˌalta/ (pn)
ドイツ連邦共和国
  kuudentoista osavaltion muodostama liittovaltio Keski-Euroopassa, arkisemmin Saksa

Saksi /sˈaksɪ/ (pn)
ザクセン
  Saksan itäinen osavaltio

Saksi-Anhalt /sˈaksɪˈanhalt/ (pn)
ザクセン＝アンハルト州
  Saksan osavaltio

Salomonsaaret /sˈalomˌonsaːret/ (pn)
ソロモン諸島
  Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluva saaristovaltio Tyynessä valtameressä, Papua-Uuden-Guinean itäpuolella

Salt Lake City /sˈalt lˈake sˈitɪ/ (pn)
ソルトレークシティー
  kaupunki Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa

Sambia /sˈambɪa/ (pn)
ザンビア
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Sambian tasavalta.

Samoa /sˈamoa/ (pn)
サモア
  saaristovaltio eteläisellä Tyynellä valtamerellä Oseaniassa

Samogitia /sˈamoɡˌitɪa/ (pn)
ジェマイティヤ
  historiallinen maakunta Länsi-Liettuassa

San Diego /sˈan dˈieɡo/ (pn)
サンディエゴ
  kaupunki Yhdysvaltain eteläisellä länsirannikolla, Kalifornian osavaltiossa Meksikon rajan tuntumassa

San Marino /sˈan mˈarɪno/ (pn)
サンマリノ
  kaupunkivaltio Etelä-Euroopassa, jonka ainoa rajanaapuri on Italia

Sapporo /sˈapːoro/ (pn)
さっぽろ, 札幌
  kaupunki Japanissa

Sardinia /sˈardɪnˌia/ (pn)
サルデーニャ
  Italiaan kuuluva saari Välimerellä, Tyrrhenanmeren itäpuolella

Saturnus /sˈaturnus/ (pn)
土星
  Aurinkokunnan toiseksi suurin planeetta. Kuudes planeetta Auringosta ulospäin laskettuna.

Saudi-Arabia /sˈaudɪˈarabˌia/ (pn)
サウジアラビア, サウジ
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio, Saudi-Arabian kuningaskunta

Seattle /sˈeatːle/ (pn)
シアトル
  kaupunki Washingtonin osavaltiossa

Sefanja /sˈefanja/ (n)
ゼパニヤ書
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Seine /sˈeine/ (pn)
セーヌ川
  Pariisin halki virtaava joki, joka laskee Englannin kanaaliin

Sendai /sˈendai/ (pn)
せんだい, 仙台
  kaupunki Japanissa

Senegal /sˈeneɡal/ (pn)
セネガル
  maa läntisessä Afrikassa

Serbia /sˈerbɪa/ (pn)
セルビア
  Balkanilla sijaitseva valtio

Serbia ja Montenegro /sˈerbɪa ja mˈontenˌeɡro/ (pn)
セルビア・モンテネグロ
  Etelä-Euroopassa vuosina 2003–2006 sijainnut valtio, joka tunnettiin vuosina 1992–2003 nimellä Jugoslavian liittotasavalta ja jonka hajottua syntyivät Serbia ja Montenegro

Seulaset /sˈeulaset/ (pn)
スバル
  (tähtitiede) Plejadit, Härän tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko

Sevastopol /sˈevastopol/ (pn)
セヴァストポリ
  kaupunki Krimin niemimaalla

Sevilla /sˈevɪlla/ (pn)
セビリャ
  Andalusian pääkaupunki etelä-Espanjassa Guadalquivirjoen rannalla

Seychellit /sˈeykhellɪt/ (pn)
セーシェル
  Afrikkaan kuuluva saarivaltio Intian valtamerellä

Shanghai /ʃˈaŋhai/ (pn)
上海
  kaupunki Kiinassa

Siam /sˈiam/ (pn)
サイアム, シャム
  Thaimaan entinen nimi

Sierra Leone /sˈierra lˈeone/ (pn)
シエラレオネ
  valtio Länsi-Afrikassa Atlantin rannalla, jonka naapurivaltioita ovat Guinea ja Liberia

Simferopol /sˈimferopol/ (pn)
シンフェローポリ
  kaupunki Ukrainassa, Krimin autonomisen tasavallan pääkaupunki

Singapore /sˈiŋŋapˌore/ (pn)
シンガポール
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva kaupunkivaltio

Siperia /sˈiperˌia/ (pn)
シベリア
  Pohjois-Aasian Venäjään kuuluva osa, joka ulottuu Uralvuorilta Tyynenmeren rannikolle

Sisilia /sˈisɪlˌia/ (pn)
シチリア, シチリア島
  Italiaan kuuluva Välimeren suurin saari, jonka Messinansalmi erottaa Italian mantereesta.

Skandinavia /skˈandɪnˌavɪa/ (pn)
スカンディナヴィア
  Skandinavian niemimaan alue, tai skandinaavisten kielten puhuma-alue tai sitä vastaava kulttuurialue; yleensä Ruotsi, Norja ja Tanska, joskus myös Islanti ja Färsaaret

Skoone /skˈoːne/ (pn)
スコーネ
  alue Ruotsin eteläosassa

Skopje /skˈopje/ (pn)
スコピエ
  Makedonian pääkaupunki.

Skotlanti /skˈotlantɪ/ (pn)
スコットランド
  kuningaskunta Ison-Britannian saaren pohjoisosassa, Yhdistyneen kuningaskunnan osa

Sleesia /slˈeːsɪa/ (pn)
シレジア
  historiallinen alue nykyisessä Puolassa, Tšekissä ja Saksassa

Slovakia /slˈovakˌia/ (pn)
スロバキア, スロヴァキア
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio, Slovakian tasavalta

Slovenia /slˈovenˌia/ (pn)
スロベニア
  Euroopassa Adrianmeren itärannalla sijaitseva valtio, Slovenian tasavalta

Slovenian tasavalta /slˈovenɪan tˈasavˌalta/ (pn)
スロベニア共和国
  Slovenian valtion virallinen nimi

Sofia /sˈofɪa/ (pn)
ソフィア
  Bulgarian pääkaupunki ja suurin kaupunki

Somalia /sˈomalˌia/ (pn)
ソマリア
  Afrikan sarvessa sijaitseva valtio.

Somalimaa /sˈomalɪmaː/ (pn)
ソマリランド
  Somaliasta yksipuolisesti itsenäiseksi julistautunut alue, jonka asemaa valtiona ei ole kansainvälisesti tunnustettu; käsittää entisen Brittiläisen Somalimaan alueen

Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto /sˈosɪalˌistɪsten nˈeuvostˌotasavˌaltojen lˈiːtːo/ (pn)
ソビエト社会主義共和国連邦
  Neuvostoliiton valtion virallinen nimi

Soul /sˈoul/ (pn)
ソウル
  Etelä-Korean pääkaupunki

Sparta /spˈarta/ (pn)
スパルタ
  kaupunkivaltio muinaisessa Kreikassa

Sri Lanka /srˈi lˈaŋka/ (pn)
スリランカ
  saarivaltio Aasiassa, entiseltä nimeltään Ceylon

Strasbourg /strˈasbourɡ/ (pn)
ストラスブール
  kaupunki Ranskassa

Sudan /sˈudan/ (pn)
スーダン
  valtio Afrikassa Egyptin eteläpuolella Punaisenmeren rannalla

Suhumi /sˈuhumɪ/ (pn)
スフミ
  Abhasian pääkaupunki

Suomen tasavalta /sˈuomen tˈasavˌalta/ (pn)
フィンランド共和国
  Suomi, Suomen valtion virallinen nimi

Suomenlahti /sˈuomenlˌahtɪ/ (pn)
フィンランド湾
  Itämeren itäisin lahti, vesialue Hangosta itään Suomen ja Viron välillä

Suomi /sˈuomɪ/ (pn)
フィンランド, フィンランド共和国
  Fennoskandiassa Venäjän ja Ruotsin välissä sijaitseva Euroopan unionin jäsenvaltio. Suomen valtion virallinen nimi on Suomen tasavalta.

Sveitsi /svˈeitsɪ/ (pn)
スイス, 瑞西
  valtio Keski-Euroopassa, Sveitsin valaliitto

Swazimaa /svˈatsɪmaː/ (pn)
スワジランド
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Sydney /sˈydney/ (pn)
シドニー
  Australian suurin kaupunki, joka sijaitsee kaakkoisrannikolla Tasmaninmeren rannikolla

Syyria /sˈyːrɪa/ (pn)
シリア
  Arabitasavalta Etu-Aasiassa. Pääkaupunki on Damaskos.

São Paulo /sˈao pˈaulo/ (pn)
サンパウロ
  edellämainitun pääkaupunki

São Tomé ja Príncipe /sˈao tˈome ja prˈinsɪpe/ (pn)
サントメプリンシペ
  eräs saarivaltio Afrikassa, joka koostuu pääasiassa São Tomén ja Príncipen saarista

Tadžikistan /tˈadʒɪkˌistan/ (pn)
タジキスタン
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Tadžikistanin tasavalta

Taira /tˈaira/ (pn)
平
  yksi Japanin historian vaikutusvaltaisimmista klaaneista, joka oli erityisesti perehtynyt jujutsuun
  Iwakin kaupungin keskustaajama Fukushiman prefektuurissa, Japanissa
  kylä Toyaman prefektuurissa, Japanissa

Taiwan /tˈaivan/ (pn)
台湾
  saari Kiinan rannikolla, entinen nimi Formosa

Tallinna /tˈallɪnna/ (pn)
タリン
  Viron pääkaupunki Suomenlahden rannalla

Tampere /tˈampere/ (pn)
タンペレ
  sisämaakaupunki Suomessa Pirkanmaalla.

Tansania /tˈansanˌia/ (pn)
タンザニア
  Itä-Afrikassa sijaiteva valtio, Tansanian yhdistynyt tasavalta

Tanska /tˈanska/ (pn)
デンマーク, デンマーク 王国, 丁抹
  kuningaskunta pohjoisessa Euroopassa, pitkältä nimeltään Tanskan kuningaskunta

Tanskan kuningaskunta /tˈanskaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
デンマーク王国
  Tanskan valtion virallinen nimi

Tapani /tˈapanɪ/ (pn)
スティーヴン
  miehen etunimi

Tartto /tˈartːo/ (pn)
タルトゥ
  kaupunki Virossa

Tasmania /tˈasmanˌia/ (pn)
タスマニア
  Australian mantereen kaakkoispuolella sijaitseva saari ja Australian osavaltio

Tatarstan /tˈatarstan/ (pn)
タタルスタン
  Tatarstanin tasavalta, Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Volga- ja Kama-jokien ympärillä

Taškent /tˈaʃkent/ (pn)
タシケント
  Uzbekistanin pääkaupunki

Tbilisi /tbˈilɪsɪ/ (pn)
トビリシ
  Georgian pääkaupunki

Teheran /tˈeheran/ (pn)
テヘラン
  Iranin pääkaupunki

Tessalonikalaiskirje /tˈessalˌonɪkalˌaiskɪrje/ (n)
テサロニケ人への手紙
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Texas /tˈeksas/ (pn)
テキサス州
  Yhdysvaltain eteläosassa Meksikon rajalla, Meksikonlahden rannalla sijaitseva toiseksi suurin osavaltio

Thaimaa /thˈaimaː/ (pn)
タイ, タイ国
  kuningaskunta Kaakkois-Aasiassa

Thaimaan kuningaskunta /thˈaimaːŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
タイ王国
  Thaimaan valtion virallinen nimi

Theba /thˈeba/ (pn)
テーバイ
  kaupunki muinaisessa Egyptissä

Thüringen /thˈyrɪŋŋen/ (pn)
チューリンゲン
  Saksan osavaltio

Tigris /tˈiɡrɪs/ (pn)
ティグリス川
  itäisempi Mesopotamian kahdesta suuresta joesta

Tiibet /tˈiːbet/ (pn)
チベット
  Kiinassa sijaitseva alue, entinen valtio ja nykyinen autonominen alue

Timoteus /tˈimoteus/ (n)
テモテ
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Titus /tˈitus/ (n)
テトス
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Tokio /tˈokɪo/ (pn)
東京
  Japanin pääkaupunki

Tonava /tˈonava/ (pn)
ドナウ川
  eurooppalainen joki, jonka alkulähde on Saksan Schwartzwaldissa, virtaa kahdeksan valtion halki ja laskee Romaniassa Mustaanmereen

Tonga /tˈoŋŋa/ (pn)
トンガ
  saaristovaltio Tyynellä valtamerellä

Torino /tˈorɪno/ (pn)
トリノ
  kaupunki Italiassa

Toronto /tˈoronto/ (pn)
トロント
  Kanadan suurin kaupunki, joka sijaitsee Ontarion provinssissa Eriejärven rannalla

Toscana /tˈoskana/ (pn)
トスカーナ州
  alue Italiassa Ligurianmeren rannalla Rooman pohjoispuolella, pääkaupunki Firenze

Toulon /tˈoulon/ (pn)
トゥーロン
  kaupunki eteläisessä Ranskassa Välimeren rannikolla

Touretten oireyhtymä /tˈouretːen ˈoireyhtˌymæ/ (n)
トゥレット障害
  yhtäaikainen äänellinen ja motorinen monimuotoinen nykimishäiriö (F95.2)

Transnistria /trˈansnɪstrˌia/ (pn)
沿ドニエストル共和国
  Moldovasta yksipuolisesti syyskuussa 1990 itsenäiseksi julistautunut alue Dnestr-joen vasemmalla rannalla ja Ukrainan rajalla. Transnistrian pääkaupunki on Tiraspol.

Trinidad ja Tobago /trˈinɪdad ja tˈobaɡo/ (pn)
トリニダード・トバゴ
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, jonka pääsaaret ovat Trinidad ja Tobago

Tripoli /trˈipolɪ/ (pn)
トリポリ
  Libyan pääkaupunki sen luoteiskulmassa Välimeren rannalla

Troija /trˈoija/ (pn)
トロイ
  Anatolian niemimaalla sijainnut muinainen kaupunki

Troijan puuhevonen /trˈoijam pˈuːhevonen/ (n)
トロイの木馬
  salajuoni, jolla pyritään harhauttamaan joku sallimaan viholliselleen vapaa pääsy luokseen
  kreikkalaisen mytologian tarinassa esiintyvä ontto puuhevonen

Tuhkimo /tˈuhkɪmo/ (pn)
シンデレラ
  (satuhahmo) klassinen satuhahmo.

Tukholma /tˈukholma/ (pn)
ストックホルム
  Ruotsin pääkaupunki

Tukholma-syndrooma /tˈukholmasˈyndroːma/ (n)
ストックホルム症候群
  psykologinen tila, jossa panttivankina olevalle naiselle tai muulla tavoin vastoin tahtoaan kaapatulle naiselle kehittyy myötämielinen suhtautuminen kaappaajaansa

Tulimaa /tˈulɪmaː/ (pn)
ティエラ・デル・フエゴ
  saaristo, joka sijaitsee Etelä-Amerikan eteläisimmässä kärjessä, lähellä Etelämannerta

Tunis /tˈunɪs/ (pn)
チュニジア
  Tunisian pääkaupunki

Tunisia /tˈunɪsˌia/ (pn)
チュニジア
  tasavalta Välimeren rannalla Pohjois-Afrikassa

Tuomarien kirja /tˈuomarieŋ kˈirja/ (n)
士師記
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Turkin tasavalta /tˈurkɪn tˈasavˌalta/ (pn)
トルコ共和国
  Turkin valtion virallinen nimi

Turkki /tˈurkːɪ/ (pn)
トルコ
  tasavalta, jonka maapinta-alasta suurin osa kuuluu Aasiaan, mutta pieni osa Eurooppaan; Turkin tasavalta

Turkmenistan /tˈurkmenˌistan/ (pn)
トルクメニスタン
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio

Turks- ja Caicossaaret /tˈurks ja kˈaikossˌaːret/ (pn)
タークス・カイコス諸島
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva erillisalue Haitin pohjoispuolella

Turku /tˈurku/ (pn)
トゥルク
  Aurajoen suulla sijaitseva kaupunki Suomen lounaisosassa; Suomen vanhin kaupunki ja asukasmäärältään suurin kaupunki 1840-luvulle saakka

Tuvalu /tˈuvalu/ (pn)
ツバル
  pieni saaristovaltio Tyynellä valtamerellä

Tyynimeri /tˈyːnɪmˌerɪ/ (pn)
太平洋
  suurin kolmesta maailman valtamerestä; sijaitsee Aasian, Antarktiksen ja Amerikan kaksoismantereen välissä

Tšad /tʃˈad/ (pn)
チャド
  Keski-Afrikassa sijaitseva sisämaavaltio

Tšekin tasavalta /tʃˈekɪn tˈasavˌalta/ (pn)
チェコ
  Tšekin valtion virallinen ja usein käytetty nimi

Tšekki /tʃˈekːɪ/ (pn)
チェコ
  Tšekinmaa, sisämaavaltio Keski-Euroopassa, pitkältä nimeltään Tšekin tasavalta

Tšekkoslovakia /tʃˈekːoslˌovakˌia/ (pn)
チェコスロバキア
  Keski-Euroopassa 1918–1992 sijainnut valtio, jonka hajotessa syntyivät Tšekki ja Slovakia

Tšeljabinsk /tʃˈeljabɪnsk/ (pn)
チェリャビンスク
  kaupunki Venäjällä

Tšernobyl /tʃˈernobyl/ (pn)
チョルノーブィリ, チェルノブイリ
  hylätty kaupunki pohjoisessa Ukrainassa, joka tunnetaan sen mukaan nimetyssä ydinvoimalassa 26. huhtikuuta 1986 sattuneen ydinvoimalaonnettomuuden mukaan

Tšetšenia /tʃˈetʃenˌia/ (pn)
チェチェン共和国
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Pohjois-Kaukasiassa, Tšetšenian tasavalta. Tšetšenian pääkaupunki on Groznyi.

Tšuvassia /tʃˈuvassˌia/ (pn)
チュヴァシ
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan alangon itäosassa Volgan keskijuoksulla. Tšuvassian pääkaupunki on Tšeboksary.

U-käännös /ˈuːkˈæːnnøs/ (n)
Uターン
  autolla tehty käännös toiselle kaistalle vastakkaiseen ajosuuntaan

Udmurtia /ˈudmurtˌia/ (pn)
ウドムルト共和国
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan tasangolla Uralin länsipuolella. Udmurtian pääkaupunki on Iževsk.

Uganda /ˈuɡanda/ (pn)
ウガンダ
  eräs valtio Keski-Afrikassa

Ukraina /ˈukraina/ (pn)
ウクライナ
  Itä-Euroopassa sijaitseva valtio

Ulan Bator /ˈulan bˈator/ (pn)
ウランバートル
  Mongolian pääkaupunki, josta käytetään myös mongolian kielestä saatua nimitystä Ulaanbaatar

Unkari /ˈuŋkarɪ/ (pn)
ハンガリー
  tasavalta Euroopassa, jonka pääkaupunki on Budapest; Unkarin tasavalta

Unkarin tasavalta /ˈuŋkarɪn tˈasavˌalta/ (pn)
ハンガリー共和国
  Unkarin valtion virallinen nimi

Upsala /ˈupsala/ (pn)
ウプサラ
  Uplannin maakunnassa Keski-Ruotsissa sijaitseva Uppsalan läänin pääkaupunki

Uranus /ˈuranus/ (pn)
てんのうせい
  Aurinkokunnan kolmanneksi suurin planeetta. Seitsemäs auringosta lukien

Uruguay /ˈuruɡˌuay/ (pn)
ウルグアイ
  valtio Etelä-Amerikassa, Uruguayn itäinen tasavalta

Uusi testamentti /ˈuːsɪ tˈestamˌentːɪ/ (pn)
新約聖書
  kaksiosaisen Raamatun jälkimmäinen osa ja jatkoa Vanhalle testamentille

Uusi-Akvitania /ˈuːsɪˈakvɪtˌanɪa/ (pn)
ヌーヴェル＝アキテーヌ
  Lounais-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Bordeaux

Uusi-Englanti /ˈuːsɪˈeŋlantɪ/ (pn)
ニューイングランド
  Yhdysvaltojen koillisosan osavaltiot Connecticut, Maine, Massachusetts, New Hampshire, Rhode Island ja Vermont

Uusi-Guinea /ˈuːsɪɡwˈinea/ (pn)
ニューギニア
  Tyynen valtameren ja Intian valtameren välissä, Australian pohjoispuolella sijaitseva maailman toiseksi suurin saari, joka on jakaantunut kahden valtion kesken

Uusi-Kaledonia /ˈuːsɪkˈaledˌonɪa/ (pn)
ニューカレドニア
  Ranskalle kuuluva territorio Tyynellä valtamerellä. Uuden-Kaledonian pääkaupunki on Nouméa.

Uusi-Seelanti /ˈuːsɪsˈeːlantɪ/ (pn)
ニュージーランド, 新西蘭
  Australiasta itään sijaitseva saarivaltio Tyynellä valtamerellä

Uzbekistan /ˈutsbekˌistan/ (pn)
ウズベキスタン
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Uzbekistanin tasavalta

Vaaka /vˈaːka/ (pn)
てんびん座
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Valakia /vˈalakˌia/ (pn)
ワラキア
  historiallinen alue nykyisessä Romaniassa Tonavan ja Karpaattien välissä

Valitusvirret /vˈalɪtˌusvɪrret/ (pn)
哀歌
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Valko-Venäjä /vˈalkovˈenæjæ/ (pn)
ベラルーシ
  valtio Itä-Euroopassa, Puolan, Liettuan ja Latvian itäinen naapuri, Valko-Venäjän tasavalta

Vanha testamentti /vˈanha tˈestamˌentːɪ/ (pn)
旧約聖書
  Raamatun vanha osa, ns. vanhan liiton pyhien kirjojen kokoelma

Vanuatu /vˈanuˌatu/ (pn)
バヌアツ
  saarivaltio Oseaniassa (Melanesiassa, lounaisella Tyynellämerellä, noin 1 750 kilometriä Australiasta itään); Vanuatun tasavalta

Varsova /vˈarsova/ (pn)
ワルシャワ
  Puolan pääkaupunki

Vatikaanivaltio /vˈatɪkˌaːnɪvˌaltɪo/ (pn)
バチカン
  kaupunkivaltio Euroopassa, Rooman kaupungin keskellä

Veiksel /vˈeiksel/ (pn)
ヴィスワ川
  Puolan läpi Itämereen virtaava joki, jonka varrella sijaitsevat mm. Krakovan, Varsovan, Toruńin ja Gdańskin kaupungit

Venetsia /vˈenetsˌia/ (pn)
ヴェネツィア, ベネチア
  eräs kaupunki Italiassa

Venezuela /vˈenetsˌuela/ (pn)
ベネズエラ
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio

Venus /vˈenus/ (pn)
金星, ヴィーナス
  Auringosta lukien toinen planeetta
ヴィーナス, 金星
  roomalainen rakkauden jumalatar

Venäjä /vˈenæjæ/ (pn)
ロシア, 露西亜
  pinta-alaltaan maailman suurin valtio, joka sijaitsee Suomesta itään; viralliselta nimeltään Venäjän federaatio

Venäjän federaatio /vˈenæjæn fˈederˌaːtɪo/ (pn)
ロシア連邦
  Venäjän valtion virallinen nimi.

Vesimies /vˈesɪmies/ (pn)
みずがめ座
  (tähtitiede) tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla.
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä.

Vienanmeri /vˈienanmˌerɪ/ (pn)
白海
  Pohjoisen jäämeren lahti Venäjän luoteisrannikolla

Vietnam /vˈietnam/ (pn)
べトナム
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva valtio, virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta

Vietnamin sosialistinen tasavalta /vˈietnamɪn sˈosɪalˌistɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
ベトナム社会主義共和国
  Vietnamin valtion virallinen nimi

Vilna /vˈilna/ (pn)
ビリニュス
  Liettuan pääkaupunki

Viro /vˈiro/ (pn)
エストニア
  Suomenlahden eteläpuolella Baltiassa sijaitseva valtio, Viron tasavalta

Vogeesit /vˈoɡeːsɪt/ (pn)
ヴォージュ県
  vuoristo Koillis-Ranskassa.

Voronež /vˈoroneʒ/ (pn)
ボロネジ
  kaupunki Venäjällä

Vuoristo-Karabah /vˈuorɪstokˈarabah/ (pn)
ナゴルノ・カラバフ
  Azerbaidžanin sisällä oleva, armenialaisten asuttama alue Kaukasuksella

Välimeri /vˈælɪmˌerɪ/ (pn)
地中海
  Euroopan ja Afrikan välissä sijaitseva välimeri

WC-istuin /kˈaksoisveːsˌeːˈistwɪn/ (n)
眼鏡
  WC:ssä asiointiin sopivaksi muotoiltu, viemäriputkeen liitetty istuin, jonka yhteydessä tavallisesti on vesisäiliö jätösten pois huuhtelemista varten

WC-paperi /kˈaksoisveːsˌeːpˈaperɪ/ (n)
トイレットペーパー
  ohuehkoa, yksi- tai useampikerroksista henkilökohtaisen hygienian ylläpitoon ulostamisen tai virtsaamisen jälkeen käytettävää pehmopaperia

Wales /vˈales/ (pn)
ウェールズ
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva ruhtinaskunta Isossa-Britanniassa

Wallis ja Futuna /vˈallɪs ja fˈutuna/ (pn)
ワリー・エ・フトゥーナ諸島
  Ranskan merentakainen alue eteläisellä Tyynellämerellä

Weimarin tasavalta /vˈeimarɪn tˈasavˌalta/ (pn)
ヴァイマル共和政
  historiantutkimuksessa käytettävä epävirallinen nimi vuosien 1919–1933 aikaisesta Saksan valtiosta; virallinen nimi oli Saksan valtakunta

Wien /vˈien/ (pn)
ウィーン
  Itävallan pääkaupunki

Wikipedia /vˈikɪpˌedɪa/ (pn)
ウィキペディア
  eräs Internetissä vapaasti muokattavissa oleva tietosanakirja, Wikisanakirjan sisarhanke

Wikisanakirja /vˈikɪsˌanakˌirja/ (pn)
ウィクショナリー
  eräs Internetiin toisiinsa linkitetyistä artikkeleista muodostettu vapaa sanoja selittävä teos, joka toimii sanojen merkitystä selittävänä ja niiden käännösvasteita antavana tietolähteenä

Wisconsin /vˈiskonsɪn/ (pn)
ウィスコンシン州
  Yhdysvaltain osavaltio

Yhdistyneet kansakunnat /ˈyhdɪstyneːt kˈansakˌunnat/ (pn)
国連, 国際連合
  alun perin toisen maailmansodan voittajavaltoja edustanut kansainvälinen yhteistyöjärjestö; lyhenne YK

Yhdistynyt kuningaskunta /ˈyhdɪstynyt kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
イギリス, 英国
  Länsi-Euroopassa Britteinsaarilla sijaitseva valtio, virallisesti Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Yhdysvallat /ˈyhdysvˌallat/ (pn)
アメリカ合衆国, 合衆国
  viidestäkymmenestä osavaltiosta muodostuva perustuslaillinen federatiivinen tasavalta Pohjois-Amerikassa, pitkältä nimeltään Amerikan yhdysvallat

Yhdysvaltain Neitsytsaaret /ˈyhdysvˌaltain nˈeitsytsˌaːret/ (pn)
アメリカ領ヴァージン諸島
  saariryhmä ja Yhdysvaltain territorio Karibialla

Ylä-Ranska /ˈylærˈanska/ (pn)
オー＝ド＝フランス
  Pohjois-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Lille

Yläjärvi /ˈylæjˌærvɪ/ (pn)
スペリオル湖
  Pohjois-Amerikan Suurista järvistä isoin ja korkeimmalla merenpinnasta oleva järvi.

Zarathustra /tsˈarathˌustra/ (pn)
ザラスシュトラ
  profeetta, joka perusti uskonnon nimeltä zarathustralaisuus

Zimbabwe /tsˈimbabve/ (pn)
ジンバブエ
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Zimbabwen tasavalta

Zürich /tsˈyrɪkh/ (pn)
チューリッヒ
  Sveitsin suurin kaupunki ja Zürichin kantonin pääkaupunki

a-molli /ˈaːmˈollɪ/ (n)
イ短調
  mollisävellaji, jonka perussävel (toonika) on a ja perussointu a-molli; sävellajimerkinnässä yhtäkään säveltä ei ole alennettu tai ylennetty; rinnakkaissävellaji C-duurille; sävelet toonikasta subtoonikaan (luonnollinen molli): a, h, c, d, e, f, g, (harmoninen molli, Huom. 7. sävelen ylennystä ei merkitä nuottiviivaston alkuun.): a, h, c, d, e, f, gis

aakkonen /ˈaːkːonen/ (n)
文字
  kirjoitetun kielen esityksen (järjestetyn) merkkijoukon yksittäinen merkki tai merkintä; kirjain

aakkosellisuus /ˈaːkːosˌellɪsuːs/ (n)
ABC順
  se, että on aakkosellinen

aakkoset /ˈaːkːoset/ (n)
アルファベット
  kaikkien jossain kirjoitusjärjestelmässä käytössä olevien yleensä tietyn kielen äänteiden kirjoittamiseen tarvittavien symbolien järjestetty joukko

aakkosjärjestys /ˈaːkːosjˌærjestys/ (n)
ABC順
  aakkosten mukainen järjestys

aakkosnumeerinen /ˈaːkːosnumˌeːrɪnen/ (adj)
英数字
  aakkosiin ja numeroihin perustuva, niillä ilmaistava; alfanumeerinen

aallonharja /ˈaːllonhˌarja/ (n)
波頭
  aallon korkein kohta

aallonmurtaja /ˈaːllonmˌurtaja/ (n)
防波堤
  rantamaata tai satamaa aalloilta ja jään liikkeiltä suojaava rakennelma meren tai järven rannassa. Aallonmurtajat tehdään maasta, kivistä ja betonista tai niiden yhdistelmästä.

aallonpituus /ˈaːllompɪtuːs/ (n)
波長
  kahden peräkkäisen samassa vaiheessa olevan aallon välimatka, myös aaltopituus
  yhteisymmärrys

aallonpohja /ˈaːllompˌohja/ (n)
どん底
  vaikea tilanne elämässä

aallotar /ˈaːllotar/ (n)
ナーイアス
  suomalaisessa mytologiassa esiintyvä vedenhengetär eli vedenhaltijatar eli vedenneito

aaloe /ˈaːloe/ (n)
アロエ
  yksisirkkaisia ruusukkeita muodostavia afrikkalaisen Aloë-suvun mehikasveja

aalto /ˈaːlto/ (n)
波, 周波
  laine, meren tai järven pinnassa etenevä kohouma

aaltoileva /ˈaːltoilˌeva/ (adj)
くねくねした
  sellainen, joka aaltoilee; jossa on aaltoilua

aaltoilla /ˈaːltoilla/ (v)
うねる, 波打つ
  tehdä aaltoliikettä

aaltoilu /ˈaːltoilu/ (n)
うねり, 波動
  aaltoliikkeen jatkuminen, vallitseva aaltoliike

aaltoinen /ˈaːltoinen/ (adj)
くねくねした
  sellainen, jossa on aaltoja

aaltopelti /ˈaːltopˌeltɪ/ (n)
トタン
  teräs- tai rautalevyä, joka on puristettu aaltoilevaksi

aaltoviiva /ˈaːltovˌiːva/ (n)
チルダ
  tilde, ~

aamiainen /ˈaːmɪˌainen/ (n)
朝ごはん 朝食
  aamulla syötävä ateria, jonka koostumus vaihtelee alueittain

aamu /ˈaːmu/ (n)
朝, 午前
  yön ja päivän välinen vuorokaudenaika, auringonnoususta aamupäivään asti

aamuaurinko /ˈaːmuˌaurɪŋko/ (n)
朝日
  aamulla lähes vaakatasossa paistava, nouseva aurinko

aamuerektio /ˈaːmuerˌektɪo/ (n)
あさだち
  miehillä aamulla herätessä esiintyvä erektio

aamuhämärä /ˈaːmuhˌæmæræ/ (n)
夜明け
  ennen auringonnousua oleva aika, jolloin aurinko on enintään 6° horisontin alapuolella; hetki jolloin pimeä alkaa väistyä.

aamuinen /ˈaːmwɪnen/ (adj)
朝の
  aamulla tapahtuva tai tapahtunut

aamunkoitto /ˈaːmuŋkˌoitːo/ (n)
夜明け
  aamunkajon, ensimmäisten auringonsäteiden ilmestymisen hetki

aamupahoinvointi /ˈaːmupahˌoinvointɪ/ (n)
おそ
  aamupäivään sijoittuva kuvotus ja oksentelu; tavallinen raskauden oire

aamupala /ˈaːmupˌala/ (n)
朝食
  varhain aamulla nautittava ensimmäinen kevyt ateria

aamupäivä /ˈaːmupˌæivæ/ (n)
午前
  aamun ja keskipäivän välinen vuorokaudenaika, noin klo 9–12

aamurusko /ˈaːmurˌusko/ (n)
朝焼け
  auringonnousun aiheuttama valoilmiö, punoitus aamuisella taivaalla

aamutakki /ˈaːmutˌakːɪ/ (n)
ガウン
  aamulla käytettävä pitkähelmainen takki, jossa on tavallisesti myös kankainen vyö

aamutähti /ˈaːmutˌæhtɪ/ (n)
明けの明星
  kointähti, usein aamuisin nähtävä Venus
  eräs keskiaikainen lyömäase: kiinteällä tai kettinkisellä varrella varustettu piikkikuula

aamuvirkku /ˈaːmuvˌirkːu/ (n)
早起きの人
  ihminen, joka herää helposti aikaisin aamulla

aaprottimaruna /ˈaːprotːˌimarˌuna/ (n)
オキナヨモギ
  marunoiden sukuun kuuluva kasvilaji, jonka hyvätuoksuisia lehtiä on käytetty mausteena ja lääkeyrttinä

aari /ˈaːrɪ/ (n)
アール
  pinta-alan mittayksikkö, sadan neliömetrin kokoinen alue, lyhenne a.

aaria /ˈaːrɪa/ (n)
アリア
  suurimuotoiseen vokaaliteokseen, esimerkiksi oopperaan tai oratorioon kuuluva lauluosuus, jossa yhdellä laulajalla on erityisen tärkeä osa soolon esittäjänä

aarnikotka /ˈaːrnɪkˌotka/ (n)
グリフォン
  taruolento jolla on leijonan ruumis, kotkan pää ja etujalat sekä kohollaan oleva siipi (joskus siivet) ja päässä korvat

aarniometsä /ˈaːrnɪomˌetsæ/ (n)
原生林
  yleensä luonnontilainen, koskematon metsä, jossa on eri-ikäisiä puita, runsaasti lahopuita ja jatkuvia pienipiirteisiä muutoksia

aarre /ˈaːrre/ (n)
宝, 宝物
  jokin erityisen arvokas tai kokoelma arvoesineitä tms.

aarrelöytö /ˈaːrrelˌøytø/ (n)
埋蔵
  (arkeologia) yhdessä paikassa sijainnut, tavallisesti jalometalliesineitä sisältävä löytö, joka koostuu kauppiaan tai muun varakkaan ihmisen maahan piilottamasta pääomasta

aasi /ˈaːsɪ/ (n)
驢馬
  hevosen sukuun kuuluva kotieläin (), jota käytetään kantojuhtana
  tyhmä henkilö, yksinkertainen henkilö, typerys

aasialainen /ˈaːsɪalˌainen/ (adj)
アジア
  Aasiasta peräisin oleva tai Aasiaan liittyvä

aasialainen /ˈaːsɪalˌainen/ (n)
アジア人
  pysyvästi Aasiassa asuva henkilö

aasimainen /ˈaːsɪmˌainen/ (adj)
愚か
  aasia muistuttava
  tyhmä, ääliömäinen, idiottimainen

aasiori /ˈaːsɪˌorɪ/ (n)
牡驢馬
  urospuolinen aasi

aataminomena /ˈaːtamˌinomˌena/ (n)
喉頭隆起
  kurkunpäässä sijaitsevan kilpiruston muodostumana esiin työntyvä kova kyhmy, joka on havaittavissa selvemmin miehillä kuin naisilla

aate /ˈaːte/ (n)
イデオロギー
  ideologia
意図
  ajatus

aateli /ˈaːtelɪ/ (n)
貴族
  perinnöllisiä etuoikeuksia nauttinut sääty-yhteiskunnan yläluokka, aatelissääty, aatelisto

aatelinen /ˈaːtelɪnen/ (adj)
偉い
  aateliin kuuluva, sellainen, jolla on aatelisarvo

aatelismies /ˈaːtelˌismies/ (n)
華族
  aateliin kuuluva mies, aatelinen

aateluus /ˈaːteluːs/ (n)
崇高
  aatelisarvoon yhdistyvä arvolataus; ylevyys, ylevämielisyys

aatto /ˈaːtːo/ (n)
前夜
  pyhäpäivää edeltävä päivä

aava /ˈaːva/ (adj)
開いている
  sellainen, joka on avoin, laaja, avara

aave /ˈaːve/ (n)
お化け
  aineeton uskomusolento, haamu, kummitus

aavekaupunki /ˈaːvekˌaupuŋkɪ/ (n)
ゴーストタウン
  kaupunki, joka on hylätty eikä siellä ole asutusta

aavikko /ˈaːvɪkːo/ (n)
砂漠
  autiomaa, kuivuuden, kuumuuden tai kylmyyden takia lähes kasviton alue; aavikoitunut alue

aavikkohaukka /ˈaːvɪkːohˌaukːa/ (n)
セーカーハヤブサ
  (eläintiede) suurikokoinen jalohaukka (Falco cherrug)

aavikkoilves /ˈaːvɪkːˌoilves/ (n)
カラカル
  hoikka, hiekanruskea ilvestä pienempi kissaeläinlaji, jota tavataan Afrikan ja Aasian aavikoilla ja aroilla

aavikkokettu /ˈaːvɪkːokˌetːu/ (n)
フェネック
  eräs aavikoilla elävä pienikokoinen ja isokorvainen kettujen sukuun kuuluva koiraeläinten laji () tai sen yksilö

aavikoituminen /ˈaːvɪkˌoitumɪnen/ (n)
砂漠化
  aavikoksi muuttuminen ja siihen suuntaan kehittyminen

aavistaa /ˈaːvɪstaː/ (v)
予想する, 予感する, 感じる
  uskoa jnk tulevan tapahtumiseen saaden ennalta siitä vihiä mutta ei selkeitä todisteita

aavistus /ˈaːvɪstus/ (n)
気配
  ennakkotunne, epäilys; tunne siitä, että jotakin tapahtuu

abbedissa /ˈabːedˌissa/ (n)
尼僧院長
  nunnaluostarin johtaja läntisissä kirkoissa

abdikaatio /ˈabdɪkˌaːtɪo/ (n)
退位
  virasta, arvosta tms. luopuminen; erityisesti kruunusta luopuminen

abduktoida /ˈabduktˌoida/ (v)
誘拐する
  (yleensä avaruusolioista) kaapata ilman kaapattavan tahtoa

abhaasi /ˈabhaːsɪ/ (n)
アブハジア語
  abhaasien puhuma luoteiskaukasialainen kieli (kielitunnus: ab)

abhasialainen /ˈabhasˌialˌainen/ (adj)
アブハジア語
  Abhasiasta peräisin oleva tai Abhasiaan liittyvä

ablatiivi /ˈablatˌiːvɪ/ (n)
奪格
  sijamuoto, ulkopaikallissija, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä pois joltain pinnalta tai jonkin luota, ulkoeronto. Käytetään laajasti myös muissa merkityksissä.

aboriginaali /ˈaborˌiɡɪnˌaːlɪ/ (adj)
先住民
  jonkin seudun alkuperäinen asukas, alun perin paikalla asuneen kansan jäsen, alkuperäiskansan jäsen

abortti /ˈabortːɪ/ (n)
中絶
  raskaudenkeskeytys

absintti /ˈabsɪntːɪ/ (n)
アブサン
  eräs yrteillä maustettu viina

absolutisti /ˈabsolutˌistɪ/ (n)
下戸
  ehdottoman raittiuden, absolutismin kannattaja ja toteuttaja

absoluuttinen /ˈabsolˌuːtːɪnen/ (adj)
揺るぎない
  ehdoton, rajoittamaton, riippumaton, täysi

absoluuttinen nollapiste /ˈabsolˌuːtːɪnen nˈollapˌiste/ (n)
絶対零度
  teoreettinen lämpötila, jossa lämpöliike on täysin pysähtynyt; −273,15 celsiusastetta tai 0 kelviniä

absorboida /ˈabsorbˌoida/ (v)
吸収する
  imeä itseensä, pidättää, sitoa

absorptio /ˈabsorptˌio/ (n)
吸収
  fysikaalinen tai kemiallinen ilmiö, kaasun, nesteen tai jonkinlaisen energian imeytyminen toiseen aineeseen

abstrahoida /ˈabstrahˌoida/ (v)
抽象派
  tehdä abstraktiksi; muodostaa yleiskäsite

abstrakti /ˈabstraktɪ/ (adj)
抽象的
  sellainen, joka ei ole kouriintuntuva eikä konkreettinen; käsitteellinen, epähavainnollinen, ajatuksellinen

abstraktinen /ˈabstraktɪnen/ (adj)
抽象派
  abstrakti, käsitteellinen, epähavainnollinen, ajatuksellinen
  (taiteesta) sellainen, jossa käytetään pelkistettyjä ja vapaasti valittuja muotoja

absurdi /ˈabsurdɪ/ (adj)
愚か
  sellainen, joka on mieletön, järjetön; järjenvastainen

absurdismi /ˈabsurdˌismɪ/ (n)
不条理
  kirjallisuuteen ja esittävään taiteeseen liittyvä paradokseja ja mielettömyyksiä suosiva tyylisuunta

adaptaatio /ˈadaptˌaːtɪo/ (n)
適応
  mukautuminen, sopeutuminen

adapteri /ˈadaptˌerɪ/ (n)
アダプタ
  sovitinkappale, joka mahdollistaa kahden tai useamman erityyppisen komponentin, liittimen tai eri tekniikkaa käyttävän laitteen liittämisen toisiinsa tai johonkin alustaan, sovitin

adaptointi /ˈadaptˌointɪ/ (n)
適応
  adaptoiminen

addiktoiva /ˈadːɪktˌoiva/ (adj)
中毒性
  sellainen, joka aiheutta riippuvuutta, addiktiota aiheuttava

adeniini /ˈadenˌiːnɪ/ (n)
アデニン
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin tymiinin (DNAssa) tai urasiilin (RNAssa) kanssa

adenokarsinooma /ˈadenokˌarsɪnˌoːma/ (n)
腺癌
  rauhasepiteelistä lähtenyt syöpä

adjektiivi /ˈadjektˌiːvɪ/ (n)
形容詞, 形容動詞
  nomineihin kuuluva laatusana, joka vastaa kysymykseen millainen? ja joka on pääsanana olevan substantiivin määre tai olla-verbin jälkeinen predikatiivi

adjektiivinen /ˈadjektˌiːvɪnen/ (adj)
形容詞
  sellainen, joka toimii adjektiivina, adjektiivin roolissa oleva

adoptio /ˈadoptˌio/ (n)
養子縁組
  lapseksiottaminen, oikeudellinen toimenpide, jolla adoptiovanhemman tai adoptiovanhempien ja adoptoitavan välille muodostetaan uusi perhesuhde, vanhemman ja lapsen suhde

adoraatio /ˈadorˌaːtɪo/ (n)
敬愛
  palvonta, jumalointi

adpositio /ˈadposˌitɪo/ (n)
接置詞
  suhdesana, prepositioiden ja postpositioiden yläkäsite, jolla voidaan ilmaista sitä, että sana toimii yhtä hyvin prepositiona kuin postpositiona. Esimerkiksi ”ennen talvea” tai ”talvea ennen”.

adrenaliini /ˈadrenalˌiːnɪ/ (n)
アドレナリン
  (biokemia) lisämunuaisytimen erittämä katekoliamiinihormoni

adstringentti /ˈadstrɪŋŋˌentːɪ/ (n)
収斂剤
  aine, joka aiheuttaa elimistön kudosten supistumista tai kuroutumista

adventti /ˈadventːɪ/ (n)
降臨節
  kirkkovuoden ensimmäiset viikot ennen joulua

adverbi /ˈadverbɪ/ (n)
副詞
  . Sanaluokkanimitys. Vajaasti taipuva tai taipumaton sana, joka ilmaisee aikaa, paikkaa, tapaa, keinoa, tilaa tai määrää. Suomen kielessä adverbit on aiemmin luokiteltu partikkeleiksi, mutta tästä on nykykieliopeissa luovuttu ("Iso suomen kielioppi", 2004).

adverbiaali /ˈadverbɪˌaːlɪ/ (n)
副詞
  lauseen predikaattia määrittävä lauseenjäsen

aerobinen /ˈaerˌobɪnen/ (adj)
好気性
  happihakuinen, happea tarvitseva, happieloinen; hapellisissa olosuhteissa tapahtuva

aerobiologia /ˈaerˌobɪˌoloɡˌia/ (n)
空中生物学
  biologian osa-alue, joka tutkii kaikkea ilmavirtausten mukana passiivisena lentävää eloperäistä materiaa

aerodynamiikka /ˈaerˌodynamˌiːkːa/ (n)
空気力学
  hydrodynamiikan osa, joka tutkii virtaavan kaasun ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta

afasia /ˈafasˌia/ (n)
失語症
  aivojen toimintahäiriöstä johtuva kyvyttömyys ymmärtää ja/tai tuottaa puhetta; joskus mikä tahansa aivovauriosta johtuva kielellinen häiriö

affiksi /ˈaffɪksɪ/ (n)
接辞
  sanaan liitettävä pääte tai liiteosa, jolla ei ole itsenäistä merkitystä, mutta itsenäisen sanan yhteydessä muuttaa sen merkitystä

affiniteetti /ˈaffɪnɪtˌeːtːɪ/ (n)
アフィニティ
  taipumus kiinnittyä johonkin

afgaani /ˈafɡaːnɪ/ (n)
アフガニスタン人
  Afganistanin asukas tai sieltä peräisin oleva henkilö, afganistanilainen

afgaaninvinttikoira /ˈafɡaːnˌinvɪntːɪkˌoira/ (n)
アフガンハウンド
  afgaani, Afganistanista kotoisin oleva alkuaan metsästys- ja vartiokoirana käytetty koirarotu

afganistanilainen /ˈafɡanˌistanɪlˌainen/ (adj)
アフガニスタン
  Afganistanista peräisin oleva tai Afganistaniin liittyvä

afganistanilainen /ˈafɡanˌistanɪlˌainen/ (n)
アフガニスタン
  pysyvästi Afganistanissa asuva henkilö

aforismi /ˈaforˌismɪ/ (n)
格言
  ajatuksellisesti painokas, tiiviisti ja tyylikkäästi muotoiltu proosallinen virke tai virkkeiden kokonaisuus myös salattuun tuntoon pohjautuva sananlasku, jossa ajatus tekee pienen, mutta tiukan solmun

afrikaaneri /ˈafrɪkˌaːnerɪ/ (n)
アフリカーナー
  afrikaanerien etniseen ryhmään kuuluva henkilö

afrikaans /ˈafrɪkaːns/ (n)
アフリカーンス語
  afrikaansin kieli, enimmäkseen Etelä-Afrikan buurien puhuma hollannista kehittynyt länsigermaaninen kieli

afrikankaija /ˈafrɪkˌaŋkaija/ (n)
ムラクモインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanlauluhaukka /ˈafrɪkˌanlauluhˌaukːa/ (n)
ウタオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanlintuhaukka /ˈafrɪkˌanlɪntuhˌaukːa/ (n)
アフリカオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikantöyhtöhaukka /ˈafrɪkˌantøyhtøhˌaukːa/ (n)
アフリカカッコウハヤブサ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanvillikissa /ˈafrɪkˌanvɪllɪkˌissa/ (n)
利比亜山猫
  Afrikassa elävä kissaeläin

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (adj)
アフリカ人, アフリカ
  Afrikasta peräisin oleva tai Afrikkaan liittyvä

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (n)
アフリカ人
  syntyperältään afrikkalainen

afro /ˈafro/ (n)
アフロ
  afrokampaus, pallomainen, tuuhea kiharainen kampaus

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
アフリカ系アメリカ人
  afroamerikkalaiseen väestöön tai sen kulttuuriin liittyvä

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (n)
アフリカ系アメリカ人
  Yhdysvalloissa asuva henkilö, joka on taustaltaan afrikkalainen

afta /ˈafta/ (n)
こうないえん
  suuontelon limakalvoille syntyvä usein kivulias haavauma (Stomatitis aphthosa)

agentti /ˈaɡentːɪ/ (n)
代理人
  henkilö, joka edustaa jotain toista henkilöä tietyissä yhteyksissä, edustaja, asiamies
  eräiden turvallisuuspalvelujen työntekijä
  lauseenjäsen, joka tarkoittaa verbin osoittaman toiminnan suorittajaa

aggressiivinen /ˈaɡːressˌiːvɪnen/ (adj)
侵略的
  hyökkäävä, päällekäyvä, väkivaltaisesti käyttäytyvä

aggressiivisesti /ˈaɡːressˌiːvɪsˌestɪ/ (adv)
侵略的
  aggressiivisella tavalla

agitaattori /ˈaɡɪtˌaːtːorɪ/ (n)
扇動者
  yllyttäjä, kiihottaja; poliittinen kiihottaja tai kansankiihottaja, yhteiskunnallista kiihkoa nostattava henkilö

agronomi /ˈaɡronˌomɪ/ (n)
農学者
  maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti (alempi korkeakoulututkinto)

ahdas /ˈahdas/ (adj)
狭い, 困難な, 窮屈な
  tiukka; jossa ei ole paljoa tilaa

ahdasmielinen /ˈahdasmˌielɪnen/ (adj)
気持ちが小さい, 視野が狭い
  suvaitsematon, ennakkoluuloinen, tuomitseva, ahdashenkinen, ahdaskatseinen, ahdas

ahdinko /ˈahdɪŋko/ (n)
不快ストレス
  vaikea tilanne, pula

ahdistelija /ˈahdɪstˌelɪja/ (n)
ストーカー
  henkilö, joka ahdistelee

ahdistella /ˈahdɪstella/ (v)
嫌がらせ, 悩ませる, 苦しめる
  tehdä jkn olo tukalaksi tai epämukavaksi fyysisellä tai henkisellä häirinnällä

ahdistelu /ˈahdɪstˌelu/ (n)
嫌がらせ
  ahdisteleminen

ahdistua /ˈahdɪstˌua/ (v)
狭, 窮屈
  tulla ahdistuneeksi tai masentuneeksi

ahdistus /ˈahdɪstus/ (n)
窮屈, 苦痛, 難儀
  tunnetila, johon voi liittyä tuskaisuutta, pelokkuutta, paniikkioireita, huolestuneisuutta ja unihäiriöitä

ahkera /ˈahkera/ (adj)
勤勉な, 熱心な
  ~ 3. inf. -maan/-mään sellainen, joka tekee paljon työtä; toimelias, työteliäs, uuttera

ahkeruus /ˈahkeruːs/ (n)
勤勉
  se, että on ahkera

ahma /ˈahma/ (n)
クズリ
  Gulo gulo, näätäeläimiin kuuluva petoeläin

ahmatti /ˈahmatːɪ/ (n)
健啖家
  ahmija, ahnehtija, ahnas olio; suursyömäri

ahmattimainen /ˈahmatːɪmˌainen/ (adj)
貪欲
  joka on ahmatin kaltainen

ahmia /ˈahmɪa/ (v)
食い溜め
  nauttia, syödä tai juoda nopeasti ja ahnaasti

ahne /ˈahne/ (adj)
貪欲
  sellainen, joka haluaa paljon ja usein kyltymättä jotakin, esimerkiksi rahaa tai ruokaa

ahneus /ˈahneus/ (n)
欲
  se, että on ahne

ahtaaja /ˈahtaːja/ (n)
港湾労働者
  ahtaamista tekevä henkilö, ahtaamiseen erikoistunut satamatyömies

ahteri /ˈahterɪ/ (n)
船尾
  aluksen perä, peräosa

ahven /ˈahven/ (n)
ペルカ
  yleinen ahvenkalojen heimon petokala ()

aie /ˈaie/ (n)
予定
  aikomus

aihe /ˈaihe/ (n)
テーマ
  asia, teema
原因
  syy, tarkoitus

aihetunniste /ˈaihetˌunnɪste/ (n)
ハッシュタグ
  sosiaalisessa mediassa käytettävä ristikkomerkin ja avainsanan yhdistelmä, hashtag

aiheuttaa /ˈaiheutːaː/ (v)
引き起こす
  olla tai toimia aiheuttajana; tuottaa, saada aikaan, synnyttää jokin tai joitakin seuraamuksia

aika /ˈaika/ (n)
時, 時間
  maailmankaikkeuden ominaisuus, joka etenee ja jossa kaikki tapahtuu; toistuvien luonnonilmiöiden avulla tai kellolla mitattava suure

aikadilataatio /ˈaikadˌilatˌaːtɪo/ (n)
じかんのおくれ
  suhteellisuusteorian mukainen kappaleen laajeneminen ja siihen liittyvä ajan hidastuminen kappaleen nopeuden lähestyessä valonnopeutta

aikaerorasitus /ˈaikaˌerorˌasɪtus/ (n)
時差ぼけ
  aikavyöhykkeeltä toiselle matkustamisesta aiheutuva unirytmin häiriintyminen ja siitä aiheutuva väsymys ja unettomuus

aikainen /ˈaikainen/ (adj)
早い
  varhainen

aikaisemmin /ˈaikaisˌemmɪn/ (adv)
以前
  varhemmin

aikaisin /ˈaikaisɪn/ (adv)
朝早く
  varhain

aikajana /ˈaikajˌana/ (n)
年表
  muodostettu jana, jossa aika etenee vasemmalta oikealle, ja jolle voidaan sijoittaa tapahtumia aikajärjestyksessä

aikakausi /ˈaikakˌausɪ/ (n)
時代
  tietty, määritelty ajanjakso

aikakauslehti /ˈaikakˌauslehtɪ/ (n)
マガジン
  säännöllisesti paperille painettuna ilmestyvä julkaisu, jonka ilmestymistiheys on harvempi kuin sanomalehdellä ja toisin kuin sanomalehdellä, uutiset eivät ole sen oleellisinta sisältöä

aikakirja /ˈaikakˌirja/ (n)
記録
  kronologinen katsaus lähihistorian tapahtumiin

aikakone /ˈaikakˌone/ (n)
タイムマシン
  kuvitteellinen kone, jolla voidaan siirtyä ajassa eteen- tai taaksepäin

aikalisä /ˈaikalˌisæ/ (n)
タイムアウト
  tilanne, jossa peli pysäytetään hetkeksi toisen osapuolen niin pyytäessä

aikamuoto /ˈaikamˌuoto/ (n)
時制
  verbin taivutusmuoto, joka ilmaisee, milloin jokin asia on tapahtumassa tai tapahtunut

aikapommi /ˈaikapˌommɪ/ (n)
時限爆弾
  pommi, jonka räjäyttämiseen käytetään ajastinta, jotta se räjähtäisi haluttuun aikaan
  asia, joka ei vielä ole ongelma, mutta josta mahdollisesti aiheutuu jopa vakavia ongelmia tulevaisuudessa

aikataulu /ˈaikatˌaulu/ (n)
スケジュール
  taulukko, johon on kerätty yleisten kulkuneuvojen lähtö- ja saapumisajat

aikavyöhyke /ˈaikavˌyøhyke/ (n)
タイムゾーン, 時間帯
  Maapallon alue, jolla käytetään samaa kellonaikaa. Vertailuaikana on UTC-aika, josta eri aikavyöhykkeet poikkeavat pääasiassa tasa- tai puolen tunnin verran. Aikavyöhykkeet myötäilevät 15 pituusastetta leveitä kuvitteellisia vyöhykkeitä.

aikayksikkö /ˈaikaˌyksɪkːø/ (n)
ひととき
  ajan yksikkö

aikoa /ˈaikoa/ (v)
するつもり
  olla aikeissa tehdä jotakin; suunnitella tekevänsä jotain

aikuinen /ˈaikwɪnen/ (n)
大人
  fyysisesti ja henkisesti täysikasvuinen yksilö

aikuisuus /ˈaikwɪsuːs/ (n)
成人
  se, että on aikuinen

aimara /ˈaimara/ (n)
アイマラ
  aimaran kieli, Boliviassa ja Perussa puhuttava kieli (kielitunnus: ay)

aina /ˈaina/ (adv)
普段
  ikuisesti; jatkuvasti

ainakin /ˈainakɪn/ (adv)
せめて
  joka tapauksessa; vähintään, mainitun lisäksi ehkä muutakin

ainavihanta /ˈainavɪhˌanta/ (adj)
常緑
  kasvi, jonka lehdet pysyvät kauemmin kuin vuoden; sellainen, joka ei pudota lehtiä talvella

aine /ˈaine/ (n)
物質
  hiukkasista muodostuva maailmankaikkeuden rakennusaine, jonka ominaisuuksia ovat massa ja tilavuus
論文
  konkreettinen raaka-aine, tarvike tai kuvaannollinen, materia ei-henkinen arvo tai -todellisuus, esineelliset arvot, materiaali, aines

aineellinen /ˈaineːllɪnen/ (adj)
物理的
  sellainen, joka koostuu aineesta

aineenvaihdunta /ˈaineːnvˌaihdunta/ (n)
代謝
  metabolismi, eliöissä tapahtuva kemiallisten aineiden kiertokulku ja eliössä itsessään tai eliöiden ja ympäristön välillä tapahtuva elintoimintoihin liittyvä muuttuminen

aineeton /ˈaineːton/ (adj)
無形
  sellainen, joka ei ole materiaa, immateriaalinen

aineisto /ˈaineisto/ (n)
資料
  johonkin tarvittavat lähteet tai todisteet kokonaisuutena

aines /ˈaines/ (n)
具材
  aine, materia

ainesosa /ˈainesˌosa/ (n)
具材
  (esineoikeus) oikeudellisesti epäitsenäinen esine, joka on pääesineen yksilöitävissä oleva osa ja liittyy kiinteästi pääesineeseen

ainoa /ˈainoa/ (adj)
唯一
  ilman muita oleva, pelkkä

ainoastaan /ˈainoˌastaːn/ (adv)
だけ
  vain, pelkästään

ainokainen /ˈainokˌainen/ (n)
一人っ子
  vanhempiensa ainut lapsi

ainu /ˈainu/ (n)
アイヌ語
  ainun kieli, Hokkaidon saarella Japanissa puhuma isolaattikieli (kielitunnus: ain), jolla on noin 10 puhujaa
アイヌ
  ainut Japanissa Hokkaidon saarella elävä etninen vähemmistö

ainutlaatuinen /ˈainutlˌaːtwɪnen/ (adj)
ユニーク
  uniikki, sellainen, jonka kaltaisia ei ole muita, ainoa laatuaan

ainutlaatuisuus /ˈainutlˌaːtwɪsuːs/ (n)
一意性
  se, että on ainutlaatuinen

aioni /ˈaionɪ/ (n)
累代
  geologisen ajanlaskun satoja tai tuhansia miljoonia vuosia käsittävä, korkein taso. Aionit jaetaan edelleen maailmankausiin

airo /ˈairo/ (n)
櫂
  pitkä, yleensä puinen hankaimeen sijoitettava väline, jolla soudetaan venettä

airut /ˈairut/ (n)
前触れ
  tapahtuma tms. joka enteilee jotain tulevaa

aisankannattaja /ˈaisaŋkˌannatːˌaja/ (n)
コキュ
  mies, jota hänen vaimonsa pettää

aisti /ˈaistɪ/ (n)
感覚, センス
  eliöiden ominaisuus havaita aistimillaan ympäristöstä tulevia ja elimistössä syntyviä konkreettisia vaikutuksia, joita voidaan käyttää ympäristön ja oman tilan havaitsemiseen

aistia /ˈaistɪa/ (v)
感じる, 感知する
  havaita, tuntea aisteilla

aistikas /ˈaistɪkas/ (adj)
優雅
  tyylikäs, mallikas, hieno, elegantti, hyvää makua osoittava

aistillisuus /ˈaistɪllɪsuːs/ (n)
官能
  se, että on aistillinen

aistinelin /ˈaistɪnelɪn/ (n)
感覚器
  ulkomaailmasta ärsykkeitä vastaan ottava elin

aita /ˈaita/ (n)
ハードル
  estejuoksussa ylitettävä puomi: este

aito /ˈaito/ (adj)
本物
  sellainen, joka on alkuperältään varma, vääristelemätön, väärentämätön; oikea

aito murtoluku /ˈaito mˈurtolˌuku/ (n)
真分数
  murtoluku, jossa nimittäjä on suurempi kuin osoittaja, ja jonka arvo on siis pienempi kuin 1.

aitotumainen /ˈaitotumˌainen/ (n)
真核生物
  mikä tahansa aitotumaisten domeeniin () kuuluva eliölaji tai sellaisen yksilö

aivan /ˈaivan/ (adv)
すっかり
  ihan

aivastaa /ˈaivastaː/ (v)
くしゃみをする, しゃみをする
  henkäistä ilmaa nopeasti ulos refleksin laukaisemana, yleensä nenän ärsyyntymisen johdosta

aivastus /ˈaivastus/ (n)
くしゃみ
  nenän limakalvolla vaikuttavan ärsykkeen refleksimäisesti aiheuttama kouristuksen tapainen äkillinen uloshengitys

aivoinfarkti /ˈaivoinfˌarktɪ/ (n)
脳梗塞
  aivoverisuonen tukkeutuessa syntyvä vaurio aivokudoksessa

aivokalvontulehdus /ˈaivokˌalvontulˌehdus/ (n)
髄膜炎
  bakteerin tai viruksen aiheuttama tulehdus aivoissa

aivokuolema /ˈaivokˌuolema/ (n)
脳死
  tilanne, jossa aivojen toiminta on peruuttamattomasti loppunut, vaikka sydän ja verenkierto vielä toimisivat

aivokuori /ˈaivokˌuorɪ/ (n)
大脳皮質
  aivojen pinnalla olevan hermosolumassan muodostama harmaan aineen kerros

aivolisäke /ˈaivolˌisæke/ (n)
下垂体
  aivojen osa, joka sijaitsee isoaivojen alla kitaluun syvennyksessä

aivopesu /ˈaivopˌesu/ (n)
洗脳
  pakottavien tekniikoiden soveltaminen kohteen uskomusten tai käyttäytymisen muuttamiseksi

aivoriihi /ˈaivorˌiːhɪ/ (n)
ブレインストーミング
  työskentelymuoto, jossa pyritään luomaan tai työstämään ideoita spontaanisti keskustelemalla

aivosyöpä /ˈaivosˌyøpæ/ (n)
脳癌
  pahanlaatuinen aivokasvain

aivot /ˈaivot/ (n)
脳, 頭脳
  keskushermostoa kontrolloiva elin, jonka päätehtävä on käsitellä aistien välityksellä saatua informaatiota siten, että eliön toimintakyky ympäristössään säilyy

aivoton /ˈaivoton/ (adj)
頭が悪い
  älytön, päätön, tyhmä

aivotulehdus /ˈaivotulˌehdus/ (n)
脳炎
  aivojen tulehdus, jonka aiheuttaa useimmiten virus ja joka voi olla myös esim. vesikauhun tai kupan komplikaatio

aivotärähdys /ˈaivotærˌæhdys/ (n)
震盪
  lievä aivovamma, joka johtuu päähän kohdistuneesta iskusta

aivovuoto /ˈaivovˌuoto/ (n)
頭脳流出
  työikäisten hyvin koulutettujen ihmisten muutto taloudellisesti menestyksekkäämmille alueille

ajaa /ˈajaː/ (v)
ドライブ
  kuljettaa kulkuneuvoa; (ajoneuvosta) liikkua ihmisen kuljettamana; kulkea ajoneuvon kyydissä; kuljettaa ajoneuvolla
  ajaa takaa, jahdata
迫害する
  saattaa pakolla johonkin olotilaan
動かす
  ajaa ulos tai pois, hätistellä
そる
  leikata (esim. hiukset, nurmikko)

ajaja /ˈajaja/ (n)
運転手
  henkilö, joka ajaa jotakin kulkuneuvoa tai konetta

ajanhukka /ˈajanhˌukːa/ (n)
時間の浪費
  ajan haaskaus, turha aikaavievä toiminta

ajanjakso /ˈajanjˌakso/ (n)
時代
  kahden peräkkäisen ajankulun havaintokohdan välillä vallinnut aika

ajankohtainen /ˈajaŋkˌohtainen/ (adj)
当座
  joka liittyy nykyisyyteen, päivän tapahtumia koskeva; parhaillaan tai tässä ajassa tapahtuva

ajantasaistus /ˈajantasˌaistus/ (n)
沙汰
  ajantasaistaminen

ajanviete /ˈajanvˌiete/ (n)
娯楽
  vapaa-ajan puuha, viihde, ratto, huvitus

ajatella /ˈajatella/ (v)
考える
  käsitellä mielessään

ajatollah /ˈajatˌollah/ (n)
アヤトラ
  šiiamuslimien uskonnollisten johtajien arvonimi

ajattelu /ˈajatːˌelu/ (n)
思索
  kognitiivista kykyä edellyttävä toiminta, jossa päädytään kielellisesti lopputulemiin tiedetyistä faktoista ja tehdyistä oletuksista

ajatus /ˈajatus/ (n)
思い
  aivoissa syntynyt mielikuva, idea

ajatusviiva /ˈajatˌusvɪːva/ (n)
ダッシュ
  välimerkkinä toimiva yhdysviivaa pidempi vaakaviiva, jonka avulla voidaan mm. elävöittää kirjoitetun tekstin rakennetta. Ajatusviivaa voidaan käyttää myös esimerkiksi rajakohtamerkintänä, poisjätön merkkinä tai repliikkiviivana, joka puheessa havaitaan hetken taukona.

ajautua /ˈajautˌua/ (v)
漂流
  liikkua ulkopuolisten voimien ohjaamana; kulkeutua

ajella /ˈajella/ (v)
駆り出す
  hätistellä, karkotella
iku
  liikkua ajoneuvolla vailla selkeätä suunnitelmaa, ajaa huvikseen tai huvittuakseen
  painostaa (varovasti, lievästi)

ajo /ˈajo/ (n)
ドライブ
  ajoneuvon kuljetus, auton ajo

ajoankkuri /ˈajoˌaŋkːurɪ/ (n)
海錨
  (merenkulku) kankaasta valmistettu suppilo, jonka avulla aluksen keula pidetään kovassa myrskyssä ajelehdittaessa vasten tuulta tai sillä voidaan hidastaa aluksen kulkua

ajoittaa /ˈajoitːaː/ (v)
ひととき
  sijoittaa ajallisesti

ajoitus /ˈajoitus/ (n)
タイミング
  ajoittaminen

ajokoira /ˈajokˌoira/ (n)
狩犬
  metsästykseen käytettävä koira, jolla on hajuaistinsa avulla kyky löytää ja seurata jahdin aikana pakenevaa riistaeläintä

ajokortti /ˈajokˌortːɪ/ (n)
運転免許証, うんてんめんきょしょう
  ajo-oikeuden osoittava henkilökohtainen asiakirja

ajomies /ˈajomies/ (n)
ビーター
  metsästyksessä riistaa liikkeelle ajava henkilö

ajoneuvo /ˈajonˌeuvo/ (n)
乗り物
  maalla kulkeva ohjattava, moottoroitu tai moottoroimaton laite

ajuri /ˈajurɪ/ (n)
ドライバ
  ohjelma, joka ohjaa tietokoneeseen liitetyn oheislaitteen toimintaa: laiteohjain

ajuruoho /ˈajurˌuoho/ (n)
タイム
  joukko huulikukkaissuvun tavallisesti ruohomaisia varpuja tai pensaita; Suomen luonnossa kasvaa kangasajuruoho ja nurmiajuruoho

akaasiavahanokka /ˈakaːsˌiavˌahanˌokːa/ (n)
コシアカカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

akaatti /ˈakaːtːɪ/ (n)
瑪瑙
  kvartsin pienikiteinen tuliperäinen muoto

akana /ˈakana/ (n)
外皮
  jyvästä puitaessa irtoava kalvomainen suomu tai muu roska

akanvirta /ˈakanvˌirta/ (n)
渦
  nesteen tai kaasun päävirtaussuunnan vastainen rinnakkainen virtaus, eritoten pyörre

akateemikko /ˈakatˌeːmɪkːo/ (n)
アカデミー会員
  akatemian jäsen

akateeminen /ˈakatˌeːmɪnen/ (adj)
プラトン学派
  yliopistoon liittyvä, yliopistotutkintoihin liittyvä

akatemia /ˈakatˌemɪa/ (n)
アカデミー
  alansa ylin oppilaitos, korkeakoulu, yliopisto
  tieteiden tai taiteiden edistämiseksi perustettu seura, joka edustaa alansa korkeimpia saavutuksia
  Platonin Akatemia, Platonin perustama filosofinen koulukunta

akhaialainen /ˈakhaialˌainen/ (adj)
アカイアの
  akhaialaisiin liittyvä

akhaialainen /ˈakhaialˌainen/ (n)
アカイアの
  eräs kreikkalainen heimo

akileija /ˈakɪlˌeija/ (n)
オダマキ
  leinikkikasvien heimoon kuuluvan akileijojen () suvun kasvi

akita /ˈakɪta/ (n)
秋田犬
  suurikokoinen japanilainen pystykorva, joka on kotoisin pääsaarelta Honshulta. Käytetty karhunmetsästykseen, nykyisin seurakoira ja kotimaansa kansallisaarre.

akkamainen /ˈakːamˌainen/ (adj)
シスターボーイ
  naismainen; naisellisesti tai naisen tavoin käyttäytyvästä miehestä

akklimatisaatio /ˈakːlɪmˌatɪsˌaːtɪo/ (n)
適応
  sopeutus

akku /ˈakːu/ (n)
アキュムレータ
  sähköä kemialliseksi energiaksi varastoimaan kykenevä jännitelähde
  eräiden mikroprosessorien yleiskäyttöinen rekisteri, jonka avulla suoritetaan laskentaa ja tiedonsiirtoa

akkumuloitua /ˈakːumulˌoitua/ (v)
溜まる
  kerääntyä, kasaantua

akkusatiivi /ˈakːusatˌiːvɪ/ (n)
対格
  minkä tahansa sijamuodon kaltainen objektin sija

akne /ˈakne/ (n)
面皰
  talirauhasten liiallisesta talin erittämisestä ja niiden tulehtumisesta johtuva kasvojen ihosairaus

akoluutti /ˈakolˌuːtːɪ/ (n)
侍者
  avustava alttaripalvelija katolisessa kirkossa

akrobaatti /ˈakrobˌaːtːɪ/ (n)
曲芸師
  akrobatian harjoittaja, näytöksissä esiintyvä taituruusvoimistelija ja temppujen tekijä

akrobatia /ˈakrobˌatɪa/ (n)
曲芸
  taito tehdä poikkeuksellista notkeutta, voimaa ja rohkeutta vaativia näyttäviä voimistelu- ja tasapainoiluesityksiä; sekä näiden esittäminen

akrofobia /ˈakrofˌobɪa/ (n)
高所恐怖症
  korkean paikan kammo, pelko korkeita paikkoja kohtaan

akromegalia /ˈakromˌeɡalˌia/ (n)
せんたんきょだいしょう, 先端巨大症
  aivolisäkkeen liikatoiminnasta johtuva krooninen sairaus, joka ilmenee ruumiinosien, erityisesti ääreisosien, liikakasvuna

akseli /ˈakselɪ/ (n)
軸
  koordinaatiston määrättyjen suuntien nimi

aksentti /ˈaksentːɪ/ (n)
アクセント
  puheessa tapahtuva sanan tai sen osan korostaminen, sanapaino, tai sanan painottaminen lauseessa, lausepaino.

aksenttimerkki /ˈaksentːɪmˌerkːɪ/ (n)
アクセント
  merkki, joka ilmaisee ääntämiseen liittyvän koron paikan; aksenttimerkki voi toimia myös ääntämisohjeena

aksiooma /ˈaksɪˌoːma/ (n)
公理
  perusväittämä aksiomaattisessa päättelyssä; selviö, itsestäänselvyys

aksoni /ˈaksonɪ/ (n)
軸索
  hermosolun viejähaarake, joka johtaa hermoimpulssin eteenpäin toiseen hermosoluun

aktiivi /ˈaktɪːvɪ/ (n)
能動態
  aktiivimuoto, verbien pääluokka. Aktiivi-pääluokkaan kuuluvan verbin subjekti on tekijä.
  aktiivimuoto, verbin finiittimuoto, jossa tekijä tunnetaan
  henkilö, joka on aktiivinen jossain toiminnassa, aktivisti

aktiivihiili /ˈaktɪːvɪhˌiːlɪ/ (n)
活性炭
  puhdasta, hyvin huokoista hiiltä, jonka pinta-ala massa­yksikköä kohti on erityisen suuri

aktiivinen /ˈaktɪːvɪnen/ (adj)
すばしっこい
  sellainen, joka on toiminnassa, tekee aktiivisesti jotakin tai osallistuu

aktiivisuus /ˈaktɪːvɪsuːs/ (n)
活動
  tehokkuus, toimekkuus

aktinium /ˈaktɪnium/ (n)
アクチニウム
  radioaktiivinen alkuaine, Ac

aktinoidi /ˈaktɪnˌoidɪ/ (n)
アクチノイド
  mikä tahansa aktinoidien ryhmään kuuluva alkuaine

aktivisti /ˈaktɪvˌistɪ/ (n)
活動家
  henkilö, joka toimii kansalaisen ominaisuudessa ja suoran toiminnan keinoin jonkin poliittisen tai eettisen tavoitteen saavuttamiseksi

aktuaari /ˈaktuˌaːrɪ/ (n)
アクチュアリー
  virkamies, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ja säilyttää viraston asiakirjoja; eräissä virastoissa tilastojen laatija

akupunktio /ˈakupˌuŋktɪo/ (n)
針
  hoitomenetelmä, jossa ihoon työnnetään neuloja

akustiikka /ˈakustˌiːkːa/ (n)
音響学
  tilan äänentoisto-ominaisuudet

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (adj)
急性
  äkillinen

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (n)
アキュート・アクセント
  akuuttiaksaentti, akuutti korkomerkki, kirjaimen ylle kirjoitettava aksenttimerkki, joka näyttää vasemmalle suunnatulta pilkulta, [´] ja ilmentää ”nousevaa”. Unicode U+00B4

akvaario /ˈakvaːrˌio/ (n)
水族館
  lasiallas, jossa pidetään kaloja, muita vesieläimiä ja usein myös kasveja

akvamariini /ˈakvamarˌiːnɪ/ (n)
アクアマリン
  akvamariini väri

akvarelli /ˈakvarˌellɪ/ (n)
水彩
  vesivärimaalaus

akvedukti /ˈakvedˌuktɪ/ (n)
用水路
  perinteisesti avonainen vesijohto (voidaan myös kattaa), jossa vesi virtaa painovoiman avulla

ala /ˈala/ (n)
分野
  toimiala
面積
  pinta-ala

alabasteri /ˈalabˌasterɪ/ (n)
雪花石膏
  koriste-esineiden valmistukseen käytettävä hienojakoinen väritön tai lähes väritön kipsi

alahele /ˈalahˌele/ (n)
モルデント
  korukuvio, jossa runkosävel käytetään nopeasti sitä askelta alemmassa hajasävelessä

alaikäinen /ˈalaikˌæinen/ (adj)
未成年
  iältään lain määräämän täysi-ikäisyyden rajan alapuolella oleva

alainen /ˈalainen/ (n)
部下
  työntekijä, joka työskentelee toisen määräysten ja ohjeiden mukaisesti.

alakerta /ˈalakˌerta/ (n)
階下
  alin tai alempi kerros rakennuksessa

alakuloisuus /ˈalakulˌoisuːs/ (n)
憂鬱
  se, että on alakuloinen

alakulttuuri /ˈalakˌultːuːrɪ/ (n)
サブカルチャー
  jonkin ryhmän oma, pääkulttuurista poikkeava kulttuuri

alalaji /ˈalalˌajɪ/ (n)
亜種
  taksonomiassa lajin alapuolinen taksonominen taso
  kyseisen tason taksoni, usein merkitään subsp.

alanko /ˈalaŋko/ (n)
低地
  laaja maa-alue, jonka korkeus on alle 200 metriä merenpinnasta

alankomaalainen /ˈalaŋkomˌaːlainen/ (adj)
オランダ
  Alankomaista peräisin oleva tai Alankomaihin liittyvä

alankomaalainen /ˈalaŋkomˌaːlainen/ (n)
オランダの
  pyvästi Alankomaissa asuva henkilö

alaosa /ˈalaˌosa/ (n)
収容
  (jalokivet) briljantin yläosan ja uuman alapuolinen osa

alapuolella /ˈalapˌuolella/ (adv)
下
  alla; alapuolen suunnassa

alapää /ˈalapæː/ (n)
下部
  jonkin kokonaisuuden alin tai alempi osa

alas /ˈalas/ (adv)
下
  ylhäältä alaspäin, alemmas, alaosaan, ala-asentoon; alhaalle

alasaksa /ˈalasˌaksa/ (n)
低地ドイツ語
  nykyisin pohjoisessa Saksassa sekä Alankomaiden koillisosassa puhuttava kieli, jolle ei ole kehitetty yleiskieltä tai vakiinnutettu yhteistä kirjoitusjärjestelmää (kielitunnus: nds)

alasin /ˈalasɪn/ (n)
金床
  sepän takomisen alustana käyttämä raskas metallialusta

alasinluu /ˈalasˌinluː/ (n)
砧骨
  (anatomia) yksi kuuloelimeen kuuluvista kuuloluista

alasti /ˈalastɪ/ (adv)
裸
  ilman vaatteita, alastonna, alastomana

alastomuus /ˈalastomuːs/ (n)
裸体
  se, että on alaston

alaston /ˈalaston/ (adj)
裸
  ilman vaatteita oleva

alaviite /ˈalavˌiːte/ (n)
脚注
  sivun alareunassa oleva seliteteksti, joka viittaa johonkin samalla sivulla olevaan sanaan tai asiaan

albania /ˈalbanˌia/ (n)
アルバニア語
  indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan erityisesti Albaniassa (kielitunnus: sq)

albanialainen /ˈalbanˌialˌainen/ (n)
アルバニア人
  pysyvästi Albaniassa asuva henkilö

albatrossi /ˈalbatrˌossɪ/ (n)
アホウドリ
  joukko pitkä- ja kapeasiipisiä eteläisen pallonpuoliskon merialueiden oivallisina lentäjinä ja merimiesten onnentuojina tunnettuja lintuja ()

albiino /ˈalbɪːno/ (adj)
アルビノ
  albinistinen

albiino /ˈalbɪːno/ (n)
アルビノ
  eläin tai ihminen, jolla ei geenimuutosten vuoksi ole pigmenttiä ihollaan

albumi /ˈalbumɪ/ (n)
アルバム
  kirja johon kirjoitetaan muistorunoja, kootaan nimikirjoituksia, postimerkkejä, tulitikkuetikettejä, valokuvia tms. kokoelmaksi

albumiini /ˈalbumˌiːnɪ/ (n)
アルブミン
  yksinkertaisten valkuaisaineiden ryhmään kuuluva vesiliukoinen aine, jota esiintyy yhdisteissä mm. veriherassa ja munanvalkuaisessa

aldehydi /ˈaldehˌydɪ/ (n)
アルデヒド
  orgaaninen yhdiste, joka muodostuu alkoholin hapettuessa

aleksandriitti /ˈaleksˌandrɪːtːɪ/ (n)
アレキサンドライト
  päivänvalossa vihreä ja keinovalossa punainen krysoberylli

alemmuuskompleksi /ˈalemmˌuːskomplˌeksɪ/ (n)
劣等感
  usein tiedostamaton huonommuudentunne toisiin nähden

alennusmerkki /ˈalennˌusmerkːɪ/ (n)
フラット
  etumerkintä, joka alentaa sävelen soivaa sävelkorkeutta puolisävelaskelella; nuottikirjoituksessa alennusmerkin symboli on ♭

alennusmyynti /ˈalennˌusmyːntɪ/ (n)
セール
  tilanne, jossa tuotteita myydään alennuksella, alennettuun hintaan; usein alennusmyynnit ajoittuvat alennusmyyntikaudelle

alentaa /ˈalentaː/ (v)
左遷する
  muuttaa jkn titteliä arvoasteikolla alemmas

alfa /ˈalfa/ (n)
アルファ
  kreikan aakkosten ensimmäinen kirjain, kreikan kielen suuraakkonen alfa: Α ja vastaava pienaakkonen alfa: α

alfahiukkanen /ˈalfahˌiukːanen/ (n)
α粒子
  elektroninsa menettänyt, ionisoitunut heliumydin

alfauros /ˈalfauros/ (n)
アルファ男性
  lauman johtava ja naaraiden kanssa paritteleva uros
  vaikutusvaltainen ihmisjoukon johtava ja naisten suosima mies

algerialainen /ˈalɡerˌialˌainen/ (n)
アルジェリア人
  pysyvästi Algeriassa asuva henkilö

algoritmi /ˈalɡorˌitmɪ/ (n)
アルゴリズム
  joukko järjestelmällisesti suoritettavia käskyjä tai ohjeita jonkin tehtävän suorittamiseksi; erityisesti matematiikassa ja tietojenkäsittelyssä tarkkaan määritelty sarja ongelman ratkaisemista varten

alhaalla /ˈalhaːlla/ (adv)
下り
  alaosassa, alimmassa paikassa, olosuhteessa tai tilanteessa, pohjalla

alhaalle /ˈalhaːlle/ (adv)
下り
  alas, tarkastelupaikkaa alempaan olosuhteeseen, paikkaan tai tilanteeseen, usein alhaisimpaan mahdolliseen olosuhteeseen, paikkaan tai tilanteeseen, pohjalle

alhainen /ˈalhainen/ (adj)
低い
  pieni, matala
卑しい
  yhteiskunnallisen hierarkian alapäähän, alhaisoon, kuuluva; alhaissyntyinen, alhaissäätyinen
  halpamainen, kunniaton

ali-ihminen /ˈalɪˈihmɪnen/ (n)
人擬き
  (rasistinen, kansallissosialistisessa ideologiassa) arjalaista alempiarvoisempi ihmislajin edustaja, esimerkiksi juutalainen

aliarvioida /ˈalɪˌarvɪˌoida/ (v)
侮る
  arvioida jokin joiltakin ominaisuuksiltaan vähäisemmäksi tai pienemmäksi kuin mitä se todellisuudessa on

aliarvostaa /ˈalɪˌarvostaː/ (v)
過小評価
  arvostaa jotakin ihmistä tai asiaa vähemmän, kuin mikä tämän todellinen arvo on

alihakemisto /ˈalɪhˌakemˌisto/ (n)
サブディレクトリ
  hakemisto joka on luotu toisen hakemiston sisään

alikulku /ˈalɪkˌulku/ (n)
地下道
  tien, vesistön tms. alittamisen mahdollistava järjestely, esim. tunneli

aliohjelma /ˈalɪˌohjelma/ (n)
サブルーチン
  (ohjelmointi) tietokoneohjelman lähdekoodissa esiintyvä pääohjelmaa pienempi itsenäinen ohjelma; funktio, alirutiini

aliravitsemus /ˈalɪravˌitsemus/ (n)
栄養失調
  liian vähäinen ravinnonsaanti

alitajunta /ˈalɪtajˌunta/ (n)
潜在意識
  mielen tiedostamaton osa, jossa piilevät ehdollistumat sijaitsevat

alituisesti /ˈalɪtwɪsˌestɪ/ (adv)
始終
  alinomaa

aliupseeri /ˈaliupsˌeːrɪ/ (n)
下士官
  (sotavoimat) henkilö jolla on jokin sotilasarvoista, jotka sijoittuvat arvojärjestyksessä upseerin ja miehistön väliin

alkaa /ˈalkaː/ (v)
始まる
  saada alkunsa, syntyä
  ryhtyä tekemään jotakin

alkaani /ˈalkaːnɪ/ (n)
アルカン
  (kemia) hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia

alkaloidi /ˈalkalˌoidɪ/ (n)
アルカロイド
  (orgaaninen kemia) kasviemäs, suurta joukkoa yleensä myrkyllisiä kasveissa esiintyviä typpipitoisia emäksiä edustava yhdiste

alkaminen /ˈalkamɪnen/ (n)
始まり
  alusta käynnistyminen

alkeeni /ˈalkeːnɪ/ (n)
アルケン
  (kemia) hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on yksi tai useampi kaksoissidos

alkeet /ˈalkeːt/ (n)
エレメント
  perusosaaminen

alkeishiukkanen /ˈalkeishˌiukːanen/ (n)
基本粒子
  aineen jakamaton rakenneosa, jolla ei siis ole omaa sisäistä rakennetta eikä se siten koostu muista hiukkasista; huomattavasti pienempi kuin atomi, jonka luultiin pitkään olevan aineen jakamaton rakenneosa; nykykäsityksen mukaan jakautuvat useisiin eri fermioneihin ja bosoneihin

alkeiskirja /ˈalkeiskˌirja/ (n)
入門書
  jonkin alan pohjatiedot, alkeet, opettava kirja

alkemia /ˈalkemˌia/ (n)
錬金術
  oppi, jonka tarkoituksena on valmistaa kultaa muista aineista tai saavuttaa kuolemattomuus ns. viisasten kiven avulla

alkemisti /ˈalkemˌistɪ/ (n)
アルケミスト
  alkemian harjoittaja

alkio /ˈalkɪo/ (n)
胎児
  uuden kasvi- tai eläinyksilön varhainen kehitysmuoto; ihminen on alkio hedelmöityksen ja noin 8. raskausviikon välisenä aikana
元
  tiettyyn joukkoon kuuluva yksittäinen matemaattinen olio; tyypiltään alkio voi olla esim. luku, matriisi, vektori, funktio tai joukko
  yksittäinen muuttuja useiden, yleensä samankaltaisten muuttujien muodostamassa taulukossa tms. tietorakenteessa

alkoholi /ˈalkohˌolɪ/ (n)
アルコール, 酒
  mikä tahansa alkoholiryhmän (OH) eli hydroksyyliryhmän sisältävä orgaaninen yhdiste

alkoholimyrkytys /ˈalkohˌolɪmˌyrkytys/ (n)
アルコール中毒
  alkoholin tai sen palamistuotteiden aiheuttama akuutti myrkytystila

alkoholipitoinen /ˈalkohˌolɪpɪtˌoinen/ (adj)
アルコールの
  sellainen, joka sisältää alkoholia

alkoholismi /ˈalkoholˌismɪ/ (n)
アルコール依存症
  pitkäaikaisesta alkoholin liikakäytöstä johtuva riippuvuus; toisaalta pidetään sairautena, johon joillakin henkilöillä on muita suurempi alttius

alkoholisti /ˈalkoholˌistɪ/ (n)
アルコール中毒者
  alkoholista riippuvainen henkilö; alkoholismia sairastava henkilö

alkometri /ˈalkomˌetrɪ/ (n)
アルコール検査
  laite, jolla määritetään veren alkoholipitoisuus uloshengitysilmasta

alkovi /ˈalkovɪ/ (n)
壁龕
  makuualkovi, huoneessa oleva makuusyvennys

alku /ˈalku/ (n)
始まり, 開始
  se, mistä jokin alkaa, alkamiskohta, alkupää

alkuaine /ˈalkuˌaine/ (n)
元素
  aine, jota ei voi kemiallisesti pilkkoa pienempiin osiin ja joista kaikki kemialliset yhdisteet muodostuvat; määritellään aineeksi, jonka atomin ytimessä, atomiytimessä, on tietty määrä protoneja

alkuasukas /ˈalkuˌasukas/ (n)
アボリジニ
  (antropologia) sivistyneen yhteiskunnan ulkopuolella, tavallisesti luonnossa ja heimokulttuurissa asuva henkilö

alkueliö /ˈalkuˌelɪø/ (n)
原生生物
  yleisnimitys niille alkeellisille aitotumaisille eliöryhmille, jotka eivät sukulaisuussuhteidensa perusteella kuulu kasveihin, eläimiin tai sieniin

alkuhärkä /ˈalkuhˌærkæ/ (n)
オーロックス
  nautojen vuonna 1627 sukupuuttoon kuollut kantamuoto (Bos taurus primigenius); naudan villi esimuoto

alkujaan /ˈalkujaːn/ (adv)
元々
  alun perin, alussa

alkukantainen /ˈalkukˌantainen/ (n)
原始
  alkeellinen, primitiivinen

alkukielinen /ˈalkukˌielɪnen/ (adj)
元
  sellainen, joka onalkukielellä kirjoitettu tai tehty

alkuluku /ˈalkulˌuku/ (n)
素数
  yhtä suurempi kokonaisluku, joka on jaollinen vain itsellään ja yhdellä

alkupala /ˈalkupˌala/ (n)
アペタイザー
  ruokahalun kiihottamiseksi juuri ennen ruokailua tai aterian alussa nautittava pieni syötävä

alkuperä /ˈalkupˌeræ/ (n)
起源
  se, mistä joku tai jokin periytyy tai tulee

alkuperäinen /ˈalkuperˌæinen/ (adj)
本来
  sellainen, joka on ollut alun perin tai alkuaan, synnynnäinen; aito, oikea; alkuperään liittyvä

alkuruoka /ˈalkurˌuoka/ (n)
アペタイザー
  ruoka ennen pääateriaa

alkuräjähdys /ˈalkuræjˌæhdys/ (n)
ビッグバン
  tapahtuma, jossa nykyisin tuntemamme maailmankaikkeuden uskotaan saaneen alkunsa noin 13,8 miljardia vuotta sitten; tapahtumassa sai alkunsa aika, syntyivät maailmankaikkeuden neljä perusvuorovaikutusta: gravitaatio, heikko vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus ja sähkömagnetismi, sekä ainetta ja antiainetta, joista jäljelle jäi ensimmäistä

alkusointu /ˈalkusˌointu/ (n)
頭韻
  peräkkäisten tai lähekkäin sijaitsevien samalla vokaalilla tai konsonantilla alkavien sanojen aikaan saama teho- tai kaunistuskeino

alkusynty /ˈalkusˌynty/ (n)
自然発生説
  spontaani sikiäminen, vanhentunut biologinen teoria, jonka mukaan ensimmäiset eliöt syntyivät elottomasta aineesta

alkutekijä /ˈalkutˌekɪjæ/ (n)
素因数
  kokonaisluvun jaoton, eli kokonaislukuun tasan sisältyvä, tekijä; tällainen tekijä on alkuluku

alkyyni /ˈalkyːnɪ/ (n)
アセチレン系炭化水素
  (kemia) hiilivety, jossa on vähintään yksi kolmoissidos kahden hiiliatomin välillä

alla /ˈalla/ (adv)
した, 下
  (tilasta) jonkin alapuolella

allas /ˈallas/ (n)
入り江
  päältä avoin säiliö, jossa pidetään jonkinlaista nestettä varastointia tai käsittelyä varten
流し台
  hanan alla oleva säiliö, jonne hanasta valuva vesi valuu astioiden tai käsien pesua varten, lavuaari, pesuallas

allatiivi /ˈallatˌiːvɪ/ (n)
向格
  ulkopaikallissija, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä jonkin päälle, jollekin pinnalle tai jonkin lähelle, ulkotulento

alle /ˈalle/ (adv)
した
  vähemmän kuin (määrään liittyen)
下
  (lämpötilasta) vähemmän kuin

allegoria /ˈalleɡˌorɪa/ (n)
アレゴリー
  abstraktisten käsitteiden, luonnonvoimien tai esineiden personifikaatio, vertauskuvallinen esitystapa

allekirjoittaa /ˈallekˌirjoitːaː/ (v)
サイン
  laittaa nimensä esimerkiksi sopimukseen vahvistukseksi

allekirjoitus /ˈallekˌirjoitus/ (n)
サイン
  asiakirjan aitoutta varmentava tai hyväksyntää asiakirjan sisällölle ilmaiseva päivättyyn asiakirjaan kirjoitettu nimikirjoitus

allergeeni /ˈallerɡˌeːnɪ/ (n)
アレルゲン
  allergian aiheuttaja, herkistävä aine

allergia /ˈallerɡˌia/ (n)
アレルギー
  yliherkkyys jollekin elimistölle vieraalle aineelle

allerginen /ˈallerɡɪnen/ (adj)
アレルギー
  sellainen, jolla on allergia; allergiaan liittyvä

alli /ˈallɪ/ (n)
koorigamo
  keskikokoinen musta-ruskea-valkea sorsalintu

allianssi /ˈallɪˌanssɪ/ (n)
同盟
  liitto tai yhteistyöryhmä, varsinkin valtioiden välinen

alligaattori /ˈallɪɡˌaːtːorɪ/ (n)
わに
  jokin heimon Alligatoridae eläimistä, krokotiilieläimiin kuuluvan matelija, erityisesti alligaattorien heimon nimikkoeläin eli varsinainen alligaattori

allofoni /ˈallofˌonɪ/ (n)
異音
  yksittäinen tiettyä foneemia edustava äänne (fooni)

allyyli /ˈallyːlɪ/ (n)
アリル基
  eräs hiilivetyradikaali

almanakka /ˈalmanˌakːa/ (n)
年鑑
  painotuote, joka esittää vuoden kierron, tärkeät yleiset merkkipäivät sekä muuta ajankohtaista ja yleishyödyllistä tietoa

almu /ˈalmu/ (n)
施し
  toisen auttamiseksi annettava, yleensä rahalahjoitus

aloite /ˈaloite/ (n)
動議
  yleensä kirjallinen ehdotus jonkin toimen saamiseksi aikaan

aloittaa /ˈaloitːaː/ (v)
始める
  laittaa jokin alulle

aloittelija /ˈaloitːˌelɪja/ (n)
ビギナー
  kokematon tai tottumaton henkilö; joku joka ei ole paljoa tehnyt kyseistä asiaa

aloitus /ˈaloitus/ (n)
スタート
  aloittaminen

alokas /ˈalokas/ (n)
新兵
  varusmies, joka ei ole vielä vannonut sotilasvalaa

alpakka /ˈalpakːa/ (n)
アルパカ
  Etelä-Amerikassa villan tuotantoon jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (Vicugna pacos, 2001), joka on sukua laamalle

alppiruusu /ˈalpːɪrˌuːsu/ (n)
ツツジ
  eräiden -suvun kasvien nimitys

alppitähti /ˈalpːɪtˌæhtɪ/ (n)
エーデルワイス
  erityisesti euroopanalppitähti eli Leontopodium alpinum, eurooppalainen vuoristokasvi

alruuna /ˈalruːna/ (n)
マンドラゴラ
  rohtomandrake (Mandragora officinarum), monivuotinen kasvi, jolla on suuret, haaroittuvat juuret ja isot lehdet

altavastaaja /ˈaltavˌastaːja/ (n)
弱者
  (ottelussa tai kilpailussa) heikommassa asemassa oleva; se, jonka odotetaan pärjäävän huonommin

altistus /ˈaltɪstus/ (n)
露出
  altistaminen

altruismi /ˈaltrwɪsmɪ/ (n)
利他
  toisten kunnioittaminen ja huomioon ottaminen; epäitsekkyys

alttari /ˈaltːarɪ/ (n)
祭壇
  pöytä tai muu tasainen rakennelma, jota käytetään uskonnollisissa rituaaleissa

altto /ˈaltːo/ (n)
アルト
  kuorossa toiseksi korkein ääniala tyypillisessä sopraano-altto-tenori-basso -osituksessa; sopraanoa matalampi ääni, jota laulavat matalaääniset naiset, pojat ja korkeaääniset miehet tai falsettilaulajat

alttoviulu /ˈaltːovˌiulu/ (n)
ヴィオラ
  viola, viulun kanssa rakenteeltaan samanlainen, mutta sitä suurempi ja matalaäänisempi jousisoitin

alue /ˈalue/ (n)
地域, 地方
  paikka; rajattu, äärellinen ala

aluke /ˈaluke/ (n)
プライマー
  (mikrobiologia) lyhyt RNA- tai DNA-juoste (yleensä noin 20 emäsparia), joka toimii DNA:n replikaation aloituskohtana; polymeraasiketjureaktiossa käytettävä synteettinen DNA-jakso, joka tunnistaa monistettavan DNA-alueen pään

aluksi /ˈaluksɪ/ (adv)
初めに
  ensimmäiseksi, työn ensimmäisessä vaiheessa

alumiini /ˈalumˌiːnɪ/ (n)
アルミニウム, アルミニューム
  maametalleihin kuuluva metallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain yhdisteissä; sen kemiallinen merkki on Al

alumiinioksidi /ˈalumˌiːnɪˌoksɪdɪ/ (n)
アルミナ
  alumiinin oksidi

alumni /ˈalumnɪ/ (n)
卒業生
  oppilaitoksesta valmistunut opiskelija, kasvatti

alun perin /ˈalum pˈerɪn/ (adv)
元々
  aiemmassa alkuperäisessä merkityksessä; alkuaan, alkujaan

aluna /ˈaluna/ (n)
ミョウバン
  kaliumin ja alumiinin kaksoissuola

alus /ˈalus/ (n)
船
  vesikulkuneuvo; (laajemmin) ilma- t. avaruuskulkuneuvo

alusastia /ˈalusˌastɪa/ (n)
おまる
  sängyssä käytettävä väline virtsaamista varten vuodepotilaille

alushousut /ˈalushˌousut/ (n)
パンツ
  ihoa vastaan pidettävät housut, jotka ovat lähinnä sukuelimien ja takapuolen suojana

aluslevy /ˈaluslˌevy/ (n)
ワッシャー
  pultin tai ruuvin kannan tai mutterin alle laitettava reiällinen yl. pyöreä levy

alustaa /ˈalustaː/ (v)
練る
  vastata tai sekoittaa taikinaa
フォーマット
  kirjoittaa sektorimerkit ja luoda tiedostojärjestelmä massamuistille, formatoida
初期化
  antaa alkuarvot

alusvaate /ˈalusvˌaːte/ (n)
下着
  päällysvaatteiden alla käytettävä vaatekappale: esimerkiksi alushousut tai rintaliivit

amarantti /ˈamarˌantːɪ/ (n)
アマランス
  eräs atsoväri, jota käytetään tai on käytetty elintarvikkeissa (E123)

amaryllis /ˈamarˌyllɪs/ (n)
彼岸花
  mikä tahansa amaryllisten sukuun kuuluva narsissikasvien laji tai sellaisen yksilö

amatsoni /ˈamatsˌonɪ/ (n)
アマゾネス
  Kreikan mytologiassa Mustanmeren rannalla asuvan sotaisan, kuningatarten hallitseman naiskansan jäsen

amatööri /ˈamatˌøːrɪ/ (n)
アマチュア
  harrastaja, harrastelija, aloittelija, myös merkitykseltään vähättelevä

amazonianamatsoni /ˈamatsˌonɪˌanamˌatsonɪ/ (n)
キビタイボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

amazonianaranen /ˈamatsˌonɪˌanaranen/ (n)
アオハシルリハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

amazoniankanahaukka /ˈamatsˌonɪˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
セグロオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ambulanssi /ˈambulˌanssɪ/ (n)
救急車
  hälytysajoneuvo, joka on varustettu sairaanhoitoon tarkoitetulla varustuksella ja mahdollistaa potilaille annettavan ensiavun ja kiireellisen kuljetuksen makuuasennossa

ameba /ˈameba/ (n)
アメーバ
  Amoebozoa-kuntaan kuuluva yksisoluinen aitotumallinen eliö, joka liikkuu muodostamalla solukalvostaan ulkonevia väliaikaisia valejalkoja

amerikanenglanti /ˈamerˌikanˌeŋlantɪ/ (n)
アメリカ英語
  englannin kielen variantti, jota puhutaan Yhdysvalloissa

amerikanismi /ˈamerˌikanˌismɪ/ (n)
米語
  amerikan englannin vaikutus jossakin muussa kielessä, erityisesti englannin kielen muissa varianteissa

amerikium /ˈamerɪkium/ (n)
アメリシウム
  eräs radioaktiivinen alkuainemetalli

amerikkalainen /ˈamerˌikːalˌainen/ (n)
アメリカ人
  Yhdysvalloissa asuva, Yhdysvaltain kansalainen
  Amerikoissa asuva, yleisimmin joko pohjoisamerikkalainen tai eteläamerikkalainen

ametisti /ˈametˌistɪ/ (n)
アメシスト, 紫水晶
  läpikuultava, väriltään sinipunaisesta purppuraan vaihteleva kvartsi

amfibinen /ˈamfɪbɪnen/ (adj)
水陸両用
  vuorottain maalla ja vedessä elävä

amfoteerinen /ˈamfotˌeːrɪnen/ (adj)
両性
  happona ja emäksenä reagoiva

amhara /ˈamhara/ (n)
アムハラ語
  pääasiassa Etiopiassa puhuttu seemiläinen kieli, kielitunnus: am

amidi /ˈamɪdɪ/ (n)
アミド
  amidiryhmä, karbonyyliryhmästä ja typestä koostuva ryhmä (

amiini /ˈamɪːnɪ/ (n)
アミン
  aine, joka sisältää aminoryhmän

aminohappo /ˈamɪnohˌapːo/ (n)
アミノ酸
  orgaaninen yhdistelmä, missä on sekä (emäksinen) aminoryhmä että (hapan) karboksyyliryhmä. On perustana joukolle koostumukseltaan erilaisia fysiologisesti merkittäviä orgaanisia happoja, joista kaikki proteiinit koostuvat

amiraali /ˈamɪrˌaːlɪ/ (n)
提督
  merivoimien korkein sotilasarvo, joka vastaa maavoimien kenraalia

ammatti /ˈammatːɪ/ (n)
職業
  se, mitä henkilö tekee työkseen; pätevyys jonkin tietyn työn taitamiseen

ammattikieli /ˈammatːɪkˌielɪ/ (n)
用語
  ammattislangi, johonkin tiettyyn ammattialaan liittyvä sanasto tai ilmaisu; ammattiin liittyvä kielen ilmaisutapa

ammattikoulu /ˈammatːɪkˌoulu/ (n)
専修学校
  toisen asteen oppilaitos, joka tarjoaa ammatillista peruskoulutusta, antaa ammattikoulutusta; ammattioppilaitos

ammattiliitto /ˈammatːɪlˌiːtːo/ (n)
労働組合
  ammattiyhdistysten muodostama työntekijöiden etuja ajava järjestö. Liittyminen on vapaaehtoista ja jäsenet maksavat jäsenmaksuja.

ammattitauti /ˈammatːɪtˌautɪ/ (n)
職業病
  sairaus, jonka pääasiallinen aiheuttaja on työpaikan fysiologinen, biologinen tai kemiallinen altiste

amme /ˈamme/ (n)
浴槽
  kylpemiseen (tavallisesti kylpyhuoneessa) käytettävä pienehkö vesiallas

ammoniakki /ˈammonɪˌakːɪ/ (n)
アンモニア
  typen ja vedyn yhdiste, NH₃

ammonium /ˈammonium/ (n)
アンモニウム
  ammoniumioni, ammoniakin kationi NH₄+

ammoniumkloridi /ˈammonˌiumklorˌidɪ/ (n)
塩安
  salmiakki, ammoniumista ja kloridista koostuva suola, NH₄Cl

ammua /ˈammua/ (v)
モーと鳴く
  pitää lehmän ääntä

ammus /ˈammus/ (n)
発射体
  ampuma-aseen projektiili; ampumatarvike tai tuhovaikutuksen välittävä esine

amnesia /ˈamnesˌia/ (n)
健忘
  muistinmenetys; ohimenevä kohtaus tai pitkäaikainen korjautuva, pysyvä tai etenevä tila

amorfinen /ˈamorfɪnen/ (adj)
アモルファス
  kiteetön, sellainen, joka on kiinteä, tasalaatuinen ja muodoton, jolta puuttuu kiteinen rakenne

ampeeri /ˈampeːrɪ/ (n)
アンペア
  sähkövirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus A)

ampeerimittari /ˈampeːrɪmˌitːarɪ/ (n)
電流計
  sähkövirran mittari

ampiainen /ˈampɪˌainen/ (n)
雀蜂, 蜂
  yleensä yhdyskunnassa elävä hyönteinen heimossa , jonka naarailla on myrkkypistin, jonka pistos on tuskallinen myös ihmiselle

amplitudi /ˈamplɪtˌudɪ/ (n)
振幅
  värähdyslaajuus; ilmaisee värähdysliikkeen poikkeaman jänniteasteikolla

amplitudimodulaatio /ˈamplɪtˌudɪmˌodulˌaːtɪo/ (n)
振幅変調
  modulaatio, jossa muutellaan signaalin amplitudia eli voimakkuutta moduloivan signaalin tahdissa

ampua /ˈampua/ (v)
撃つ
  laukaista ammus tai nuoli aseella johonkin kohteeseen ilman että kohde kuolee

ampuhaukka /ˈampuhˌaukːa/ (n)
コチョウゲンボウ
  jalohaukkoihin kuuluva pieni petolintu ()

ampulli /ˈampullɪ/ (n)
アンプル
  sulattamalla suljettu, yleensä nestetäytteinen pieni pullo

ampumahiihto /ˈampumahˌiːhto/ (n)
バイアスロン
  urheilulaji, jossa kilpailijoiden paremmuus ratkaistaan hiihdon ja ammunnan yhteistuloksella

ampumatarvikkeet /ˈampumatˌarvɪkːeːt/ (n)
弾薬
  ampumiseen, tarkemmin laukauskeen tarvittavan materiaalin kokonaisuus

ampuminen /ˈampumɪnen/ (n)
射撃
  ampua-verbistä muodostettu teonnimi

amputaatio /ˈamputˌaːtɪo/ (n)
切断
  (patologia) raajan osittainen tai kokonaan puuttuminen; raajapuutos

amuletti /ˈamulˌetːɪ/ (n)
お守り
  mukana pidettävä esine, jonka uskotaan tuovan hyvää onnea tai suojaavan kantajaansa pahaa vastaan

amusia /ˈamusˌia/ (n)
音痴
  kykenemättömyys tunnistaa sävelkorkeuksia, sävelkuurous

anaaliseksi /ˈanaːlɪsˌeksɪ/ (n)
アナルセックス
  peräaukon kautta tapahtuva yhdyntä

anabolia /ˈanabˌolɪa/ (n)
同化
  solun rakenneosien biosynteesi yksinkertaisimmista rakenneosista

anafylaksia /ˈanafylˌaksɪa/ (n)
アナフィラキシー
  nopeasti kehittyvä yleisoirein ilmenevä allerginen yliherkkyys

anakonda /ˈanakˌonda/ (n)
アナコンダ
  suurikokoinen kuristajakäärme, joka elää Etelä-Amerikassa

anakronismi /ˈanakronˌismɪ/ (n)
時代錯誤
  virhe ajan suhteen, esineen, asian tai käsitteen sijoittaminen sille sopimattomaan aikakauteen

anakronistinen /ˈanakronˌistɪnen/ (adj)
時代錯誤
  aikaan sopimaton, virheellinen ajan suhteen; eri aikakauteen liittyvä

analogia /ˈanalˌoɡɪa/ (n)
アナロジー
  kahden esineen, asian tai suhteen välille yhteneväisyyden, vastaavuuden, samankaltaisuuden muodostava kielellinen ilmaisu; kognitiivinen prosessi, joka siirtää informaatiota tai merkitystä tietystä lähteestä tiettyyn kohteeseen

analoginen /ˈanalˌoɡɪnen/ (adj)
アナログ
  yhtenevä, yhdenmukainen, verrannollinen, vastaava, samantapainen, samankaltainen, samatoiminen; muodostavat analogian
  fyysisten määrien käsittelyyn, jatkuviin suureisiin perustuva, ei-digitaalinen

analoginen signaali /ˈanalˌoɡɪnen sˈiɡnaːlɪ/ (n)
アナログ信号
  lähtösuureista muodostuvan mallin mukainen, yleensä jatkuva, signaali

analysoida /ˈanalysˌoida/ (v)
分析する
  eritellä, jakaa osiin; määrittää purkamalla osiin

analyysi /ˈanalˌyːsɪ/ (n)
分析
  tutkittavana olevan asian määrittäminen purkamalla osiin

analyytikko /ˈanalˌyːtɪkːo/ (n)
アナリスト
  henkilö joka analysoi jotain työkseen

ananas /ˈananas/ (n)
パイナップル
  hedelmäananas, Ananas comosus, trooppinen yksisirkkainen kasvi ja sen mehevä epähedelmä

anarkia /ˈanarkˌia/ (n)
無政府状態
  (poliittinen ideologia) anarkismin mukainen aate ja yhteiskunta, jossa ei ole valtiota ja jossa vallan on aina perusteltava itsensä

anarkismi /ˈanarkˌismɪ/ (n)
アナキズム
  alistavista yhteiskuntarakenteista vapaata yhteiskuntaa tavoitteleva poliittinen aate, joka korostaa tasa-arvoa ja toiminnan vapaaehtoisuutta

anarkokapitalismi /ˈanarkˌokapˌitalˌismɪ/ (n)
無政府資本主義
  anarkismin ja kapitalismin yhdistelmä, jossa valtio lakkautetaan, korostetaan markkinoiden kykyä ratkaista ongelmia ja lait ovat yksityisiä

anateema /ˈanatˌeːma/ (n)
アナテマ
  (kirkko) kirous, pannaanjulistus, jota on käytetty raskaisiin rikoksiin syyllistyneisiin henkilöihin

anatomi /ˈanatˌomɪ/ (n)
解剖学者
  anatomian tutkija

anatomia /ˈanatˌomɪa/ (n)
解剖学
  eliöiden rakennetta käsittelevä tiede

andienamatsoni /ˈandienamˌatsonɪ/ (n)
ネズミエリボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (adj)
アンドラ人
  Andorraan kuuluva tai siihen liittyvä

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (n)
アンドラ人
  pysyvästi Andorrassa asuva henkilö
  Andorran kansalainen
  syntyperältään andorralainen

androfobia /ˈandrofˌobɪa/ (n)
男嫌い
  miehiin kohdistuva pelko

androgyyninen /ˈandroɡˌyːnɪnen/ (adj)
両性具有
  sellainen, jossa on merkittävästi sekä maskuliinisia ja feminiinisia piirteitä; sukupuoleton, sukupuolineutraali

androidi /ˈandroidɪ/ (n)
人造人間
  ihmistä muistuttava robotti

anemia /ˈanemˌia/ (n)
貧血
  veritauti, jossa punasolujen sisältämän hemoglobiinin tai itse punasolujen määrä on normaalia pienempi ja tämän seurauksena veren hapenkuljetuskyky on alentunut; vähäverisyys

anemometri /ˈanemomˌetrɪ/ (n)
風力計
  tuulen voimakkuuden mittari, tuulimittari

anesteetti /ˈanestˌeːtːɪ/ (n)
麻酔
  puudutusaine, nukutusaine

aneurysma /ˈaneurˌysma/ (n)
動脈瘤
  valtimonpullistuma

anfangi /ˈanfaŋŋɪ/ (n)
イニシャル
  (typografia) tekstin koristeellinen alkukirjain

angolalainen /ˈaŋŋolalˌainen/ (n)
アンゴラ人
  pysyvästi Angolassa asuva henkilö

angolankaija /ˈaŋŋolˌaŋkaija/ (n)
クロクモインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

anhydridi /ˈanhydrˌidɪ/ (n)
無水物
  (kemia) yhdiste, joka muodostuu, kun haposta tai emäksestä poistetaan vesi

anhydriitti /ˈanhydrˌiːtːɪ/ (n)
硬石膏
  kalsiumsulfaatin muoto, jossa ei ole kidevettä

animaatio /ˈanɪmˌaːtɪo/ (n)
アニメーション
  tekniikka, jolla luodaan liikkuvaa kuva yksittäisistä kuvista vaihtamalla niitä tietyin väliajoin useita kertoja sekunnissa

anioni /ˈanɪˌonɪ/ (n)
アニオン
  positiivisesti varautunut ioni, jollainen muodostuu kun on vastaanotettu elektroneja

anisruoho /ˈanɪsrˌuoho/ (n)
アニス
  (kasvitiede) sarjakukkaiheimon ruoho, jonka lohkohedelmiä käytetään mausteena.

anjovis /ˈanjovɪs/ (n)
アンチョビ
  fileerattu ja maustettu kalasäilyke, joka Pohjoismaissa on yleensä kilohailia

ankara /ˈaŋkara/ (adj)
厳しい
  sellainen, joka on kohtuuttoman vaativa, joka ei päästä helpolla; kova

ankarasti /ˈaŋkarˌastɪ/ (adv)
厳密に
  ankaralla tavalla

ankerias /ˈaŋkerɪas/ (n)
うなぎ, 鰻
  erityisesti laji (), jolla on pyöreä pitkulainen takaosasta litteä ruumis. Ankeriaan kehitysvaiheita ovat muna, toukka, lasiankerias ja aikuinen yksilö. Naaraat nousevat jokia pitkin makeaan veteen, josta lähtevät sukukypsinä vaellukselle mereen kohti lisääntymisalueita.

ankka /ˈaŋkːa/ (n)
アヒル, 鴨
  kotieläimenä pidettävä sinisorsan muoto (Anas platyrhynchos domestica), josta on useita muunnoksia

ankkuri /ˈaŋkːurɪ/ (n)
錨
  ketjulla tai köydellä varustettu yleensä rautainen väline aluksen, poijun tai muun kelluvan esineen kiinnittämiseen sen ajelehtimisen estämiseksi.

ankkuripeli /ˈaŋkːurˌipelɪ/ (n)
キャプスタン
  ankkurin laskemiseen käytettävä laite

anksiolyytti /ˈaŋksɪolˌyːtːɪ/ (n)
抗不安薬
  ahdistuslääke; ahdistusta lievittävä lääkeaine

annos /ˈannos/ (n)
部分
  osuus tai määrä jotain
用量
  yksittäinen tarjoilu ruokaa tai juomaa

anomalia /ˈanomˌalɪa/ (n)
例外
  poikkeama, poikkeavuus

anomus /ˈanomus/ (n)
出願
  nöyrä pyyntö; virallinen pyyntö

anonyymi /ˈanonˌyːmɪ/ (adj)
不明の
  tuntematon
無名の
  nimetön

anoppi /ˈanopːɪ/ (n)
姑 しゅうとめ, 姑
  puolison äiti

anorakki /ˈanorˌakːɪ/ (n)
アノラック
  inuiittien käyttämä hupullinen, hylkeen tai karibun nahasta tehty, yleensä tuulenpitävä takki, joka ei aukea edestä vaan se puetaan pään yli vetämällä

anoreksia /ˈanorˌeksɪa/ (n)
神経性無食欲症
  anoreksia nervosa, syömishäiriö, jossa ihminen näkee itsensä liian lihavana riippumatta siitä, kuinka laiha hän todellisuudessa on

ansa /ˈansa/ (n)
罠
  paikka, väline tai tilanne, jolla toivotaan saatavan kiinni ihminen tai eläin

ansaita /ˈansaita/ (v)
値する
  saada rahaa esim. tekemästään työstä
  olla jonkin arvoinen

ansio /ˈansɪo/ (n)
収入
  rahana tai luontaisetuina saatu tulo, palkka
価値
  tuloja tuottava, ansaitsemistarkoituksessa tehty työ, ansiotyö

ansiosta /ˈansɪˌosta/ (adv)
おかげ
  aiheellisesti, täydestä syystä

antaa /ˈantaː/ (v)
与える, あげる, 差し上げる
  luovuttaa toiselle

antaa anteeksi /ˈantaː ˈanteːksɪ/ (v)
許す
  ilmaista suullisesti tai kirjallisesti toiselle, ettei ole vihainen toisen tekemästä virheestä tai loukkauksesta

antasidi /ˈantasˌidɪ/ (n)
制酸薬
  happoa neutraloiva aine

antautua /ˈantautˌua/ (v)
投降する
  lopettaa jonkin vastustus ja alistua sen valtaan

anteeksianto /ˈanteːksɪˌanto/ (n)
容赦
  teon antaminen anteeksi
許し
  velkojen tai saatavien peruuttaminen tai määrän vähentäminen

anteeksipyyntö /ˈanteːksɪpˌyːntø/ (n)
詫び
  sosiaalinen ele, jonka tarkoitus on esittää katumusta epäoikeudenmukaiseksi koetusta teosta

anteliaisuus /ˈantelɪˌaisuːs/ (n)
寛大
  antamiselle suopea ominaispiirre tai asenne

antelias /ˈantelɪas/ (adj)
寛大
  runsaasti tai mielellään jotakin lahjaksi antava

antenni /ˈantennɪ/ (n)
アンテナ
  radioaaltojen vastaanottamiseen tai lähettämiseen tarkoitettu laite; avoin värähtelypiiri, joka sovittaa vastaanotto- tai lähetyslatteissa käsiteltävän radiotaajuisen signaalin eetterissä etenevään radiotaajuiseen säteilyyn.

antibiootti /ˈantɪbɪˌoːtːɪ/ (n)
抗生物質
  bakteereja tuhoava aine, esimerkiksi penisilliini

antifeminismi /ˈantɪfˌemɪnˌismɪ/ (n)
反フェミニズム
  feminismin jonkin tai kaikkien muotojen vastustamista

antihistamiini /ˈantɪhˌistamˌiːnɪ/ (n)
抗ヒスタミン剤
  histamiinin vasta-aine

antihiukkanen /ˈantɪhˌiukːanen/ (n)
反粒子
  hiukkanen, jolla on sama massa kuin tavallisella hiukkasella, mutta jonka kvanttiluvut ovat vastakkaiset

antilooppi /ˈantɪlˌoːpːɪ/ (n)
羚羊
  useiden solakoiden, pitkä- ja ohutraajaisten laumoissa elävien onttosarvisten märehtijöiden yhteisnimitys

antimateria /ˈantɪmˌaterˌia/ (n)
反物質
  antihiukkasista koostuva materia

antimoni /ˈantɪmˌonɪ/ (n)
アンチモン, アンチモニー
  metallinen alkuaine, jolla on myös epämetallinen allotrooppimuoto. Kemiallinen merkki: Sb.

antimonihohde /ˈantɪmˌonɪhˌohde/ (n)
輝安鉱
  eräs mineraali (Sb₂S₃)

antipatia /ˈantɪpˌatɪa/ (n)
厭悪感
  vastenmielisyys tai epäluulo jotakin asiaa, henkilöä tai mielipidettä kohtaan

antipodienviherkaija /ˈantɪpodˌienvɪhˌerkaija/ (n)
ムジアオハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

antiprotoni /ˈantɪprˌotonɪ/ (n)
反陽子
  protonin antihiukkanen

antisemitismi /ˈantɪsˌemɪtˌismɪ/ (n)
アンチ･セミチズム
  juutalaisvastaisuus

antiteesi /ˈantɪtˌeːsɪ/ (n)
アンチテーゼ
  vastakohta
  vastakkain asettelu

antonyymi /ˈantonˌyːmɪ/ (n)
反対語
  vastakohta sanojen välisenä merkityssuhteena; vastakohtasana, astevastakohta

antrasiitti /ˈantrasˌiːtːɪ/ (n)
無煙炭
  eniten energiaa sisältävä, arvokas kivihiililaji

antropofobia /ˈantropˌofobˌia/ (n)
対人恐怖症
  ihmisten ja sosiaalisten tilanteiden pelko

antropologi /ˈantropˌoloɡɪ/ (n)
人類学者
  antropologian tutkija

antropologia /ˈantropˌoloɡˌia/ (n)
人類学
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva ihmistä tutkiva tiede, laajasti ottaen kaikki ihmisen ruumiillisia ja kulttuuriominaisuuksia tutkivat tieteet kuuluvat tähän; pohjoismaisessa opetuksessa aluetta on rajattu

antropomorfismi /ˈantropomˌorfɪsmɪ/ (n)
擬人化
  luontokappaleiden inhimillistäminen, ihmisenkaltaistaminen

antura /ˈantura/ (n)
靴底
  jalkineen ulkopohja

aortta /ˈaortːa/ (n)
大動脈
  sydämen vasemmasta kammiosta lähtevä ruumiin suurin valtimo

apaattisuus /ˈapaːtːɪsuːs/ (n)
無感動
  se, että on apaattinen

apartheid /ˈapartheid/ (n)
アパルトヘイト
  Etelä-Afrikassa aiemmin harjoitettu mustien syrjintä, rotuerottelupolitiikka

apatia /ˈapatˌia/ (n)
無感動
  haluttomuuden ja välinpitämättömyyden tila ja tunne, tunteettomuus

apea /ˈapea/ (adj)
しょぼくれた
  alakuloinen, ankea, murheellinen

apeus /ˈapeus/ (n)
憂鬱
  se, että on apea

apheli /ˈaphelɪ/ (n)
遠日点
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on kauimpana keskustähdestään

apila /ˈapɪla/ (n)
クローバー
  -suvun hernekasvi

apina /ˈapɪna/ (n)
猿, サル
  jokin kädellisten lahkon osalahkoon kuuluva nisäkäs

apinanleipäpuu /ˈapɪnˌanleipæpuː/ (n)
バオバブ
  mikä tahansa apinanleipäpuiden sukuun () kuuluva malvakasvien laji tai sellaisen yksilö

aplodi /ˈaplodɪ/ (n)
拍手
  kättentaputus suosionosoituksena

apogeum /ˈapoɡeum/ (n)
遠地点
  Maata kiertävän kappaleen kiertoradan piste, jossa se on kauimpana Maasta

apoptoosi /ˈapoptˌoːsɪ/ (n)
アポトーシス
  solukuolema, solun ohjelmoitu kuolema; solujen jakautumista säätelevien geenien määräämä solujen ohjelmoitu kuoleminen, joka on normaali osa yksilönkehitystä ja kudosten uusiutumista

apostoli /ˈapostˌolɪ/ (n)
使徒
  Raamatussa mainittu Jeesuksen opetuslapsi

apostrofi /ˈapostrˌofɪ/ (n)
アポストロフ
  (typografia) suora heittomerkki (')

apotti /ˈapotːɪ/ (n)
修道院長
  munkkiluostarin johtaja katolisessa kirkossa

apottiluostari /ˈapotːɪlˌuostarɪ/ (n)
しゅうどういん
  yleensä apottikuntaan kuuluva apotin johtama munkkiluostari

apparatsikki /ˈapːarˌatsɪkːɪ/ (n)
アパラチク
  Neuvostoliitossa hallitsevan kommunistisen puolueen puoluekoneiston virkailija, joka ei kuulunut nomenklatuuraan

appelsiini /ˈapːelsˌiːnɪ/ (n)
オレンジ
  sen marja, jota arkikielessä kutsutaan hedelmäksi

appelsiinimehu /ˈapːelsˌiːnɪmˌehu/ (n)
オレンジジュース
  appelsiinista puristettu mehu

appi /ˈapːɪ/ (n)
岳父, 義父
  puolison isä

aprikoosi /ˈaprɪkˌoːsɪ/ (n)
杏子
  sen hedelmä

aprillipila /ˈaprɪllˌipɪla/ (n)
エイプリルフール
  leikkimielinen puijaus, joka tehdään aprillipäivänä

aprillipäivä /ˈaprɪllɪpˌæivæ/ (n)
エイプリルフール
  huhtikuun ensimmäinen päivä, jolloin on tapana tehdä aprillipiloja

apteekkari /ˈapteːkːˌarɪ/ (n)
薬剤師
  henkilö, jolla on vaadittava tutkinto ja oikeus (apteekkioikeus) pitää apteekkia; historiallisesti apteekin omistaja ja lääkkeiden valmistaja; sana on jäänyt vanhanaikaiseksi ja pudonnut nykyhetken käytöstä, koska apteekkiala on muuttunut ja nykyään apteekeissa työskentelevät proviisorit ja farmaseutit

apteekki /ˈapteːkːɪ/ (n)
薬屋, 薬局
  lääkkeiden myynti- ja historiallisesti myös valmistusliike

apu /ˈapu/ (n)
援助, 助け
  toimi tai toimitus, minkä tarkoitus on auttaa pulaan joutunutta tai vaikeassa tilanteessa olevaa; auttaminen, avustaminen

apulainen /ˈapulˌainen/ (n)
助手
  henkilö, joka auttaa työssä tai tehtävässä, avustaja

apuverbi /ˈapuvˌerbɪ/ (n)
助動詞, 補助動詞
  (kielitiede) verbi jonka avulla muodostetaan verbin liittomuotoja; verbi, joka antaa pääverbistä semanttista tai lauseopillista lisätietoa

arabeski /ˈarabˌeskɪ/ (n)
アラベスク
  varsinkin maurilaisessa taiteessa kehittynyt geometrisista muodoista tyylitelty koristekuvio

arabia /ˈarabˌia/ (n)
アラビア語
  arabimaissa puhuttava seemiläinen kieli, jonka kirjakielenä toimii ns. klassinen arabia; eri valtioiden alueilla puhuttavat kielimuodot poikkeavat toisistaan sanastoltaan ja ääntämykseltään (sanalista)

arabialainen /ˈarabˌialˌainen/ (adj)
アラビア人
  arabiankielistä etnistä alkuperää oleva, arabialaisuuteen liittyvä, Arabimaihin tai arabeihin liittyvä

arabianvahanokka /ˈarabɪˌanvahanˌokːa/ (n)
アラビアカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

arabikumi /ˈarabˌikumɪ/ (n)
アラビアゴム
  eräiden akaasialajien ilmassa kovettuva maitiaisneste, jota käytetään muun muassa hyytelöimis- ja stabilointiaineena makeisissa ja lääketableteissa, sideaineena erilaisissa voiteissa ja tahnoissa sekä liimana savukepapereissa

aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (n)
アラゴン語
  (kielitiede) aragonian kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan Koillis-Espanjassa Aragonian itsehallintoalueella virallisen kielen, espanjan, ohessa. Sanalista

araknofobia /ˈaraknˌofobˌia/ (n)
蜘蛛恐怖症
  hämähäkkien kammo

aramea /ˈaramˌea/ (n)
アラム語
  aramealaisten puhuma seemiläinen kieli (kielitunnus: arc)

aramealainen /ˈaramˌealˌainen/ (adj)
アラム語
  Aramiin, aramealaisiin tai arameaan liittyvä

araukaria-amatsoni /ˈaraukˌarɪaˈamatsˌonɪ/ (n)
アカソデボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

areena /ˈareːna/ (n)
アリーナ
  roomalaisen amfiteatterin hiekkapäälysteinen näyttämö, jota kerrotaan käytetyn taistelukenttänä

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (adj)
アリウス派の
  areiolaisuuteen liittyvä

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (n)
アリウス派の
  areiolaisuuden kannattaja

argentiinalainen /ˈarɡentˌiːnalˌainen/ (n)
アルゼンチン人
  pysyvästi Argentiinassa asuva henkilö

argon /ˈarɡon/ (n)
アルゴン
  jalokaasuihin kuuluva väritön, hajuton ja mauton alkuaine

argumentti /ˈarɡumˌentːɪ/ (n)
引数
  looginen, perusteltu todistus tai mielipide

aristokraatti /ˈarɪstˌokraːtːɪ/ (n)
貴族
  syntyperältään korkea, hallitsevan yhteiskuntaluokan, yläluokan, aristokratian jäsen, aatelinen, ylimys

aristokratia /ˈarɪstˌokratˌia/ (n)
特権階級
  valtiomuoto, jossa valta on yläluokalla, aatelilla tms.

aristotelismi /ˈarɪstˌotelˌismɪ/ (n)
アリストテレス主義
  Aristoteleen ajatuksiin perustuva filosofinen suuntaus

aritmeettinen keskiarvo /ˈarɪtmˌeːtːɪneŋ kˈeskɪˌarvo/ (n)
算術平均
  havaintojen summa jaettuna havaintojen lukumäärällä

aritmetiikka /ˈarɪtmetˌiːkːa/ (n)
算数
  laskuoppi, joka käsittelee numeroilla merkittyjä suureita; käytettäviä laskutoimituksia ovat yhteenlasku, vähennyslasku, kertolasku ja jakolasku

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (adj)
アーリア人
  arjalaisiin liittyvä

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (n)
アーリア人
  Intiaan noin 1900–1300 eKr. saapuneen indoiranilaisen valloittajakansan jäsen
  indoiranilaista kieltä puhuvan kansan jäsen
  indoeurooppalaisia kieliä puhuvien eurooppalaisten kuvitteellisen kantakansan jäsen

arka /ˈarka/ (adj)
敏感
  sellainen, johon sattuu, koskettaessa kipua tuottava, hellä

arkadi /ˈarkadɪ/ (n)
アーケード
  kaarikäytävä; pylväiden kannattelema holvikaarisarja

arkaismi /ˈarkaismɪ/ (n)
アルカイズム
  vanhahtava ilmaus

arkeologi /ˈarkeˌoloɡɪ/ (n)
考古学者
  ammattinaan arkeologiaa harjoittava henkilö

arkeologia /ˈarkeˌoloɡˌia/ (n)
考古学
  tiede ihmisen kulttuurin kehityksestä sellaisena kuin se on tutkittavissa maasta ja maaperästä löydettyjen ihmisen toiminnan aikaan saattamien erilaisten rakenteiden ja esineiden jäännöksistä

arki /ˈarkɪ/ (n)
日常
  tavanomaiset tai ei-erityiset päivät elämässä

arkikieli /ˈarkɪkˌielɪ/ (n)
俗語
  jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa puhekieltä, mutta sisältää vähemmän vapauksia

arkikielinen /ˈarkɪkˌielɪnen/ (adj)
口語
  arkikielellä esitetty, usein yleiskielistä huolittelemattomampi

arkipäivä /ˈarkɪpˌæivæ/ (n)
ウィークデー
  vanhemmassa merkityksessä kaikkia muita päiviä paitsi sunnuntaita ja kirkollisia juhlapäiviä, tai uudemmassa merkityksessä päiviä maanantaista perjantaihin, yleisiä juhlapäiviä yleensä lukuun ottamatta

arkisto /ˈarkɪsto/ (n)
アーカイブ
  dokumenttien säilytyspaikka

arkistonhoitaja /ˈarkɪstˌonhoitˌaja/ (n)
アーキビスト
  henkilö, joka huolehtii organisaation toiminnassa syntyvästä asiakirja-aineistosta

arkki /ˈarkːɪ/ (n)
シート
  määrämittaan leikattu pala paperia, paperiarkki
箱舟
  alus
古細菌
  arkkieliö

arkkieliö /ˈarkːielˌiø/ (n)
古細菌
  bakteeria muistuttava, -domeenin mikro-organismi

arkkiherttua /ˈarkːɪhˌertːua/ (n)
大公
  Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella käytetty aatelisarvo kuninkaan ja herttuan välissä

arkkipiispa /ˈarkːɪpˌiːspa/ (n)
大主教
  kirkollisessa hierarkiassa tavallista tärkeämmän hiippakunnan piispan asema; sen haltija

arkkitehti /ˈarkːɪtˌehtɪ/ (n)
建築家
  alan korkeakoulussa tutkinnon suorittanut rakennusten ja miljöön suunnittelija

arkkitehtuuri /ˈarkːɪtˌehtuːrɪ/ (n)
建築, 建築学
  rakennustaide, vallitsevaan ympäristöön yhdyskuntia, rakennuksia ja rakenteita tuottava sovelletun tieteen ala, mikä ratkaisuissaan painottaa esteettisiä, taloudellisia ja sosiologisia näkökohtia

arktinen /ˈarktɪnen/ (adj)
北極
  pohjoisnapaan ja sen lähialueisiin liittyvä

arkunkantaja /ˈarkuŋkˌantaja/ (n)
死人担
  henkilö, joka hautajaisissa kantaa ruumisarkkua

armahtaa /ˈarmahtaː/ (v)
勘弁
  vapauttaa rangaistuksesta

armeija /ˈarmeija/ (n)
軍隊
  valtion puolustuksesta vastaava organisaatio, asevoimat, puolustusvoimat tai itsepuolustusvoimat kokonaisuudessaan

armeijakunta /ˈarmeijakˌunta/ (n)
軍団
  useasta divisioonan tai prikaatin kokoisesta yksiköstä muodostuva yhtymä

armenia /ˈarmenˌia/ (n)
アルメニア語
  Armeniassa puhuttava indoeurooppalainen kieli (sanalista, kielitunnus: hy)

armenialainen /ˈarmenˌialˌainen/ (n)
アルメニア人
  pysyvästi Armeniassa asuva henkilö

armo /ˈarmo/ (n)
加護
  ansaitsematta saatu suosio, armahdus synneistä

armoton /ˈarmoton/ (adj)
容赦ない
  sellainen, joka ei anna armoa, säälimätön, ankara

aro /ˈaro/ (n)
ステップ
  luonnonvaraisen heinä- ja ruohokasvillisuuden ja joskus myös pensaiden peittämä verrattain kuiva ja puuton kasvillisuusalue

arokettu /ˈarokˌetːu/ (n)
コサックギツネ
  Keski- ja Kaakkois-Aasiassa elävä kettulaji ()

arokierijä /ˈarokˌierɪjæ/ (n)
タンブルウィード
  kuivunut kasvi, joka leviää maanpintaa pitkin pyörien tuulen mukana

arokissa /ˈarokˌissa/ (n)
マヌルネコ
  eräs Keski-Aasian vuoristoissa ja ylätasangoilla elävä harmaakarvainen tuuheaturkkinen kissaeläin ()

aromaattinen /ˈaromˌaːtːɪnen/ (adj)
芳香族の
  hyvänhajuinen, voimakkaasti tuoksuva, arominen

aromi /ˈaromɪ/ (n)
かみ
  ruuan tai juoman tuoksu; aromi mielletään hyväksi tuoksuksi

arpajaiset /ˈarpajˌaiset/ (n)
くじ
  tilaisuus, jossa arvotaan raha-, tarvara- tai muita palkintoja osallistujien kesken

arpi /ˈarpɪ/ (n)
傷跡, 傷痕
  haavan tai muun viottuman seurauksena kehittyvän arpikudoksen muodostama jälki iholla

arseeni /ˈarseːnɪ/ (n)
ヒ素, 砒素
  vaaleanharmaa, metallikiiltoinen, hauras alkuaine, myrkyllinen typpiryhmään kuuluva puolimetalli. Luonnossa arseeni esiintyy yleensä sulfideissa. Arseenin kemiallinen merkki on As.

arsenaatti /ˈarsenˌaːtːɪ/ (n)
砒酸塩
  (kemia) arseenihapon suola

arsiini /ˈarsɪːnɪ/ (n)
アルシン
  arseenivety
  mikä hyvänsä arseenivetyjohdannainen orgaaninen yhdiste

artesaani /ˈartesˌaːnɪ/ (n)
職人
  käsityöläinen

artikkeli /ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
冠詞
  monissa kielissä nominin, monesti vain substantiivin, yhteydessä oleva pikku sana, josta selviää, onko nomini epämääräisessä vai määräisessä muodossa sekä nominin mahdollinen suku
記事, きじ, 冠詞
  tiettyä rajattua teemaa käsittelevä, usein yhden ihmisen laatima, kirjoitus, osa julkaisua

artikla /ˈartɪkla/ (n)
記事
  lain tai sopimuksen osa

artikulointi /ˈartɪkulˌointɪ/ (n)
アーティキュレーション
  artikuloiminen

arvailu /ˈarvailu/ (n)
当て推量
  arvaileminen

arvata /ˈarvata/ (v)
言い当てる, 予想する, 推察する
  antaa vastaukseksi jotain muuta kuin tieto, esimerkiksi luulo tai jotain satunnaista

arvaus /ˈarvaus/ (n)
推測
  satunnaiseen valintaan perustuva, vailla varmaa tietoa tehty tai sattumalta syntynyt usein umpimähkäinen ratkaisu

arveluttava /ˈarvelˌutːava/ (adj)
疑わしい
  sellainen, joka arveluttaa; epäilystä herättävä, kyseenalainen

arvio /ˈarvɪo/ (n)
査定
  yleensä lähtötietoihin perustuva summittainen laskelma

arvioida /ˈarvɪˌoida/ (v)
評する
  tehdä arvio(inti) jnk ominaisuuksista
  arvostella, antaa arvosana tai arvostelu jstk

arvioija /ˈarvɪˌoija/ (n)
批評家
  henkilö, joka arvioi

arvioiminen /ˈarvɪˌoimɪnen/ (n)
査定
  arvioida-verbistä muodostettu teonnimi

arviointi /ˈarvɪˌointɪ/ (n)
査定
  arvion teko lähdeaineistoa hyödyntäen, myös aistimusten ja tuntuman perusteella

arvo /ˈarvo/ (n)
価値, 値
  se, miten tärkeä jokin on; arvokkuuden määrä, merkitys, tärkeys
値段
  se, mitä jokin maksaa, hinta

arvoinen /ˈarvoinen/ (adj)
価値
  arvoltaan jhk verrattavissa

arvoituksellinen /ˈarvoitˌuksellɪnen/ (adj)
謎めいた
  sellainen, jonka ajatukset, motiivit tms. ovat tuntemattomia; salaperäinen

arvoitus /ˈarvoitus/ (n)
謎々
  kysymys tai tarina, jonka vastausta arvoituksen kuulija ei tiedä

arvokkuus /ˈarvokːuːs/ (n)
尊厳
  se, että tuntee olevansa arvokas, omanarvontunto

arvonlisävero /ˈarvonlˌisævˌero/ (n)
消費税
  EU:ssa tyypillinen hyödykkeen arvonlisäystä verottava vero, joka lisätään hyödykkeen myyntihintaan

arvonnousu /ˈarvonnˌousu/ (n)
増す
  omaisuuserän hinnan kohoaminen

arvonta /ˈarvonta/ (n)
くじ
  tilaisuus tai tapahtuma, jossa arvotaan jotakin, arpajaiset

arvopaperi /ˈarvopˌaperɪ/ (n)
有価証券
  arvopaperikaupan kohteena oleva varallisuusarvollinen asiakirja tai arvo-osuus, kuten osake tai joukkovelkakirja

arvostaa /ˈarvostaː/ (v)
珍重
  pitää jotakuta tai jotain laadultaan, moraalisesti tai eettisesti ylevänä

arvostelija /ˈarvostˌelɪja/ (n)
評論家
  henkilö, joka arvostelee, kriitikko

arvostella /ˈarvostella/ (v)
評価する
  antaa arvostelu jstak, arvioida jk
批判する
  moittia jkta/jtak, esittää kritiikkiä jkta/jtak kohtaan

arvostelu /ˈarvostˌelu/ (n)
レビュー
  kriittinen tarkastelu, arviointi, kritiikki
  tällaisen tarkastelun tulos, esim. kirjoitettuna, arviointi

arvottaa /ˈarvotːaː/ (v)
レンジャー
  antaa, arvioida tai määrätä jollekin jokin arvo

asbesti /ˈasbestɪ/ (n)
アスベスト
  palonkestävä kuitumainen rakennusaine ja seosaine, mikä on karsinogeeni ja sen käyttö on kielletty

ase /ˈase/ (n)
武器, 兵器
  väline tai laite, jota käytetään vahingoittamaan elämää ja omaisuutta, ja uhkailuun näillä sekä puolustautumiseen. Aseita voi käyttää metsästyksessä, eläinten tappamiseen ja tainnuttamiseen ja urheilussa

aseistaa /ˈaseistaː/ (v)
武装
  toimittaa aseita jklle, varustaa jk asein

aseistakieltäytyjä /ˈaseistakˌieltæytˌyjæ/ (n)
良心的兵役拒否者
  henkilö, joka kieltäytyy taisteluvälineiden käsittelystä tai yleisestä asevelvollisuudesta

aseistus /ˈaseistus/ (n)
武装
  jonkin tahon aseet kokonaisuutena

aseksuaali /ˈaseksuˌaːlɪ/ (n)
無性の
  henkilö, jossa seksi ei herätä minkäänlaista tunnetta tai toimintaa

aseksuaalisuus /ˈaseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
非性愛
  seksuaalisen kiinnostuksen tai halun puuttuminen

aselepo /ˈaselˌepo/ (n)
休戦
  sodan osapuolien kesken sovittu sotatoimet määräajaksi tai toistaiseksi keskeyttävä tauko, jonka aikana yleensä pyritään käynnistämään rauhanneuvottelut

asema /ˈasema/ (n)
駅
  paikka, jossa julkinen kulkuneuvo (juna, bussi, taksi) pysähtyy
ドライブ
  tietokoneen massamuistilaite tai kiintolevyltä varattu osio
ラジオ局, 放送局
  radioasema

asemalaituri /ˈasemalˌaiturɪ/ (n)
プラットホーム
  rautatieasemalla kiskojen vieressä oleva koroke, josta noustaan junaan tai lastataan junanvaunuja

asenne /ˈasenne/ (n)
態度
  eettisiin arvoihin tai sosiaalisesti merkitykselliseen kohteeseen perustuva myönteinen tai kielteinen suhtautumistapa, ohje, kuvaus tai neuvo, kuinka toimia tavoitteen saavuttamiseksi

asennus /ˈasennus/ (n)
装置
  koneen, laitteen, kalusteen tai vastaavan sijoittaminen, kiinnittäminen ja säätö käyttöä varten

asento /ˈasento/ (n)
姿勢, しせい
  positio, se avaruudellinen tila missä joku tai jokin on itseensä tai johonkin muuhun kohteeseen nähden

asepalvelus /ˈasepˌalvelus/ (n)
兵役
  asevelvollisuuden suorittaminen aseellisena; varusmiespalvelus; armeija

asetelma /ˈasetˌelma/ (n)
静物画
  elottomista luontokappaleista tai esineistä koottu sommitelma tai tällaista aihetta esittävä maalaus, piirustus, valokuva tms.

asetoni /ˈasetˌonɪ/ (n)
アセトン
  dimetyyliketoni, orgaanisten aineiden erinomainen liuotin, jota esiintyy myös jossain määrin veressä ja virtsassa

asettaa /ˈasetːaː/ (v)
セット
  laittaa, panna, sijoittaa paikalleen
構成する
  määrätä, määrittää

asetus /ˈasetus/ (n)
設定
  jonkin toiminnon parametrien asetettu arvo

asetyleeni /ˈasetylˌeːnɪ/ (n)
アセチレン
  alkyynien luokkaan kuuluva orgaaninen yhdiste, normaalilämpötilassa kaasumainen hiilivety, jonka kemiallinen kaava on C₂H₂

asetyylisalisyylihappo /ˈasetˌyːlɪsˌalɪsˌyːlɪhˌapːo/ (n)
アセチルサリチル酸
  salisyylihapon asetyylijohdannainen; tulehduskipulääke, joka lievittää kipua ja kuumetta sekä vähentää tulehdusta; tunnetuimman tuotemerkkinsä mukaan aspiriini

asevelvollinen /ˈasevˌelvollɪnen/ (n)
新兵
  henkilö, joka on asevelvollisuuden alainen; erityisesti sellainen, joka on suorittamassa asevelvollisuuttaan

asevelvollisuus /ˈasevˌelvollɪsuːs/ (n)
徴兵
  osa lakisääteistä maanpuolustusvelvollisuutta; edellyttää osallistumista aselliseen, aseettomaan tai siviilipalvelukseen, ellei maan laki mahdollista myös totaalikieltäytymistä

asevoimat /ˈasevˌoimat/ (n)
軍隊
  valtion tai valtioliiton puolustusvoimat, sotavoimat tai armeija

asfaltti /ˈasfaltːɪ/ (n)
アスファルト
  bitumin ja kiviaineksen seos, jota käytetään teiden ja muiden maa-alueiden päällystämiseen

asia /ˈasɪa/ (n)
物
  käsiteltävä tapaus, juttu; aihe
用事
  juttu, oikeusjuttu; samaan tapaukseen liittyvien osasten kokonaisuus, joka on siirretty tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen käsittelyyn ja ratkaistavaksi

asiakas /ˈasɪakas/ (n)
客, お客さん
  jonkin tuotteen ostaja tai jonkin palvelun tilaaja, kaupanteossa myyjän vastapuoli, se jota myyjä palvelee

asiakaskunta /ˈasɪakˌaskunta/ (n)
顧客
  yrityksen asiakkaiden muodostama kokonaisuus

asiakaspalvelu /ˈasɪakˌaspalvˌelu/ (n)
アフターサービス
  yrityksen asiakkaalle antama palvelu

asiakirja /ˈasɪakˌirja/ (n)
文書
  julkinen tai yksityinen kirjallinen todiste, joka osoittaa viranomaisen päätöksen, määräyksen tai muun toimenpiteen taikka yksityisen henkilön oikeudellisesti merkittävän tahdonilmauksen

asianajaja /ˈasɪˌanajˌaja/ (n)
弁護士
  Suomessa asianajajaluetteloon merkitty ammattimaisesti asianajotoimintaa harjoittava lakimies

asianosainen /ˈasɪˌanosˌainen/ (n)
政党
  riita-, rikos- tai hallintoprosessin osapuoli, jonka oikeutta, etua tai velvollisuutta asian käsittely koskee

asiantuntemus /ˈasɪˌantuntemus/ (n)
専門的知識
  se, että tuntee jonkin asian tai jonkin käytännön alan toimintatavat, tai (useammin) on perehtynyt johonkin tieteenalaan

asiantuntija /ˈasɪˌantuntˌija/ (n)
名人
  henkilö, jolla on erityistä asiantuntemusta johonkin; ekspertti

asidoosi /ˈasɪdˌoːsɪ/ (n)
アシドーシス
  veren liiallinen happamoituminen, happomyrkytys

askeesi /ˈaskeːsɪ/ (n)
禁欲主義
  aineellisista nautinnoista pidättyminen

askel /ˈaskel/ (n)
歩, 足取り, 段
  juoksu-, kävely- tai tanssiliike, jossa toinen jalka siirretään toisen eteen, ja sille kohdistetaan kehon paino

askelmittari /ˈaskelmˌitːarɪ/ (n)
ペドメーター
  laite, joka laskee ihmisen päivän aikana ottamia askeleita

aspartaami /ˈaspartˌaːmɪ/ (n)
アスパルテーム
  eräs keinotekoinen makeutusaine, joka muistuttaa maultaan sakkaroosia mutta on sitä noin 100–200 kertaa makeampaa

aspekti /ˈaspektɪ/ (n)
アスペクト
  näkökanta, näkökohta
  verbin toteutuksen laatuun liittyvä ominaisuus, jolle eräissä kielissä on morfologinen ilmaisin

aspiriini /ˈaspɪrˌiːnɪ/ (n)
アスピリン
  asetyylisalisyylihappoa lääkeaineena sisältävä tulehduskipulääke; mikä tahansa asetyylisalisyylihappoa vaikuttavana aineosana sisältävä lääkevalmiste

assami /ˈassamɪ/ (n)
アッサム語
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva indoarjalainen Intian Assamin osavaltion virallinen kieli (kielitunnus: as )

assosiatiivinen taulukko /ˈassosˌiatˌiːvɪnen tˈaulukːo/ (n)
連想配列
  tietorakenne, johon voidaan tallentaa avain–arvo-pareja; käytännössä yleensä sama kuin hajautustaulu

astatiini /ˈastatˌiːnɪ/ (n)
アスタチン
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki At

aste /ˈaste/ (n)
度, 程度
  tasokulman mittayksikkö eli kulman suuruuden mittayksikkö, tunnus °
  lämpötilan mittayksikkö

astelevy /ˈastelˌevy/ (n)
ぶんどき
  levy, jossa on asteikko kulmien mittaamiseen

asteri /ˈasterɪ/ (n)
シオン
  asterikasvien heimoon kuuluvia ruohovartisia monivuotisia kasveja ()

asteriski /ˈasterˌiskɪ/ (n)
アスタリスク
  tähtimerkki *, jota käytetään mm. alaviitteen merkkinä, ja tietotekniikassa kertomerkin asemesta sekä jokerimerkkinä

asterismi /ˈasterˌismɪ/ (n)
アステリズム
  tähtikuvio, erityisesti sellainen, joka ei ole mikään nykyisestä 88 tähdistöstä

asteroidi /ˈasterˌoidɪ/ (n)
小惑星
  varsinaista planeettaa pienempi ja meteoroidia suurempi kivinen kappale; pikkuplaneetta

asteroidivyöhyke /ˈasterˌoidɪvˌyøhyke/ (n)
アステロイドベルト
  Marsin ja Jupiterin välissä sijaitseva lukuisista asteroideista ja Cereksestä koostuva vyöhyke

astia /ˈastɪa/ (n)
容器
  kuljettamiseen ja säilyttämiseen käytettävä esine, jonka sisälle voidaan laittaa asioita; tyypillisesti siinä on pohja ja reunat, mutta se on jostain suunnasta avonainen tai aukeava, voi sisältää myös kannen
  ruoan käsittelyyn tai syömiseen käytettävä esine, jossa on pohja ja reunat ja ylhäältä avonainen

astiakaappi /ˈastɪakˌaːpːɪ/ (n)
食器棚
  kaappi, jossa säilytetään astioita

astianpesukone /ˈastɪˌampesˌukone/ (n)
食器洗い機
  astiat koneellisesti pesevä laite tai kodinkone

astiasto /ˈastɪˌasto/ (n)
食器
  kokonaisuus, joka sisältää ruoan tarjoilemiseen ja syömiseen tarvittavat astiat ja ruokailuvälineet

astma /ˈastma/ (n)
喘息
  keuhkoputkien limakalvojen tulehdussairaus

astrofysiikka /ˈastrofysˌiːkːa/ (n)
天体物理学
  tähtitieteen haara, joka tutkii teoreettisesti sekä havaintoja tekemällä taivaankappaleiden fysikaalisia ominaisuuksia ja kemiallisia koostumuksia

astrologi /ˈastrolˌoɡɪ/ (n)
占星術師
  astrologiaa harjoittava henkilö, tähdistäennustaja

astrologia /ˈastrolˌoɡɪa/ (n)
占星術
  oppi, jonka mukaan tähtien ja planeettojen asemat ilmaisevat ihmisen luonnetta, elämän tapahtumia yms. ja joukko keinoja, joiden avulla pyritään saamaan ymmärrystä näistä tähtien ja planeettojen asemia tutkimalla

astronautti /ˈastronˌautːɪ/ (n)
宇宙飛行士
  avaruuslentäjä

astronominen yksikkö /ˈastronˌomɪnen ˈyksɪkːø/ (n)
天文単位
  etäisyyden ja matkan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 149 597 870 700 metriä (tunnus au, aiemmin AU)

astua /ˈastua/ (v)
上がる
  ottaa askel
入る
  (laista, asetuksesta, määräyksestä) ~ voimaan, par. tulla voimaan; olla jostakin hetkestä lähtien jotakin määräävä tai säätelevä

astunta /ˈastunta/ (n)
足取り
  astuminen

asturia /ˈasturˌia/ (n)
アストゥリア語
  romaaninen kieli, jota puhutaan Pohjois-Espanjassa joissakin osissa Asturian itsehallintoaluetta, Leónin, Salamancan ja Zamoran maakuntia (Kielitunnus: ast )

asua /ˈasua/ (v)
住む
  elää ja pitää majaa jossakin

asukas /ˈasukas/ (n)
住民, 居住者
  henkilö, joka asuu jossakin paikassa

asukasluku /ˈasukˌasluku/ (n)
人口
  se, paljonko tietyllä alueella on asukkaita

asumus /ˈasumus/ (n)
住宅
  vaatimaton rakennelma, jota käytetään asumiseen

asunnoton /ˈasunnoton/ (adj)
ホームレス
  sellainen, jolla ei ole asuntoa

asunnoton /ˈasunnoton/ (n)
ホームレス
  henkilö, jolla ei ole asuntoa

asunto /ˈasunto/ (n)
アパート, マンション, 家
  paikka, jossa asutaan

asuntola /ˈasuntˌola/ (n)
宿舎
  (yleensä jonkin yhdistyksen ylläpitämä) joukko asuntoja, joissa asuvilla henkilöillä on niihin tietyin perustein myönnettävä asumisoikeus (esim. opiskelija-asuntolassa voivat asua vain opiskelijat)

asuntolaina /ˈasuntolˌaina/ (n)
住宅ローン
  pankkilaina, jolla ostetaan asunto tai talo

asustaa /ˈasustaː/ (v)
住む
  asua, oleilla, majailla; asustella

asuste /ˈasuste/ (n)
アクセサリー
  vaatetukseen kuuluva, varsinaisesta puvusta erillinen asun täydentävä pukine tai viimestelevä koriste

asuttaa /ˈasutːaː/ (v)
居着く
  kansoittaa ja saattaa asutuksi asettumalla itse tai lähettämällä muita asukkaiksi

asutus /ˈasutus/ (n)
解決
  paikka tai alue, jolla asutaan pysyvästi

ateismi /ˈateismɪ/ (n)
無神論
  jumaluskon eli teismin puute (heikko ateismi)

ateisti /ˈateistɪ/ (n)
無神論者
  henkilö, jolla ei ole uskoa jumalien olemassaoloon (heikko ateismi)

ateistinen /ˈateistɪnen/ (adj)
無神論
  ateismiin liittyvä, jumaliin uskomaton

ateljee /ˈateljeː/ (n)
アトリエ
  taiteilijan työtila, työhuone, työpaja

ateria /ˈaterˌia/ (n)
食事
  yhdellä kerralla nautittava ruokakokonaisuus; ruoka, ruoka-annos
  ruokailu, ruokahetki

aterimet /ˈaterɪmet/ (n)
カトラリー
  ruokailemiseen tarkoitetut välineet, lähinnä haarukka, veitsi, lusikka

aterooma /ˈaterˌoːma/ (n)
アテローム
  ateroskleroosiin liittyvä valtimonrasvoittuma; verisuonta ahtauttava pääasiassa kolesterolista koostuva kertymä verisuonen sisäpinnalla

atlas /ˈatlas/ (n)
図録
  kartasto, karttakirja
  ylimmäinen kaulanikama, kannattajanikama

atleetti /ˈatleːtːɪ/ (n)
アスリート
  vartalotyypiltään lihaksikas ja voimakasluustoinen henkilö

atleettinen /ˈatleːtːɪnen/ (adj)
強壮
  ruumiinrakenteeltaan atleetin kaltainen; urheilullinen, lihaksikas

atolli /ˈatollɪ/ (n)
環礁
  matala korallista muodostunut saari trooppisilla merialueilla

atomi /ˈatomɪ/ (n)
原子, アトム
  aineen perusosa, joka koostuu elektroneista, protoneista ja neutroneista; alkuaineen kemiallisesti pienin osa

atomikello /ˈatomɪkˌello/ (n)
原子時計
  kello, joka käyttää atomien resonanssitaajuuksia ajan mittaamiseen

atomiluku /ˈatomˌiluku/ (n)
原子番号
  luku, joka ilmaisee alkuaineen atomin ytimessä olevien protonien määrän

atomimassa /ˈatomɪmˌassa/ (n)
原子量
  alkuaineen luonnossa olevan isotooppiseoksen atomien keskimääräinen massa

atomimassayksikkö /ˈatomɪmˌassaˌyksɪkːø/ (n)
原子質量単位
  massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6605402·10-27 kg. Tunnus u.

atomipommi /ˈatomɪpˌommɪ/ (n)
原爆
  pommi, jota käytetään ydinaseena

atomiydin /ˈatomˌiydɪn/ (n)
原子核
  atomin nukleoneista, eli protoneista ja lähes poikkeuksetta neutroneista, koostuva keskus, jota ympäröivät elektronit; atomiytimellä on positiivinen sähkövaraus ja se muodostaa valtaosan atomin massasta

atrain /ˈatrain/ (n)
三叉槍
  iskukalastuksessa käytetty väline, yleensä rautainen pitkä tanko, joka jakautuu toisessa päässä 1–5 piikkiin.

atsalea /ˈatsalˌea/ (n)
つつじ
  eräiden -suvun kasvien nimitys

atsimuutti /ˈatsɪmˌuːtːɪ/ (n)
方位角
  taivaankappaleen ja havaintopisteen etelämeridiaanien välinen kulmaetäisyys horisontissa

attentaatti /ˈatːentˌaːtːɪ/ (n)
暗殺
  poliittinen murha (yritys), pommi-isku, isku

attribuutti /ˈatːrɪbˌuːtːɪ/ (n)
属性
  määrite, ominaisuus

au pair /ˈau pˈair/ (n)
オペア
  Tyttö, harvemmin poika, joka auttaa isäntäperhettä lastenhoidossa ja kotitöissä majoitusta ja taskurahaa vastaan.

audiovisuaalinen /ˈaudɪˌovɪsuˌaːlɪnen/ (adj)
視聴
  sekä auditiivisia että visuaalisia elementtejä sisältävä

auditiivinen /ˈaudɪtˌiːvɪnen/ (adj)
聴衆
  kuuloon tai ääneen liittyvä

auditointi /ˈaudɪtˌointɪ/ (n)
監査
  auditoiminen

auditorio /ˈaudɪtˌorɪo/ (n)
講堂
  luentosali

aueta /ˈaueta/ (v)
開く
  mennä auki, avautua

aukile /ˈaukɪle/ (n)
泉門
  nuoren yksilön kallon vielä luutumaton kohta

aukio /ˈaukɪo/ (n)
広場
  avoin paikka maastossa; taajamassa puistikko, toria pienempi kauppapaikka, avokortteli tai vastaava

aukko /ˈaukːo/ (n)
穴
  reikä, läpi, avauma

auksiini /ˈauksɪːnɪ/ (n)
オーキシン
  eräitä kasvihormoneja

auktoriteetti /ˈauktorɪtˌeːtːɪ/ (n)
権威
  arvovalta, vaikutusvalta; käskyvalta

aula /ˈaula/ (n)
ロビー
  rakennuksen tai huoneiston sisääntulon jälkeinen tila

aura /ˈaura/ (n)
鋤
  maanviljelyssä maanmuokkaukseen käytettävä kone, kyntöaura

auringonkukka /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːa/ (n)
向日葵
  pitkävartinen ja kookaskukkainen öljykasvi (), jonka siemeniä käytetään ravinnoksi

auringonkukkaöljy /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːaˌøljy/ (n)
ひまわり油
  auringonkukan siemenistä puristamalla tai uuttamalla valmistettu öljy

auringonlasku /ˈaurɪŋŋˌonlasku/ (n)
日の入り, 日没
  luonnonilmiö, jossa Aurinko laskee Maan horisontin taakse

auringonnousu /ˈaurɪŋŋˌonnousu/ (n)
日の出
  ajankohta aamulla, jolloin auringon yläreuna nousee horisontin yläpuolelle tasaiselta maastolta mitattuna

auringonpaiste /ˈaurɪŋŋˌompaiste/ (n)
日光
  auringosta saatavat infrapuna-, ultravioletti- ja näkyvän valon säteily

auringonpilkku /ˈaurɪŋŋˌompɪlkːu/ (n)
太陽黒点
  auringon pinnassa näkyvä normaalia viileämpi ja tummempi alue

auringonpimennys /ˈaurɪŋŋˌompɪmˌennys/ (n)
日食
  tilanne, jossa Kuu peittää Auringon Maasta katsoen osittain tai kokonaan

auringonpistos /ˈaurɪŋŋˌompɪstos/ (n)
日射病
  päähän kohdistuva liiallinen lämpösäteily, jonka seurauksena on hermostollisia oireita

auringonvalo /ˈaurɪŋŋˌonvalo/ (n)
日光
  auringosta tuleva valo

aurinko /ˈaurɪŋko/ (n)
太陽, 恒星
  tähti, etenkin merkityksessä aurinkokunnan keskus

aurinkoenergia /ˈaurɪŋkˌoenˌerɡɪa/ (n)
太陽エネルギー
  auringon säteilyenergian hyödyntäminen suorana energianlähteenä

aurinkoinen /ˈaurɪŋkˌoinen/ (adj)
晴れる
  auringonpaisteinen, jossa aurinko paistaa

aurinkokello /ˈaurɪŋkokˌello/ (n)
日時計
  ajan näyttämiseen käytettävä laite, jossa erityisen osoittimen langettama varjo kertoo ajan

aurinkokenno /ˈaurɪŋkokˌenno/ (n)
太陽電池
  laite, jonka materiaalista irtoaa elektroneja valon osuessa siihen valosähköisen ilmiön vaikutuksesta; aurinkopaneeli koostuu näistä; sen avulla auringon säteily muunnetaan hyödynnettäväksi sähköenergiaksi

aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (n)
太陽系
  aurinkokeskinen järjestelmä, jossa joukko taivaankappaleita kiertää keskuksena olevan tähden ympäri ja pysyy sen vetovoiman vaikutuspiirissä

aurinkokurki /ˈaurɪŋkokˌurkɪ/ (n)
ジャノメドリ
  eräs trooppinen lintulaji

aurinkolasit /ˈaurɪŋkˌolasɪt/ (n)
サングラス
  silmiä Auringolta suojaavat sävytetyt, usein vahvuudettomat silmälasit

aurinkopaneeli /ˈaurɪŋkˌopanˌeːlɪ/ (n)
ソーラーパネル
  vähittäismyynti- ja asennuskelpoinen moduuli, joka on kokoonpantu useista tukirakenteeseen kiinnitetyistä aurinkokennoista; tuottaa auringonvaloon asetettuna hyödynnettävää sähköenergiaa ja siten toimii sähköntuotannon välineenä

aurinkotuoli /ˈaurɪŋkotˌuolɪ/ (n)
サマーベッド
  auringonottoon tarkoitettu lepotuoli

aurinkotuuli /ˈaurɪŋkotˌuːlɪ/ (n)
太陽風
  Auringon lähettämä hiukkassäteily, ei liity tavalliseen käsitykseen tuulesta

aurinkovoide /ˈaurɪŋkovˌoide/ (n)
サンスクリーン剤
  voide, joka iholle levitettynä suojaa jossain määrin UV-säteilyltä

aussi /ˈaussɪ/ (n)
オージー
  australialainen

australialainen /ˈaustraːlˌialˌainen/ (adj)
オーストラリア人
  Australiasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

australianhaukka /ˈaustraːlɪˌanhaukːa/ (n)
アカオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiankanahaukka /ˈaustraːlɪˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
アカハラオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiankuningaskaija /ˈaustraːlɪˌaŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
キンショウジョウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australianmangrovemesikko /ˈaustraːlɪˌanmaŋrˌovemesˌikːo/ (n)
サザナミミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australianpöllökehrääjä /ˈaustraːlɪˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
オーストラリアガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiansinimaluri /ˈaustraːlɪˌansɪnˌimalˌurɪ/ (n)
ムラサキオアストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australianvihermesikko /ˈaustraːlɪˌanvɪhˌermesˌikːo/ (n)
キミミオリーブミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

autenttinen /ˈautentːɪnen/ (adj)
本物
  aito, alkuperäinen

autioittaa /ˈautɪˌoitːaː/ (v)
寂しい
  saada autioitumaan; saada tyhjenemään ihmisistä/asukkaista

autiotalo /ˈautɪˌotalo/ (n)
空き家
  asumaton talo, hylätty asuinrakennus tai joskus julkinen tms. rakennus

autismi /ˈautɪsmɪ/ (n)
自閉症
  neurobiologinen kehityshäiriö, jossa kommunikaatio muiden ihmisten kanssa on häiriintynyt

auto /ˈauto/ (n)
自動車, 車
  eräs pyörillä kulkeva henkilöiden kuljetukseen tarkoitettu moottorikäyttöinen ajoneuvotyyppi eli henkilöauto

autofellaatio /ˈautofˌellaːtˌio/ (n)
オートフェラチオ
  itsetyydytyksen muoto, jossa mies pystyy stimuloimaan suullaan omaa siitintään

autokraattinen /ˈautokrˌaːtːɪnen/ (adj)
専制的
  autokratian mukainen, yksinvaltainen

autokratia /ˈautokrˌatɪa/ (n)
専制
  hallintomuoto, jossa yhdellä henkilöllä on rajaton valta, yksinvalta, yksinvaltius

automaatio /ˈautomˌaːtɪo/ (n)
オートメーション
  tehtävien koneellinen tekeminen automaattisilla laitteistoilla ja keinot siihen pääsemiseksi, erityisesti teollisuudessa

automaattinen /ˈautomˌaːtːɪnen/ (adj)
じどう
  sellainen, joka toimii ennakkoon suunnitellulla tavalla itsestään, itsetoiminen

automaattiohjaus /ˈautomˌaːtːɪˌohjaus/ (n)
オートパイロット
  järjestelmä, joka huolehtii kulkuneuvon ohjaamisesta ilman ihmistä

automatisoida /ˈautomˌatɪsˌoida/ (v)
自動化
  tehdä automaattiseksi; muuttaa jokin tehtävä automaattiseksi ja korvata manuaalista (ihmis)työtä

automatisointi /ˈautomˌatɪsˌointɪ/ (n)
オートメーション
  automatisoiminen

automobiili /ˈautomobˌiːlɪ/ (n)
乗用車
  auto

autonkuljettaja /ˈautoŋkˌuljetːˌaja/ (n)
運転手
  työkseen autoa ajavan henkilön ammattinimike

autonomia /ˈautonˌomɪa/ (n)
自主性
  itsehallinto

autonominen /ˈautonˌomɪnen/ (adj)
自治
  itsenäinen, autonomiaa toteuttava

autonominen hermosto /ˈautonˌomɪnen hˈermosto/ (n)
自律神経系
  hermosto, joka vaikuttaa sileään lihaksiston ja sydänlihaksen liikkeisiin sekä rauhasten eritykseen

autoritaarinen /ˈautorɪtˌaːrɪnen/ (adj)
威圧的
  vallan keskittämiseen perustuva

autotalli /ˈautotˌallɪ/ (n)
ガレージ, 車庫
  yhdelle tai useammalle ajoneuvolle tarkoitettu lähes umpinainen säilytystila

auttaa /ˈautːaː/ (v)
助ける, 手伝う
  antaa apua tai tukea jollekin

auttava /ˈautːava/ (adj)
役に立つ
  sellainen, joka auttaa, antaa apua

avaari /ˈavaːrɪ/ (n)
アヴァル語
  Venäjällä, Georgiassa ja Azerbaidžanissa puhuttu kieli (kielitunnus: ava)

avaimenreikä /ˈavaimˌenreikæ/ (n)
鍵穴
  lukossa lukituksen käsittelyä varten tavallisesti mekaaniselle avaimelle oleva sijoituspaikka, kolo tai syvennys.

avain /ˈavain/ (n)
鍵, かぎ
  lukon avaamiseen ja sulkemiseen tarkoitettu esine

avainviulu /ˈavainvˌiulu/ (n)
ニッケルハルパ
  Ruotsissa keskiajalla kehittynyt, yleensä 16-kielinen jousisoitin

avajaiset /ˈavajˌaiset/ (n)
発足
  tilaisuus, jossa jokin tapahtuma t. liikeyritys avataan yleisölle

avaruus /ˈavaruːs/ (n)
宇宙
  miltei tyhjä osa maailmankaikkeutta planeettojen kaasukehien ulkopuolella
  joukko, jolla on jokin määritelty rakenne

avaruusalus /ˈavarˌuːsalus/ (n)
宇宙船
  alus, joka on rakennettu avaruudessa liikkumista varten

avaruusasema /ˈavarˌuːsasˌema/ (n)
宇宙ステーション
  avaruudessa sijaitseva pysyvä oleskelu- ja tutkimusasema, nykyään Maan kiertoradalla sijaitseva, mutta fiktiossa myös Kuussa tai planeetoilla

avaruuskävely /ˈavarˌuːskævˌely/ (n)
宇宙歩行
  ihmisen avaruuspukuun pukeutuneena avaruudessa aluksen ulkopuolella suorittamasta toiminnasta tai tehtävästä

avaruuslentäjä /ˈavarˌuːslentˌæjæ/ (n)
宇宙飛行士
  henkilö, joka lentää tai on lentänyt avaruudessa

avaruusluotain /ˈavarˌuːsluotain/ (n)
宇宙探査機
  miehittämätön avaruusalus, joka on tarkoitettu lähetettäväksi Maan kiertorataa kauemmaksi

avaruusolento /ˈavarˌuːsolˌento/ (n)
宇宙人, 異星人
  avaruudesta Maahan tullut eliö tai avaruudessa Maan ulkopuolella sijaitseva eliö

avaruuspuku /ˈavarˌuːspuku/ (n)
宇宙服
  ihmistä avaruuden olosuhteilta suojaamaan suunniteltu puku, käytännössä yhden hengen avaruusalus, jota käytetään avaruuskävelyillä

avaruussukkula /ˈavarˌuːssukːˌula/ (n)
スペースシャトル
  uudelleenkäytettävä ja miehitetty avaruusalus, joka muistuttaa ulkoisesti lentokonetta; varsinainen kehitys aloitettiin 1970-luvulla ja käytöstä luovuttiin vuonna 2011, kun korvattiin yksityisten yhtiöiden edullisemmilla ratkaisuilla

avata /ˈavata/ (v)
開ける, 開く
  aukaista, kiertää, laittaa, leikata, työntää, vetää auki korkki tai kansi; levittää tai kääntää auki laskostettu, taitettu suljettu kappale; kääntää auki ovi, luukku tai muu este, tai jonkinlainen kiinnitys

aventuriini /ˈaventurˌiːnɪ/ (n)
砂金石
  kvartsin vihreää tai ruskeaa kiillesuomujen täplittämää lajia

avioehto /ˈavɪoˌehto/ (n)
婚前契約
  aviopuolisoiden sopimus omaisuuden jaosta erotilanteessa

avioero /ˈavɪˌoero/ (n)
離婚 りこん, 離婚
  avioliiton lakkaaminen

avioitua /ˈavɪˌoitua/ (v)
結婚
  solmia avioliitto

avioliitto /ˈavɪolˌiːtːo/ (n)
結婚
  kirkon tai valtion virallistama parisuhde, yhteiskunnan hyväksymä miehen ja naisen yksiavioisen yhteiselämän muoto, jossa vallitsevat lait ja normit tuottavat oikeuksia ja velvollisuuksia aviopuolisoille, joidenkin kirkkokuntien sakramentti; uskonnon hyväksymä naisten ja miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen pysyvässä suhteessa ja pysyväksi tarkoitettu instituutio lasten hankkimiseksi ja kasvattamiseksi

aviomies /ˈavɪomies/ (n)
夫, 主人
  mies, joka on avioliitossa vaimonsa kanssa

aviopari /ˈavɪˌoparɪ/ (n)
夫婦
  pariskunta, joka on vihitty avioliittoon

aviorikos /ˈavɪˌorɪkos/ (n)
不倫
  avioliitossa elävän henkilön harjoittama sukupuoliyhteys muun kuin oman aviopuolisonsa kanssa

avioton /ˈavɪoton/ (adj)
婚外
  avioliiton ulkopuolella syntynyt
未婚の
  avioliitossa olematon

aviovaimo /ˈavɪovˌaimo/ (n)
奥さん
  nainen, joka on avioliitossa miehensä kanssa

avoauto /ˈavoˌauto/ (n)
オープンカー
  henkilöauto, jossa ei ole kiinteää kattoa

avoin /ˈavoin/ (adj)
開いた
  auki oleva, avattu
開いている
  aukea, esteetön, vapaa
フリー
  esillä oleva, näkyvä, peittelemätön
空き
  (ihmisestä) avomielinen, suora, rehellinen, teeskentelemätön

avoin lähdekoodi /ˈavoin lˈæhdekˌoːdɪ/ (n)
オープンソース
  (ohjelmointi) lähdekoodi, jonka pääsee näkemään ja jota voi käyttää ja muokata lisenssiehtojen mukaisesti; vastakohta suljetulle lähdekoodille

avoin tähtijoukko /ˈavoin tˈæhtɪjˌoukːo/ (n)
散開星団
  joukko tähtiä, jotka ovat syntyneet samalla alueella tähtienvälisestä kaasu- ja pölypilvestä, joka yleensä on heijastussumujen aihuttajana.

avokado /ˈavokˌado/ (n)
アボカド
  sen päärynänmuotoinen hedelmä, jossa on tyypillisesti tummanvihreä kuori

avoparikaija /ˈavopˌarɪkˌaija/ (n)
オオハナインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

avopuoliso /ˈavopˌuolɪso/ (n)
相棒
  henkilö, joka elää avoliitossa

avotavu /ˈavotˌavu/ (n)
開音節
  (kielitiede) vokaaliin päättyvä tavu

avustaa /ˈavustaː/ (v)
手伝う
  auttaa

avustaja /ˈavustˌaja/ (n)
助手
  henkilö, jonka tehtävänä on auttaa jotakuta toista

avustus /ˈavustus/ (n)
救援
  se, millä avustetaan; tuki

avuton /ˈavuton/ (adj)
無力
  joka ei tule omin voimin toimeen

awadhi /ˈavadhɪ/ (n)
アワディー語
  Intiassa puhuttu, indoiranilainen kieli (kielitunnus: awa)

azawakh /ˈatsavakh/ (n)
アザワク
  malilainen vinttikoira

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (adj)
アゼリー語
  Azerbaidžanista peräisin oleva tai Azerbaidžaniin liittyvä

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (n)
アゼルバイジャン
  pysyvästi Azerbaidžanissa asuva henkilö

azeri /ˈatserɪ/ (n)
アゼルバイジャン語
  azerin kieli, azerien puhuma turkkilainen kieli (kielitunnus: az)

baari /bˈaːrɪ/ (n)
バー
  ravintolan yhteydessä oleva tila alkoholijuomien tiskiltä myyntiin, drinkkibaari
バール
  alkoholin myyntiin keskittynyt pienehkö ravintola, pubi

baarihyppely /bˈaːrɪhˌypːely/ (n)
はしご酒
  baarikierros, baarista toiseen kiertely

baarimestari /bˈaːrɪmˌestarɪ/ (n)
バーテンダー
  baarityöhön erikoistunut ravintolatyöntekijä

bahianaratti /bˈahɪˌanarˌatːɪ/ (n)
オナガミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

baijiu /bˈaijiu/ (n)
バイジュウ
  durrasta valmistettu kiinalainen viina

bailata /bˈailata/ (v)
知力ゲーム
  tanssia

bakteeri /bˈakteːrɪ/ (n)
細菌
  mikroskooppisen pieni yksisoluinen, tumaton eliö. Jotkin bakteerit aiheuttavat sairauksia, osa taas on kantajalleen hyödyllisiä.

bakteriologi /bˈakterˌiolˌoɡɪ/ (n)
細菌学者
  bakteriologian harjoittaja

bakteriologia /bˈakterˌiolˌoɡɪa/ (n)
細菌学
  bakteerioppi, bakteereita tutkiva tieteenala

balalaikka /bˈalalˌaikːa/ (n)
バラライカ
  venäläinen kolmionmuotoinen kielisoitin, jossa on tavallisesti kolme tai kuusi kieltä

baldakiini /bˈaldakˌiːnɪ/ (n)
バルダキン
  katos valtaistuimen, alttarin, vuoteen tai sisäänkäynnin yläpuolella; kunniakatos

baletti /bˈaletːɪ/ (n)
バレエ
  musiikin säestyksellä näyttämöllä esitettävä tanssimuoto, mitä esitetään itsenäisenä teoksena tai osana oopperaa

ballistiikka /bˈallɪstˌiːkːa/ (n)
弾道学
  lentävien kappaleiden, etenkin luotien ja ammusten liikeratoja tutkiva dynamiikan sovellettu tiede

ballistinen /bˈallɪstɪnen/ (adj)
弾道の
  ballistiikkaan liittyvä, ballistiikan mukainen

bambara /bˈambara/ (n)
バンバラ語
  kieli, jota puhuu äidinkielenään noin 6 000 000 bambaraa pääasiassa Malissa (Kielitunus: bm)

bambu /bˈambu/ (n)
竹
  mikä hyvänsä -tribukseen kuuluva heinäkasvi
  bambukasvista valmistettu kuitu tai kangas

bambuesirippu /bˈambuˌesɪrˌipːu/ (n)
竹のカーテン
  kylmän sodan aikainen Aasian sosialististen ja kapitalististen maiden välinen raja

banaali /bˈanaːlɪ/ (adj)
陳腐な
  lattea, kulunut, arkipäiväinen, tavanomainen, liian tavallinen

banaani /bˈanaːnɪ/ (n)
バナナ
  (kasvitiede, yleisesti) muu banaanien suvun () trooppinen ruohokasvi. Luonnon lajikkeita on noin 40. Viljelyyn kasvit lisätään yleensä suvuttomasti.
  näiden kasvien hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja

banaaninkuori /bˈanaːnˌiŋkuorɪ/ (n)
バナナの皮
  banaanikasvin marjan miltei nahkamainen suojana toimiva ulkokerros, joka poistetaan ennen banaanin syöntiä

banaanivaltio /bˈanaːnɪvˌaltɪo/ (n)
バナナ共和国
  nimitys pienestä poliittisesti epästabiilista korruptoituneen klikin hallitsemasta valtiosta, jolla on yleensä suuri riippuvuus yhdestä vientituotteesta, erityisesti Väli-Amerikassa

bandoneon /bˈandoneon/ (n)
バンドネオン
  erityisesti argentiinalaisessa tangossa suosittu harmonikkaa muistuttava soitin

bangladeshilainen /bˈaŋladˌeshɪlˌainen/ (n)
バングラデシュ人
  pysyvästi Bangladeshissa asuva henkilö

banketti /bˈaŋketːɪ/ (n)
バンケット
  juhlaillallinen, kutsuillallinen, juhla-ateria

barbituraatti /bˈarbɪturˌaːtːɪ/ (n)
バルビツレート
  uni- ja rauhoittavissa lääkkeissä käytetty barbituurihaposta johdettu lääkeaine, jonka käyttöä on merkittävästi rajoitettu yliannostuksen aiheuttamien kuolemantapausten sekä korkean riippuvuuspotentiaalin vuoksi

bardi /bˈardɪ/ (n)
吟遊詩人
  runoilija ja laulaja, etenkin kelttiläinen ammattirunonlaulaja keskiajalla

baretti /bˈaretːɪ/ (n)
ベレー帽
  baskeria muistuttava päähine, joka on baskeria leveämpi ja muotoiltu ja siinä ei ole keskellä huopanypykkää; 1500-luvulla se oli litteä, pyöreä tai kulmikas päähine

baritoni /bˈarɪtˌonɪ/ (n)
バリトン
  miesääni tenorin ja basson välillä; laulaja jonka äänihuulten pituus on noin 21 millimetriä

barium /bˈarium/ (n)
バリウム
  maa-alkaleihin kuuluva pehmeä, valkoinen metalli, tunnus Ba

barometri /bˈaromˌetrɪ/ (n)
指標
  näkemyksiä ja suhtautumista kartoittavan tutkimus; sen tulos, gallup

baronetti /bˈaronˌetːɪ/ (n)
准男爵
  brittiläinen perinnöllinen aatelisarvo

barrakuda /bˈarrakˌuda/ (n)
カマス
  suuri trooppinen petokala ()

barreli /bˈarrelɪ/ (n)
バレル
  raakaöljyn tilavuuden yksikkö, 159 litraa

barrikadi /bˈarrɪkˌadɪ/ (n)
バリケード
  tiesulku, erityisesti armeijaa varten rakennettu

barré-sointu /bˈarresˈointu/ (n)
バレーコード
  kitaransoitossa sointu, joka soitetaan ottamalla barré-ote

baryoni /bˈaryˌonɪ/ (n)
バリオン
  kolmesta kvarkista koostuva hiukkanen; fermioni, jonka spin on puoliluku

basaari /bˈasaːrɪ/ (n)
バザー
  persialaisperäinen sana kauppakadulle tai -paikalle

basenji /bˈasenjɪ/ (n)
バセンジー
  lyhytkarvainen, kippurahäntäinen alkukantainen metsästyskoira, joka kuuluu afrikkalaisiin kyläkoiriin

basilika /bˈasɪlˌika/ (n)
バシリカ
  antiikin Rooman arkkitehtuurille tyypillinen suorakaiteen muotoinen kolmi- tai useampilaivainen rakennus, jossa keskilaiva on muita laivoja korkeampi; rakenteeltaan tällainen kirkko

basiliski /bˈasɪlˌiskɪ/ (n)
バシリスク
  liskomainen tarueläin, jolla on pitkä häntä, linnun jalat, kotkan nokka, lohikäärmeen kieli ja suuret lepakonsiivet

basilli /bˈasɪllɪ/ (n)
バシラス
  Basillus-sukuun kuuluva, itiöitä tuottava aerobinen, sauvamainen ja grampositiivinen bakteeri

basisti /bˈasɪstɪ/ (n)
ベーシスト
  muusikko, joka soittaa sähköistä bassoa eli bassokitaraa tai akustista bassoa eli kontrabassoa

baskeri /bˈaskerɪ/ (n)
ベレー帽
  alun perin baskien kansallispukuun kuulunut asuste: villasta tehty pyöreä, litteä lipaton ja lieritön päähine, jossa on keskellä huopanypykkä

baski /bˈaskɪ/ (n)
バスク語
  (kielitiede) baskin kieli, baskien puhuma isolaattikieli. Sanalista.

basso /bˈasso/ (n)
ベース
  sähköbasso
  kontrabasso

bassoavain /bˈassoavain/ (n)
ヘ音記号
  F-avain nuottiviivaston toiseksi ylimmällä viivalla

bassokitara /bˈassokˌitara/ (n)
ベース
  1950-luvulla kehitetty, useimmiten sähköinen kielisoitin, jota käytetään enimmäkseen populaarimusiikissa

bassorumpu /bˈassorˌumpu/ (n)
バスドラム
  (musiikki) rumpu, jota käytetään orkesterissa voimakkaana tehosteena, sillä bassorummulle on ominaista sen hyvin leveä, peittävä ja syvä ääni

bataatti /bˈataːtːɪ/ (n)
サツマイモ
  eräs elämänlankojen sukuun kuuluva makea ja suurimukulainen viljelyskasvilaji () tai sen yksilö tai tämän mukula, perunan etäinen sukulainen

batiikki /bˈatɪːkːɪ/ (n)
バティック
  Indonesiasta peräisin oleva kankaiden värjäystekniikka; näin värjätty kangas tai muu tekstiili

bauksiitti /bˈauksɪːtːɪ/ (n)
ボーキサイト
  syväkivilajien rapautumistuote

baškiiri /bˈaʃkɪːrɪ/ (n)
バシキール語
  Venäjällä Baškortostanissa ja muualla Uralin alueella puhuttu turkkilainen kieli (kielitunnus: ba)
  etnisesti baškiiri, äidinkielenään baškiiria puhuva henkilö

beetakaroteeni /bˈeːtakˌarotˌeːnɪ/ (n)
βカロテン
  A-vitamiinin esiaste

beibi /bˈeibɪ/ (n)
ダーリン
  nimitys naishenkilölle

belgialainen /bˈelɡɪalˌainen/ (n)
ベルギー人
  pysyvästi Belgiassa asuva henkilö

belladonna /bˈelladˌonna/ (n)
ベラドンナ
  erityisesti , erittäin myrkyllinen eteläeurooppalainen lääkkeenä käytetty kasvi

belutši /bˈelutʃɪ/ (n)
バローチー語
  belutšien kansan jäsen
  belutšien puhuma kieli (kielitunnus: bal)

bengali /bˈeŋŋalɪ/ (n)
ベンガル語
  bengalin kieli (kielitunnus: bn), indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Bangladeshissa ja Intiassa. Yksi maailman puhutuimmista kielistä.

bensiini /bˈensɪːnɪ/ (n)
ガソリン
  raakaöljystä jalostettu polttoaine, jota käytetään ottomoottoreissa, joissa polttoaineseos sytytetään sähkökipinällä, moottoribensiini

bentseeni /bˈentseːnɪ/ (n)
ベンゼン
  karsinogeeninen aromaattinen hiilivety C₆H₆, jossa hiiliatomit muodostavat renkaan

berberikieli /bˈerberɪkˌielɪ/ (n)
ベルベル語
  Afrikan luoteiskulmassa, varsinkin Marokossa ja Algeriassa puhuttu, berberikansojen käyttämä kieli

beriberi /bˈerɪbˌerɪ/ (n)
脚気
  erilaisina hermosto-oireina ilmenevä ja hoitamattomana kuolemaan johtava B1-vitamiinin puutossairaus

berkelium /bˈerkelium/ (n)
バークリウム
  eräs alkuaine (tunnus Bk)

berylli /bˈeryllɪ/ (n)
緑柱石
  silikaatteihin kuuluva alumiinia ja berylliumia sisältävä mineraali (Al₂Be₃(Si₆O18)

beryllium /bˈeryllium/ (n)
ベリリウム
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

bestis /bˈestɪs/ (n)
親友
  paras ystävä

betoni /bˈetonɪ/ (n)
コンクリート
  veteen sekoitetusta sementistä ja kiviaineksesta valmistettu rakentamiseen käytettävä massa, ja sen kovettuessa syntyvä aine

bichon frisé /bˈikhon frˈise/ (n)
ビション・フリーゼ
  pieni valkoinen koirarotu, alun perin lähtöisin Belgiasta ja Ranskasta

bidee /bˈideː/ (n)
ビデ
  alapesuun tarkoitettu pesuallas, jossa vaakasuoraan tuleva vesisuihku on tarkoitettu alapään pesemiseen

biisoni /bˈiːsonɪ/ (n)
バッファロー
  nautaeläimiin kuuluva Pohjois-Amerikan suurikokoisin maanisäkäs (Bison bison)

biljardi /bˈiljardɪ/ (n)
ビリヤード
  pallopeli, jota pelataan erityisellä veralla päällystetyllä pöydällä

biljardikeppi /bˈiljardɪkˌepːɪ/ (n)
キュー
  biljardipelien peliväline, pallojen lyömiseen käytettävä pitkä kapeneva sauva

biljardipallo /bˈiljardɪpˌallo/ (n)
ビー玉
  biljardissa pelivälineenä käytettävä jostakin soveliaasta massasta valmistettu pallo

binaarinen /bˈinaːrɪnen/ (adj)
バイナリ
  (operaattorista) sellainen, jonka toiminta kohdistuu kahteen operandiin

biodiversiteetti /bˈiodɪvˌersɪtˌeːtːɪ/ (n)
生物多様性
  käsite, jolla laajimman määritelmän mukaan tarkoitetaan kaikkea elollisen luonnon monipuolisuutta

bioinformatiikka /bˈioinfˌormatˌiːkːa/ (n)
バイオインフォマティクス
  monitieteellinen tutkimusala, joka kehittää ja käyttää erilaisia matematiikan, tietojenkäsittelytieteen sekä tilastotieteen menetelmiä biologisten ongelmien ratkaisuun

biokemia /bˈiokˌemɪa/ (n)
生化学
  elävien olioiden kemiallista koostumusta ja elävien solujen kemiallisia muutoksia ja niihin liittyviä ilmiöitä tutkiva kemian haara

biologi /bˈiolˌoɡɪ/ (n)
生物学者
  biologiaa ammattinaan harjoittava henkilö; elollisen luonnon tutkija

biologia /bˈiolˌoɡɪa/ (n)
生物学
  elollista luontoa ja elämää tutkiva tiede

biologinen /bˈiolˌoɡɪnen/ (adj)
実の
  biologian alaan kuuluva

biomassa /bˈiomˌassa/ (n)
バイオマス
  eloperäinen materiaali, joka muodostuu mikroeliöiden, kasvien tai eläinten kasvaessa

biopolttoaine /bˈiopˌoltːoˌaine/ (n)
バイオ燃料
  biomassasta eli eloperäisestä aineesta tuotettu polttoaine

biosfääri /bˈiosfˌæːrɪ/ (n)
生物圏
  elonkehä; maapallon pinnan osa, jolla elämä on mahdollista; ekosysteemien muodostama kokonaisuus

biotiitti /bˈiotˌiːtːɪ/ (n)
黒雲母
  silikaattimineraali tumma kiille

bipolaarinen /bˈipolˌaːrɪnen/ (adj)
二極
  kaksinapainen

biseksuaali /bˈiseksuˌaːlɪ/ (n)
バイセクシュアル
  henkilö, joka tuntee seksuaalista vetoa kumpaankin sukupuoleen

biseksuaalinen /bˈiseksuˌaːlɪnen/ (adj)
バイセクシュアル
  molempiin sukupuoliin vetoa tunteva

biseksuaalisuus /bˈiseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
両性愛
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen sekä miehiin että naisiin

bisse /bˈisse/ (n)
両刀使い
  biseksuaali

bitti /bˈitːɪ/ (n)
ビット
  datan pienin yksikkö; yksi binäärinen luku, jonka arvo on 1 tai 0

bitumi /bˈitumɪ/ (n)
歴青
  maaöljyn tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

bleiseri /blˈeiserɪ/ (n)
ブレザー
  pikkutakki, voidaan käyttää sekä housujen että hameen kanssa

blini /blˈinɪ/ (n)
ブリニ
  Venäjältä lähtöisin oleva makeuttamaton hiivalla kohotettu tattariohukainen, tavallisesti monikossa blinit

bloggaaja /blˈoɡːaːja/ (n)
ブロガー
  blogin pitäjä

blogi /blˈoɡɪ/ (n)
ブログ
  julkinen, verkossa pidettävä päiväkirja

blogosfääri /blˈoɡosfˌæːrɪ/ (n)
ブロゴスフィア
  blogimaailma, blogit ja niiden verkosto

blokata /blˈokata/ (v)
まな板
  estää pääsy; estää toiminta

blondi /blˈondɪ/ (n)
金髪
  vaaleaverikkö; vaaleahiuksinen (käytetään useammin naisista)

bohrium /bˈohrium/ (n)
ボーリウム
  eräs alkuaine (tunnus Bh)

boikotoida /bˈoikotˌoida/ (v)
ボイコット
  laittaa boikottiin, esim. kieltäytyä ostamasta tiettyjä tuotteita

boikotti /bˈoikotːɪ/ (n)
ボイコット
  painostusmuoto, joka perustuu taloudellisten suhteiden katkaisemiseen, esim. jättämällä tietyn valmistajan tuotteet ostamatta

boileri /bˈoilerɪ/ (n)
ボイラー
  höyrykattila

boksarikapina /bˈoksarˌikapˌina/ (n)
義和団の乱
  Kiinassa vuosina 1899–1901 tapahtunut länsimaalaisvastainen kansannousu

bokseri /bˈokserɪ/ (n)
ボクサー
  eräs saksalainen koirarotu

bolivialainen /bˈolɪvˌialˌainen/ (n)
ボリビア人
  pysyvästi Boliviassa asuva henkilö

bolivianara /bˈolɪvˌianˌara/ (n)
アカミミコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bolivianaratti /bˈolɪvˌianarˌatːɪ/ (n)
ボリビアウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bolševikki /bˈolʃevˌikːɪ/ (n)
ボリシェヴィキ
  bolševikit 1900-luvun alun kahtiajakautuneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen radikaali siipi, josta sittemmin tuli oma puolueensa; toista siipeä kutsuttiin menševikeiksi

bongata /bˈoŋŋata/ (v)
ちょっと
  nähdä, havaita, löytää jotain

bonobo /bˈonobo/ (n)
ボノボ
  Kongon alueen sademetsissä elävä afrikkalainen ihmisapinalaji, joka on ihmisen lähin sukulainen (); kääpiösimpanssi

booli /bˈoːlɪ/ (n)
パンチ
  juhliin tehty, isosta maljasta tarjottava helmeilevä, yleensä alkoholipitoinen, juoma

boori /bˈoːrɪ/ (n)
ホウ素, 硼素
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine

boorihappo /bˈoːrɪhˌapːo/ (n)
硼酸
  eräs heikko happo: boorin yhdiste, jota käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin (H₃BO₃)

bordelli /bˈordellɪ/ (n)
売春宿
  rakennus tai huoneisto, jossa prostituoidut ottavat vastaan asiakkaita

borssikeitto /bˈorssɪkˌeitːo/ (n)
ボルシチ
  borssi, alkuaan venäläinen hapanimelä keitto, jonka tärkeimpänä ainesosana on punajuuri

bosnia /bˈosnɪa/ (n)
ボスニア語
  bosnian kieli (kielitunnus: bs), Bosnia ja Hertsegovinassa puhuttava slaavilainen kieli

bosoni /bˈosonɪ/ (n)
ボソン
  alkeishiukkanen, jonka spin on kokonaisluku

botti /bˈotːɪ/ (n)
ボット
  tietokoneohjelma, joka toimii määriteltyjen ohjeiden mukaan ainakin osittain itsenäisesti ilman ihmisen myötävaikutusta

boysenmarja /bˈoysˌenmarja/ (n)
ボイセンベリー
  eri vatukkalajeista syntynyt risteymä ( × ), jota viljellään marjojensa takia

brahmi /brˈahmɪ/ (n)
ブラーフミー
  brahmikirjoitus, nykyisten intialaisten kirjoitusten esimuoto

brandy /brˈandy/ (n)
ブランデー
  viinistä tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma; Ranskan Cognacin alueella valmistetusta juomasta käytetään nimeä konjakki

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (adj)
ブラジル人
  Brasiliasta peräisin oleva tai Brasiliaan liittyvä

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (n)
ブラジル人
  pysyvästi Brasiliassa asuva henkilö

brasilianaratti /brˈasɪlˌianarˌatːɪ/ (n)
メジロメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bretoni /brˈetonɪ/ (n)
ブルトン語
  Bretagnessa asuvan kansan edustaja

briljantti /brˈiljantːɪ/ (n)
ブリリアント
  timantin 56-sivuinen hiontamuoto

britti /brˈitːɪ/ (n)
イギリス人
  Isossa-Britanniassa asuneen kelttiläisen heimon jäsen, joista n. 400-luvulla Bretagneen muuttaneet ovat bretonien esivanhempia

brittiläinen /brˈitːɪlˌæinen/ (adj)
イギリス
  Isoon-Britanniaan liittyvä, sieltä kotoisin tai peräisin oleva

brodeeraus /brˈodeːraus/ (n)
刺繍
  kirjonta, koruompelu, koristeompelu

broileri /brˈoilerɪ/ (n)
チキン
  lihantuotantoon jalostettu nopeakasvuinen kana, joka teurastetaan nuorena

bromi /brˈomɪ/ (n)
臭素
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki Br

bromidi /brˈomɪdɪ/ (n)
臭化物
  bromidi-ioni, Br−
  jokin bromidi-ionin yhdiste, bromivetyhapon eli vetybromidin suola

brunssi /brˈunssɪ/ (n)
ブランチ
  aamupäivällä aamiaisen ja lounaan väliin sijoittuva ateria, joka on ruokaisampi kuin aamiainen mutta ei yhtä ruokaisa kuin lounas

bruselloosi /brˈusellˌoːsɪ/ (n)
波状熱
  tarttuva Brucella abortus -bakteerin auheuttama tauti, joka johtaa naudalla sikiön syntymiseen ennenaikaisesti

bruttokansantuote /brˈutːokˌansantˌuote/ (n)
ジーディーピー
  kokonaistuotannon mitta kansantaloudessa tietyn maan alueella

buddhalaisuus /bˈudːhalˌaisuːs/ (n)
仏教
  nykyisessä Intiassa n. 500-luvulla eaa. syntynyt Siddhartha Gautaman opetuksiin perustuva filosofia ja uskonto

budjetti /bˈudjetːɪ/ (n)
予算
  talousarvio

bukee /bˈukeː/ (n)
香り
  viinin tuoksu

bulevardi /bˈulevˌardɪ/ (n)
ブールバール
  puistokatu, jossa viheristutukset ovat ajoradan ja sen reunoilla kulkevien kevyen liikenteen väylien välissä
  alkujaan paaluista rakennettu linnoituksen vallin suojavarustus, sittemmin kaupunkien maavalli lisälaitteineen, kaupunginmuuri (ja lopulta vallin paikalle istutettu puistokatu)

bulgaria /bˈulɡarˌia/ (n)
ブルガリア語
  Bulgariassa puhuttava eteläslaavilainen kieli (kielitunnus: bg). Bulgarian kieltä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (adj)
ブルガリア人
  Bulgariasta peräisin oleva tai Bulgariaan liittyvä

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (n)
ブルガリア語
  pysyvästi Bulgariassa asuva henkilö
  Bulgarian kansalainen
  syntyperältään bulgarialainen

bumerangi /bˈumerˌaŋŋɪ/ (n)
ブーメラン
  australialaislähtöinen puinen metsästysväline ja taisteluase. Metsästysvälineenä se oli käytännöllinen siksi, koska se palaa lähtöpaikkaansa jos ei osu kohteeseen.

bunkkeri /bˈuŋkːerɪ/ (n)
トーチカ
  ihmisten tai tärkeän omaisuuden sotatoimilta suojaamiseen tarkoitettu, tavallisesti betonirakenteinen varustus

bunsenlamppu /bˈunsenlˌampːu/ (n)
ブンゼンバーナー
  eräs laboratorioväline, joka on erityinen kaasupoltin

burka /bˈurka/ (n)
ブルカ
  musliminaisten käyttämä koko vartalon peittävä vaate, jossa on kasvoverkko; käytetään lähinnä Afganistanissa ja Pakistanissa

burma /bˈurma/ (n)
ビルマ語
  burman kieli, Myanmarissa puhuttava kieli

burmalainen /bˈurmalˌainen/ (adj)
ビルマ
  Burmasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

burmalainen /bˈurmalˌainen/ (n)
ビルマ
  Burman asukas

burunnokkakaija /bˈurunnˌokːakˌaija/ (n)
クロビタイオオハナインコモドキ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bussipysäkki /bˈussɪpysˌækːɪ/ (n)
バスストップ
  linja-autopysäkki

busuki /bˈusukɪ/ (n)
ブズーキ
  kreikkalaista alkuperää oleva kielisoitin, jonka erästä varianttia käytetään myös irlantilaisessa kansanmusiikissa

butaani /bˈutaːnɪ/ (n)
ブタン
  eräs alkaani, C₄H10, jota on nestekaasussa suurin osa

buuata /bˈuːata/ (v)
ブーイングする
  osoittaa eriävää mielipidettä tai tyytymättömyyttä jonkin suhteen käyttämällä sanaa ”buu”

buumi /bˈuːmɪ/ (n)
ブーム
  muoti-ilmiö, villitys

byoyomi /bˈyoˌyomɪ/ (n)
秒読み
  eräissä lautapeleissä – varsinkin shōgissa ja go’ssa – käytettävä menetelmä, jolla pelaaja voi hankkia itselleen lisää peliaikaa sen käydessä vähiin

byretti /bˈyretːɪ/ (n)
ビュレット
  laboratorioväline, jota käytetään titrauksessa vapauttamaan tarkkoja määriä nestemäistä reagenssia

byrokraatti /bˈyrokrˌaːtːɪ/ (n)
官僚
  byrokratiaa harjoittava ja ylläpitävä tai sen piirissä toimiva henkilö

byrokratia /bˈyrokrˌatɪa/ (n)
官僚制
  organisaation toimintaa pyörittävä rakenne ja määräykset; hallintokoneisto

bändi /bˈændɪ/ (n)
バンド
  yhtye joka esittää (rock-, jazz- tai pop-) musiikkia

bändäri /bˈændærɪ/ (n)
グルーピー
  rock-yhtyeen tms. luokse ja kanssa (myös seksuaaliseen) kanssakäymiseen pyrkivä fani

c /sˈeː/ (n)
ハ
  C-duuriasteikon ensimmäinen sävel

cashewpähkinä /kˈashevpˌæhkɪnæ/ (n)
カシューナッツ
  munuaispuun eli cashewpuun hedelmän siemen

cebuano /sˈebuˌano/ (n)
セブアノ語
  Filippiinien eteläosissa puhuttu, austronesialainen kieli (kielitunnus: ceb)

celebesinkakadu /sˈelebesˌiŋkakˌadu/ (n)
コバタン
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

celebesinriippukaija /sˈelebesˌinrɪːpːukˌaija/ (n)
セレベスサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

cembalo /sˈembalo/ (n)
ハープシコード
  1400-luvulla kehitetty kosketinsoitin, joka kuuluu pianon edeltäjiin

cerium /sˈerium/ (n)
セリウム
  eräs alkuaine, tunnus: Ce

cesium /sˈesium/ (n)
セシウム
  eräs alkuaine

chatti /khˈatːɪ/ (n)
チャット
  reaaliajassa toimiva keskustelupaikka Internetissä

cheddarjuusto /khˈedːarjˌuːsto/ (n)
チェダーチーズ
  englantilainen lehmänmaidosta valmistettava juusto

cherokee /khˈerokeː/ (n)
チェロキー語
  cherokeet eräs kaakkoisessa Pohjois-Amerikassa elänyt, irokeeseihin kuuluva intiaanikansa

chileläinen /khˈilelˌæinen/ (n)
チリ人
  pysyvästi Chilessä asuva henkilö

chilenaratti /khˈilenarˌatːɪ/ (n)
ハシナガインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

chinchilla /khˈinkhɪlla/ (n)
チンチラ
  sinsilla, chinchillae-heimoon kuuluva eteläamerikkalainen jyrsijä

cocktail /kˈokktail/ (n)
カクテル
  usein alkoholipitoinen juomasekoitus

costaricanaratti /kˈostarˌikanarˌatːɪ/ (n)
アカビタイメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

coulombi /kˈoulombɪ/ (n)
クーロン
  sähköisen varauksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö, ampeerisekunti. Tunnus: C

cree /krˈeː/ (n)
クリー語
  creet Pohjois-Amerikan suurin intiaanikansa, joka kuuluu algonkinilaista kieltä puhuviin kansoihin
  sen kieli

curium /kˈurium/ (n)
キュリウム
  eräs alkuaine (tunnus Cm)

d /dˈeː/ (n)
ニ
  C-duuriasteikon 2. sävel

daalia /dˈaːlɪa/ (n)
ダリア
  daalioiden () suvun kasvi

dadaismi /dˈadaismɪ/ (n)
ダダイスム
  dada, 1910-luvun lopulla kehittynyt taidesuuntaus, jolle on ominaista tahallinen irrationalismi ja perinteisten taiteen standardien hylkääminen

daktyloskopia /dˈaktylˌoskopˌia/ (n)
指紋鑑定
  sormenjälkien tutkimus

daktyyli /dˈaktyːlɪ/ (n)
棗椰子
  kolmitavuinen runojalka, jossa yhtä pitkää tavua seuraa kaksi lyhyttä (); alkupitkä

dalai-lama /dˈalailˈama/ (n)
ダライ・ラマ
  Tiibetin buddhalaisuuden Gelugpa-koulukunnan eli lamalaisuuden johtaja

damasti /dˈamastɪ/ (n)
絢緞子
  kangas, johon kuvio syntyy satiinisidoksen loimi- ja kudevaltaisuuden vaihtelulla

dari /dˈarɪ/ (n)
ダリー語
  Afganistanissa puhuttu indoeurooppalaisten kielten indoiranilaisen haaran iranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (Kielitunnus: prs)

darmstadtium /dˈarmstadtium/ (n)
ダームスタチウム
  synteettinen radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ds ja järjestysluku 110

datiivi /dˈatɪːvɪ/ (n)
与格
  sijamuoto, joka merkitsee epäsuoraa osaobjektia, vastaa yleensä kysymykseen ”kenelle?”; esiintyy laajalti indoeurooppalaisissa kielissä

datša /dˈatʃa/ (n)
ダーチャ
  maaseutuasunto erityisesti Venäjällä

debentuuri /dˈebentˌuːrɪ/ (n)
債券
  yrityksen liikkeeseen laskema joukkovelkakirja, jota vastaan yritys ottaa lainaa

debytantti /dˈebytˌantːɪ/ (n)
デビュタント
  taiteilija, kirjailija tms. joka esiintyy ensimmäistä kertaa julkisuudessa, ensiesiintyjä

debyytti /dˈebyːtːɪ/ (n)
デビュー
  taiteilijan, kirjailijan tms. ensimmäinen julkinen esiintyminen, ensiesiintyminen

deflaatio /dˈeflaːtˌio/ (n)
デフレーション
  "rahan arvon nousu", tilanne jossa rahavaranto pienenee suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena laskevat

deiksis /dˈeiksɪs/ (n)
ダイクシス
  puhehetken kontekstista riippuvainen viittaus

deiktinen /dˈeiktɪnen/ (adj)
直示的
  (sanasta tai ilmauksesta) sellainen, jonka merkitys riippuu kontekstista; viittaava, osoittava

deismi /dˈeismɪ/ (n)
理神論
  oppi, jonka mukaan jumala on vastuussa kaikkeuden järjestelmällisistä piirteistä, mutta jumala ei kuitenkaan vaikuta kaikkeuden tapahtumien kulkuun luomisen jälkeen.

dekabristi /dˈekabrˌistɪ/ (n)
デカブリスト
  Venäjällä dekabristikapinaan Nikolai I:sta vastaan vuonna 1825 osallistunut upseeri

dekadenssi /dˈekadˌenssɪ/ (n)
デカダンス
  (moraalinen tai kulttuurinen) rappio, turmeltuneisuus

dekkari /dˈekːarɪ/ (n)
推理小説
  jännitysromaani, jonka keskeisenä osana on rikos ja sen selvittäminen

dekriminalisointi /dˈekrɪmˌinalɪsˌointɪ/ (n)
免罪
  ihmisten rankaisemisen lopettaminen; aiemmin kiellettyjen asioiden salliminen (esim. homoseksuaalisuus)

delegaatio /dˈeleɡˌaːtɪo/ (n)
代表団
  valtuuskunta, lähetystö

delfiini /dˈelfɪːnɪ/ (n)
海豚, イルカ
  vedessä elävä nisäkkäisiin kuuluva valaslaji, joka muistuttaa hyvin paljon kalaa

delta /dˈelta/ (n)
デルタ
  Κreikkalaisten aakkosten neljäs kirjain, kreikan kielen iso aakkonen: Δ, pieni: δ. Matematiikassa eroavaisuutta ilmaiseva symboli.

demagogia /dˈemaɡˌoɡɪa/ (n)
デマ
  kansankiihotus

dementia /dˈementˌia/ (n)
認知症
  useiden älyllisten toimintojen heikentyminen sairauden, vamman tai vanhuuden vuoksi

deminutiivi /dˈemɪnutˌiːvɪ/ (n)
指小辞
  pienennysmuoto, nominin johdannainen, joka on merkitykseltään kyseisen nominin perusmuodon merkitystä pienempi; käytetään monilla nomineilla hellittelymuotona

demodulaattori /dˈemodulˌaːtːorɪ/ (n)
デモジュレータ
  signaalissa olevan modulaation purkamiseen tarkoitettu laite

demografia /dˈemoɡrˌafɪa/ (n)
人口学
  väestötiede

demokraatti /dˈemokrˌaːtːɪ/ (n)
民主主義者
  demokratian kannattaja
民主党員
  jonkin demokraattisen puolueen jäsen tai kannattaja

demokraattinen /dˈemokrˌaːtːɪnen/ (adj)
民主的な
  demokratian mukainen, kansanvaltainen

demokraattisesti /dˈemokrˌaːtːɪsˌestɪ/ (adv)
民主的
  demokratian, demokraattisten periaatteiden mukaisesti

demokratia /dˈemokrˌatɪa/ (n)
民主主義
  hallintomuoto, jossa kansalaiset voivat valita poliittiset johtajansa vaaleilla; politiikasta päätetään enemmistön mielipiteen mukaan päätöksentekomenetelmässä, joka on avoin kaikille tai useimmille kansalaisille; erityisesti liberaali demokratia, muita malleja pidetään vajavaisina ja ei tunnusteta demokraattisiksi

demokratisointi /dˈemokrˌatɪsˌointɪ/ (n)
民主化
  demokratisoiminen

demoni /dˈemonɪ/ (n)
悪魔
  henkiolento, joka kristinuskon dualismissa luetaan pahaksi; riivaaja, paha henki

demonstratiivipronomini /dˈemonstratˌiːvɪprˌonomˌinɪ/ (n)
指示代名詞
  pronominien alaryhmä, demonstratiivipronomini viittaa puhujan lähellä tai kauempana olevaan asiaan tai esineeseen

denguekuume /dˈeŋŋuekˌuːme/ (n)
デング熱
  erityisesti keltakuumehyttysten levittämien virusten aiheuttama alkuvaiheessaan tavallista flussaa muistuttava kuumetauti, jolle ominaisia ovat päänsärky, nivel- ja lihaskivut ja joka voi kehittyä hengenvaaralliseksi verenvuototaudiksi

dentaalinen /dˈentaːlɪnen/ (adj)
歯音
  hampaisiin liittyvä, hammas-

deodorantti /dˈeodorˌantːɪ/ (n)
デオドラント
  aine, jota levitetään iholle, erityisesti kainaloihin, ehkäisemään hien hajua

dervissi /dˈervɪssɪ/ (n)
ダルヴィーシュ
  suufilaisuuden tariqah-opin seuraaja, islamilainen kerjäläismunkki

desifroida /dˈesɪfrˌoida/ (v)
解読
  purkaa salakirjoitus tai vastaava

desimaaliluku /dˈesɪmˌaːlɪlˌuku/ (n)
小数
  luku, joka on esitetty kymmenjärjestelmässä

desimaalinen /dˈesɪmˌaːlɪnen/ (adj)
十進
  kymmeneeen perustuva; kymmenjärjestelmän kuuluva

desinfioida /dˈesɪnfɪˌoida/ (v)
消毒
  puhdistaa taudinaiheuttajista

desinfiointiaine /dˈesɪnfɪˌointɪˌaine/ (n)
消毒剤
  aine jota käytetään taudinaiheuttajista puhdistamiseen

deskriptiivinen /dˈeskrɪptˌiːvɪnen/ (adj)
記述的な
  kuvaileva, jotain asiaa tai ilmiötä kuvaileva, tarkoituksena on antaa informaatiota aiheesta (olla informatiivinen) ottamatta kantaa siihen miten jokin asia pitäisi tai tulisi tehdä (vastakohtana normatiiviselle); ei ole välttämättä kovin analyyttinen (vrt. deskriptiivis-analyyttinen)

despootti /dˈespoːtːɪ/ (n)
暴君
  hirmuvaltias, itsevaltias

determinantti /dˈetermɪnˌantːɪ/ (n)
行列式
  lineaaristen yhtälöryhmien analysoinnissa ja ratkaisussa käytettävä lauseke

deuterium /dˈeuterium/ (n)
重水素
  vety, jonka ytimen muodostaa deutroni eli protoni ja neutroni, ²H, raskas vety

devonikausi /dˈevonɪkˌausɪ/ (n)
デボン紀
  noin 395–345 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Devonikaudella syntyivät lieko- ja kortekasvit ja ensimmäiset eläimet siirtyivät vedestä maalle

diagnoosi /dˈiaɡnˌoːsɪ/ (n)
診断
  taudinmääritys, sairauden selville ottaminen

diagnosoida /dˈiaɡnosˌoida/ (v)
診断
  laatia diagnoosi, määrittää taudinkuva

diagonaalinen /dˈiaɡonˌaːlɪnen/ (adj)
対角
  (geometria) vino, vinottainen, lävistäjän suuntainen
  (täysin) vastakkainen

diagrammi /dˈiaɡrˌammɪ/ (n)
ダイヤグラム
  määrällisiä muutoksia havainnollistava graafinen esitys

diakoni /dˈiakˌonɪ/ (n)
輔祭
  seurakunnan palveluksessa oleva käytännöllistä laupeudentyötä tekevä henkilö

diakriittinen merkki /dˈiakrˌiːtːɪnen mˈerkːɪ/ (n)
ダイアクリティカルマーク
  tarke, diakriitti ääntämisen tai kirjoitusasun eroja täsmentävä merkki

dialektinen /dˈialˌektɪnen/ (adj)
弁証法
  dialektiikan mukainen

dialogi /dˈialˌoɡɪ/ (n)
対話形式
  kahden henkilön välinen keskustelu

dialyysi /dˈialˌyːsɪ/ (n)
人工透析
  hemodialyysi, munuaisten vajaatoiminnan vuoksi käytettävä menetelmä, jossa veri puhdistetaan kuona-aineista ja vereen kertyneestä nesteestä

diaspora /dˈiaspˌora/ (n)
ディアスポラ
  (kansan) hajaannus

dieetti /dˈieːtːɪ/ (n)
議会
  erityisruokavalio, hallittu ruokavalio

dieselmoottori /dˈieselmˌoːtːorɪ/ (n)
ディーゼルエンジン
  dieselöljyä polttoaineenaan käyttävä puristussytytteinen polttomoottori

dietyylieetteri /dˈietyːlɪˌeːtːerɪ/ (n)
ジエチルエーテル
  (orgaaninen kemia) Eettereiden aineryhmään kuuluva helposti haihtuva, voimakashajuinen, herkästi syttyvä neste, jota käytetään mm. liuottimena ja uuttoon

differentiaaliyhtälö /dˈifferˌentɪˌaːliyhtˌælø/ (n)
微分方程式
  yhtälö, jossa esiintyy tuntematon yhden tai useamman muuttujan funktio sekä sen derivaattoja

diftongi /dˈiftoŋŋɪ/ (n)
二重母音
  kahden eri vokaaliäänteen jono, jossa väliin ei tule tavunrajaa; tavunrajainen vokaalijono

digitaalinen /dˈiɡɪtˌaːlɪnen/ (adj)
デジタル
  numeroihin perustuva; numeroilla ilmaistava

digitaalinen signaali /dˈiɡɪtˌaːlɪnen sˈiɡnaːlɪ/ (n)
デジタル信号
  digitaaliseen muotoon koodattu signaali

diglossia /dˈiɡlossˌia/ (n)
ダイグロシア
  kahden samassa yhteisössä käytetyn kielen esiintyminen, joista toinen on kansankieli ja toinen virallinen tai kirjallinen. Esimerkiksi monissa entisissä siirtomaissa kansan käyttämät kreolikielet ja siirtomaaisäntien kielet

diiva /dˈiːva/ (n)
ディーバ, ディーヴァ
  juhlittu ja palvottu oopperalaulajatar

diktaattori /dˈiktaːtːˌorɪ/ (n)
独裁者
  valtionpäämies, jolla on rajoittamaton valta

diktatuuri /dˈiktatˌuːrɪ/ (n)
独裁, 独裁政治
  yhden henkilön rajattomaan vallankäyttöön perustuva hallitusmuoto, valtio, jota johtaa diktaattori

dilemma /dˈilemma/ (n)
ジレンマ
  pakollinen valinta kahden yhtä epämiellyttävän vaihtoehdon välillä

diminutiivinen /dˈimɪnutˌiːvɪnen/ (adj)
指小辞
  pienennysmuotoinen, hellittelymuotoinen

dimotiki /dˈimotˌikɪ/ (n)
ジモティキ
  toinen kreikan nykykielen kahdesta kirjakielestä

diodi /dˈiodɪ/ (n)
ダイオード
  kaksielektrodinen, puolijohdeaineinen tasasuuntaava elektroniikan ja sähkövoimatekniikan komponentti (tai nykyään harvinainen tasasuuntaava tyhjiöputki)

dioksidi /dˈioksˌidɪ/ (n)
二酸化物
  sellainen yhdiste, jossa on kaksi happiatomia (O₂), erona muihin samojen alkuaineiden yhdisteisiin, jossa on muu määrä

dioksiini /dˈioksˌiːnɪ/ (n)
ダイオキシン
  jokin halogenisoitu polysyklinen yhdiste, ravintoketjussa rikastuvia ympäristömyrkkyjä

diplomaatti /dˈiplomˌaːtːɪ/ (n)
外交官
  valtion virallinen edustaja ulkomailla

diplomatia /dˈiplomˌatɪa/ (n)
外交
  kansainvälisten suhteiden alalla liikkuva valtiotaito, jonkun valtiomiehen toimintatapa tai valtioviisaus

direktiivi /dˈirektˌiːvɪ/ (n)
命令
  Euroopan unionin neuvoston ja parlamentin unionin jäsenvaltioille antama säädös, jonka sisältö on saatettava osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä

dirhami /dˈirhamɪ/ (n)
ディルハム
  eräiden arabimaiden rahayksikkö

diskanttiavain /dˈiskantːˌiavain/ (n)
ト音記号
  G-avain nuottiviivaston toiseksi alimmalla viivalla

diskata /dˈiskata/ (v)
あらう
  hylätä, diskvalifioida urheilija kilpailusta vilpin taikka jonkin muun sopimattoman asian/teon vuoksi

disko /dˈisko/ (n)
ディスコ
  yökerho, jossa soitetaan tanssimusiikkia

diskografia /dˈiskoɡrˌafɪa/ (n)
ディスコグラフィ
  artistin tai yhtyeen julkaisemat äänilevyt kokonaisuutena; luettelo jonkin artistin tai yhtyeen äänilevytuotannosta

dissipaatio /dˈissɪpˌaːtɪo/ (n)
散逸
  (energian) hajottaminen

distressi /dˈistressɪ/ (n)
不快ストレス
  kielteisenä koettava, huono, kuormittava stressi

divehi /dˈivehɪ/ (n)
ディベヒ語
  indoarjalainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Malediiveilla, missä se on virallisen kielen asemassa (kielitunnus: dv )

divergenssi /dˈiverɡˌenssɪ/ (n)
発散
  vektorilaskentaan liittyvä differentiaalioperaattori

divisioona /dˈivɪsɪˌoːna/ (n)
師団
  yhtymä, jonka vahvuus on yleensä 10 000–20 000 henkeä ja komentajana kenraalimajuri tai vastaavan arvoinen upseeri; useimmissa armeijoissa divisioona koostuu rykmenteistä tai prikaateista

do /dˈo/ (n)
ド
  solmisaatiossa sävelasteikon ensimmäinen sävel

dobermanni /dˈobermˌannɪ/ (n)
ドーベルマン
  saksalainen palveluskoira

dogmi /dˈoɡmɪ/ (n)
定説
  opinkappale, oppilause tai uskonkappale, sellainen uskomus, joka kuuluu jonkin uskonnon tai järjestelmän keskeisiin oppeihin

dogri /dˈoɡrɪ/ (n)
ドーグリー語
  Intiassa puhuttuja indoarjalaisia kieliä (kielitunnus: doi)

doktriini /dˈoktrɪːnɪ/ (n)
学説
  oppi, oppijärjestelmä

dokumentaatio /dˈokumˌentaːtˌio/ (n)
ドキュメンテーション
  traditio, joka pyrkii analysoimaan, tallentamaan ja hakemaan tietoa kaikissa muodoissaan

dokumentti /dˈokumˌentːɪ/ (n)
文書
  yleensä tallennettu ja luokiteltu aineisto
ドキュメンタリー
  yleensä laaja ja tietopitoinen, usein audiovisuaalinen raportti, tieteellisestä, historiallisesta tai muusta tapahtumasta tai asiasta

dollari /dˈollarɪ/ (n)
ドル
  joissakin maissa käytetyn valuutan nimitys; vastaava symboli $

dollarisaatio /dˈollarɪsˌaːtɪo/ (n)
ドル化
  se, että jossakin valtiossa siirrytään virallisesti tai epävirallisesti Yhdysvaltain dollarin käyttöön maan oman valuutan rinnalla tai sijasta

dolomiitti /dˈolomˌiːtːɪ/ (n)
ドロマイト
  kalsiummagnesiumkarbonaatti, jota käytetään rakennuskivissä ja maanparannuksessa

dominicanamatsoni /dˈomɪnˌikanamˌatsonɪ/ (n)
アカノドボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

dominoefekti /dˈomɪnˌoefˌektɪ/ (n)
ドミノ効果
  ketjureaktio (tapahtumien sarja)

dopamiini /dˈopamˌiːnɪ/ (n)
ドーパミン
  mielihyvää tuottava keskushermoston välittäjäaine

doping /dˈopɪŋ/ (n)
ドーピング, ドーパント
  suorituskykyä parantavien kiellettyjen aineiden tai menetelmien käyttö

dosentti /dˈosentːɪ/ (n)
先生
  täysivaltaista opetustehtävää yliopistossa hoitava henkilö, tavallisesti tohtori, jolla ei ole professuuria

draama /drˈaːma/ (n)
ドラマ
  teatterissa esitettäväksi tarkoitettu kirjallisuuden laji, jonka alalajeja ovat komedia ja tragedia

draivi /drˈaivɪ/ (n)
運転する
  tavoitteellinen pärjääminen, kilpailuhenkisyys
  golfin aloituslyönti

dramaattinen /drˈamaːtːɪnen/ (adj)
劇的
  kohtalokas, vaikuttava, teatraalinen

dreeveri /drˈeːverɪ/ (n)
スウェーディッシュ・ダックスブラッケ, ドレーファー
  lyhytkarvainen, ruotsalainen bassetti-tyyppinen ajokoira

dromedaari /drˈomedˌaːrɪ/ (n)
ヒトコブラクダ
  kamelieläinsuvun yksikyttyräinen korkeampijalkainen ja sileämpikarvainen, vaalea eläin (Camelus dromedarius) verrattuna suvun toiseen lajiin kaksikyttyräiseen kameliin. Molemmille kookkaille lajeille on ominaista kyky selviytyä useita vuorokausia syömättä ja juomatta kyttyröihin varastoidun rasvan avulla.

drontti /drˈontːɪ/ (n)
ドードー
  dodo, sukupuuttoon kuollut lentokyvytön kookas kyyhkylintuihin kuulunut lintu

drooni /drˈoːnɪ/ (n)
ドローン
  sotilaskäyttöön tarkoitettu miehittämätön ilma-alus
  hyötytarkoituksiin käytettävä miehittämätön lentolaite

druidi /drwˈidɪ/ (n)
ドルイド
  kelttiläisen uskonnon pappistehtävä, jonka haltijalla oli muinaiskelttiläisessä yhteiskunnassa vaikutusvaltaa myös lainkäytössä, parantajana ja poliittisena neuvonantajana

dubnium /dˈubnium/ (n)
ドブニウム
  eräs alkuaine (tunnus Db)

duetto /dˈuetːo/ (n)
デュエット
  kahta esittäjää varten sävelletty teos

dugongi /dˈuɡoŋŋɪ/ (n)
ジュゴン
  eräs merilehmä ()

duopoli /dˈuopolɪ/ (n)
複占
  toimialalla on vain kaksi yritystä

durra /dˈurra/ (n)
コーリャン, ソルガム
  kirjodurra; eräs vilja, joka tuottaa pienisiemenisen siemenryppään (Sorghum bicolor)

duuma /dˈuːma/ (n)
ドゥーマ
  Venäjän parlamentin alahuone

duuri /dˈuːrɪ/ (n)
長調
  eräitä diatonisia musiikillisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-1-½-1-1-1-½, esim. C-D-E-F-G-A-H

dyadinen /dˈyadɪnen/ (adj)
二項
  kahdenvälinen, kahdenkeskinen

dynamiikka /dˈynamˌiːkːa/ (n)
ダイナミクス
  mekaniikan osa, joka tutkii voimien vaikutusta kappaleiden liikkumiseen

dynamiitti /dˈynamˌiːtːɪ/ (n)
ダイナマイト
  räjähdysaine, joka koostuu massaan imeytetystä nitroglyserolista tai nitroglykolista

dysfagia /dˈysfaɡˌia/ (n)
嚥下障害
  nielemishäiriö

dysleksia /dˈysleksˌia/ (n)
ディスレクシア
  lukihäiriö, lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus

dyspnea /dˈyspnea/ (n)
呼吸困難
  hengenahdistus

dysprosium /dˈysprosium/ (n)
ジスプロシウム
  eräs alkuaine, tunnus Dy

dyyni /dˈyːnɪ/ (n)
砂丘
  hiekkadyyni, tuulen muodostama lentohiekan kasauma

dzongkha /dtsˈoŋkha/ (n)
ゾンカ語
  Bhutanissa ja Intiassa puhuttu sinotibetiläinen kieli (kielitunnus: dzo)

džinni /dʒˈinnɪ/ (n)
ジン
  henkiolento arabialaisessa tarustossa

džonkki /dʒˈoŋkːɪ/ (n)
ジャンク
  perinteinen kiinalainen kaksi- tai kolmimastoinen purjealus

e /ˈeː/ (n)
ホ
  C-duuriasteikon kolmas, a-molliasteikon viides sävel

ebola /ˈebola/ (n)
エボラウ
  Filoviridae-heimoon kuuluva virussuku

eboniitti /ˈebonˌiːtːɪ/ (n)
エボナイト
  kovakumi, aine, jota on käytetty aikaisemmin runsaasti sähkötarvikkeiden valmistukseen

ecuadorilainen /ˈekuˌadorɪlˌainen/ (n)
エクアドル人
  pysyvästi Ecuadorissa asuva henkilö

edelleen /ˈedelleːn/ (adv)
まだ
  (ajasta) vielä, yhä

edellinen /ˈedellɪnen/ (adj)
前の
  juuri edellä ollut aikaisempi

edellyttää /ˈedellˌytːæː/ (v)
要求
  vaatia ehtona joltakulta tai joltakin jotakin; pitää tarpeellisena

edellytys /ˈedellytys/ (n)
条件
  ehto jonkin tapahtumiselle
前提
  sopimuksessa tai muussa oikeustoimessa ilmenevä asia tai seikka, jota ilman toinen asia ei voi toteutua, vaikka tällaista ehtoa ei ole sisällytetty oikeustoimeen; edellytys on itsenäinen oikeudellinen tosiseikka, joka ilmenee oikeustoimen sisällön lisänä

edellä /ˈedellæ/ (adv)
前
  aiemmin ajassa tai paikassa

edeltäjä /ˈedeltˌæjæ/ (n)
前任者
  se, joka edeltää (esim. tehtävässä, asioiden sarjassa)

edeltää /ˈedeltæː/ (v)
先んずる
  olla, käydä tai tapahtua jonkin tai jonkun edellä, edellisenä tai ennen jotakin tai jotakuta

edes /ˈedes/ (adv)
さえ
  ainakin, vähintään

edessä /ˈedessæ/ (adv)
前
  eteen sijoittuneena, etualalla, etupuolella

edetä /ˈedetæ/ (v)
進む
  siirtyä eteenpäin, kulkea eteenpäin

edistys /ˈedɪstys/ (n)
進歩
  ajassa tapahtuva kehitys, joka saa aikaan toivottujen seikkojen kasvun tai voimistumisen

editointi /ˈedɪtˌointɪ/ (n)
編集
  yleisesti tallenteen muokkaaminen

edullinen /ˈedullɪnen/ (adj)
安い
  ei kallis, halpa

eduskuntavaalit /ˈeduskˌuntavˌaːlɪt/ (n)
総選挙
  vaalit joissa valitaan kansanedustajat eduskuntaan

edustaa /ˈedustaː/ (v)
代表
  toimia jonkun puolesta tai hyväksi

edustaja /ˈedustˌaja/ (n)
代理人
  jotakin henkilöä tai ryhmää edustava ihminen

eebenpuu /ˈeːbempuː/ (n)
コクタン
  eräiden -suvun kasvien nimitys
  näistä saatava kova ja tumma puulaji

eepos /ˈeːpos/ (n)
エピック
  laaja runomuotoinen kertomus

eeppinen /ˈeːpːɪnen/ (adj)
叙事詩の
  epiikkaan kuuluva, epiikalle ominainen, kertova

eetteri /ˈeːtːerɪ/ (n)
エーテル
  sama kuin dietyylieetteri (CH₃-CH₂-O-CH₂-CH₃), helposti haihtuva neste, jota käytetään liuottimena ja aiemmin nukutusaineena

efedriini /ˈefedrˌiːnɪ/ (n)
エフェドリン
  efedrakasvista saatava piriste, josta voidaan johtaa kemiallisesti amfetamiineja

efekti /ˈefektɪ/ (n)
エフェクター
  vaikutus

efendi /ˈefendɪ/ (n)
エフェンディ
  entinen arvonimi osmanivaltakunnassa; nykyään kohtelias puhuttelusana

ego /ˈeɡo/ (n)
エゴ
  yksi persoonallisuuden osa psykoanalyysin persoonallisuusnäkemyksessä: minä

egoismi /ˈeɡoismɪ/ (n)
利己主義
  itsekkyys, oman edun tavoittelu

egoisti /ˈeɡoistɪ/ (n)
エゴイスト
  vain itseään ajatteleva ja omaa hyötyään tavoitteleva itsekäs ihminen

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (adj)
エジプトの
  Egyptistä peräisin oleva tai Egyptiin liittyvä

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (n)
エジプト人
  pysyvästi Egyptissä asuva henkilö

ehdokas /ˈehdokas/ (n)
候補者
  henkilö, joka on ehdolla esim. vaaleissa tai kilpailussa yms.

ehdoton /ˈehdoton/ (adj)
無条件
  absoluuttinen, rajoittamaton, täydellinen

ehdottaa /ˈehdotːaː/ (v)
提案する, 薦める
  tehdä ehdotus, esittää (jokin toivomus)

ehdottomasti /ˈehdotːomˌastɪ/ (adv)
絶対
  varmasti, ilman ehtoja. Tarkoittaa jonkin tapahtuman varmaa toteutumista.

ehdotus /ˈehdotus/ (n)
提案
  mielipide, suositus tai luonnos jonkin asian tekemiseksi

eheytys /ˈeheytys/ (n)
デフラグ
  eheyttäminen

ehkä /ˈehkæ/ (adv)
多分
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

ehkäistä /ˈehkæistæ/ (v)
予防
  estää etukäteen jonkin tapahtuminen

ehtiä /ˈehtɪæ/ (v)
伝えおおせる
  saapua ajoissa; saapua määräaikaan mennessä
創る
  olla riittävästi aikaa johonkin

ehto /ˈehto/ (n)
条件
  sopimuksen osa tai varauma tekemisistä

ehtoo /ˈehtoː/ (n)
日暮れ
  ilta

ehtoollinen /ˈehtoːllɪnen/ (n)
聖餐
  kristillinen sakramentti, jossa nautitaan leipää ja viiniä Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

ei /ˈei/ (v)
ない
  yksikön 3. persoonan muoto kieltoverbistä

eilen /ˈeilen/ (adv)
昨日, きのう
  puhumishetkeä edeltävänä päivänä

eilinen /ˈeilɪnen/ (n)
昨日
  tätä päivää edeltävä päivä

einsteinium /ˈeinsteinium/ (n)
アインスタイニウム
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Es

ekliptika /ˈeklɪptˌika/ (n)
黄道
  Auringon vuotuinen reitti taivaankannella

ekologia /ˈekolˌoɡɪa/ (n)
生態学
  eliöiden, eliölajien ja ympäröivän elottoman luonnon vuorovaikutussuhteita ja niiden seurauksia tutkiva tiede

ekonometria /ˈekonomˌetrɪa/ (n)
計量経済学
  tilastotieteen menetelmien soveltamista taloudellisten ilmiöiden tutkimiseen

ekonomisti /ˈekonomˌistɪ/ (n)
エコノミスト
  taloustieteilijä, kansantaloustieteen asiantuntijan ammattinimeke

ekosysteemi /ˈekosˌysteːmɪ/ (n)
生態系
  luonnon bioottisten ja abioottisten ympäristötekijöiden muodostama kokonaisuus tietyllä rajatulla alueella; biosfäärin osa

eksakti /ˈeksaktɪ/ (adj)
正確
  tarkka, täsmällinen

ekseema /ˈekseːma/ (n)
湿疹
  ihottuma, rohtuma, rokahtuma

eksegeesi /ˈekseɡˌeːsɪ/ (n)
訓詁
  tieteellinen Raamatun selitys(oppi)

eksentrikko /ˈeksentrˌikːo/ (n)
変人
  omalaatuinen henkilö

eksentrinen /ˈeksentrɪnen/ (adj)
偏心
  erilainen, erikoinen, tavallisuudesta poikkeava
  epäkeskinen, erikeskinen
  huomattavasti ympyrästä poikkeavaa elliptistä rataa noudattava

ekskommunikaatio /ˈekskommˌunɪkˌaːtɪo/ (n)
破門
  (kristinusko) rangaistuksena käytetty ehtoollisyhteydestä erottaminen, kirkosta erottaminen

ekskursio /ˈekskursˌio/ (n)
遠足
  useiden henkilöiden ryhmänä toteuttama virkistysmatka, varsinkin opintoihin liittyvä

eksodus /ˈeksodus/ (n)
退去
  kansan maastalähtö, pakolaisuus

eksonyymi /ˈeksonˌyːmɪ/ (n)
エクソニム
  vieraskielinen nimivastike

eksoottinen /ˈeksoːtːɪnen/ (adj)
エキゾチック
  jännittävällä, kiehtovalla tavalla vieras

eksoplaneetta /ˈeksoplanˌeːtːa/ (n)
太陽系外惑星
  Aurinkokunnan ulkopuolella sijaitseva planeetta; Aurinkokunnan ulkopuolinen planeetta

eksosfääri /ˈeksosfˌæːrɪ/ (n)
外気圏
  ilmakehän ylin kerros termosfäärin yläpuolella

ekspatriaatti /ˈekspatrɪˌaːtːɪ/ (n)
海外居住者
  ulkomailla asuva henkilö

eksplisiittinen /ˈeksplɪsˌiːtːɪnen/ (adj)
明らか
  suoraan, selvästi ilmaistu
  yhden muuttujan lausekkeena annettu

eksplisiittisesti /ˈeksplɪsˌiːtːɪsˌestɪ/ (adv)
明らかに
  eksplisiittisellä tavalla

eksponentti /ˈeksponˌentːɪ/ (n)
指数
  potenssiin korotettaessa luku, joka määrittelee, kuinka monta kertaa luku kerrotaan itsellään

eksponenttifunktio /ˈeksponˌentːɪfˌuŋktɪo/ (n)
指数関数
  funktio, joka on muotoa ax, jossa kantaluku a > 0, logaritmifunktion käänteisfunktio

ekstaasi /ˈekstaːsɪ/ (n)
エクスタシー
  intensiivinen mielihyvän tunne

ekstensio /ˈekstensˌio/ (n)
範囲
  raajan ojentaminen
  predikaatin ala, laajuus

ekstrapolaatio /ˈekstrapolˌaːtɪo/ (n)
外挿
  trendin tai käyrän jatkuma havaintojen (mittaustulosten) ulkopuolelle; saavutetaan ekstrapoloimalla

ekstremismi /ˈekstremˌismɪ/ (n)
極端主義
  ääriajattelu tai aatteellisten ääriainesten ajattelu ja toiminta

ekstremisti /ˈekstremˌistɪ/ (n)
急進派
  ääriainekseen kuuluva henkilö; ekstremismin kannattaja tai harjoittaja

eksyä /ˈeksyæ/ (v)
迷う
  menettää käsityksensä siitä missä on; kadottaa reitti

eksä /ˈeksæ/ (n)
元カノ
  entinen puoliso tai muu parisuhdekumppani

ekvatoriaalinen /ˈekvatˌorɪˌaːlɪnen/ (adj)
赤道
  päiväntasaajaan liittyvä

ekvivalentti /ˈekvɪvalˌentːɪ/ (adj)
相当
  täydellisesti vastaava, samanarvoinen

ekvivalenttinen /ˈekvɪvalˌentːɪnen/ (adj)
等価
  vastaava, samanarvoinen

elastisuus /ˈelastɪsuːs/ (n)
弾力性
  se, että on elastinen

elatiivi /ˈelatˌiːvɪ/ (n)
出格
  sisäeronto, sisäpaikallissija, joka ilmaisee eroamista tai poistumista jostakin

elatusaine /ˈelatusˌaine/ (n)
培地
  kasvualusta, jota käytetään mikro-organismien kasvatukseen laboratorio-olosuhteissa

elatusapu /ˈelatˌusapu/ (n)
扶養料
  puolisolle tai lapselle maksettava raha-avustus

ele /ˈele/ (n)
身振り
  sanattomaan kommunikaatioon liittyvä ruumiinkieli, vartalon ja raajojen liike erityisesti tehostamassa puhetta

eleganssi /ˈeleɡˌanssɪ/ (n)
優雅
  tyylikkyys, aistikkuus

elegantti /ˈeleɡˌantːɪ/ (adj)
優雅
  aistikas, tyylikäs, hieno

elegia /ˈeleɡˌia/ (n)
挽歌
  elegiamitan mukaisista kaksoissäkeistä koostuva surumielinen runo tai runoelma

elektrodi /ˈelektrˌodɪ/ (n)
電極
  virtapiirin tai komponentin rakenteellinen sähköä johtava osa, josta sähkö siirtyy välittävään tilaan (tyhjö) tai väliaineeseen ja tavallisesti edelleen toiselle elektodille

elektroforeesi /ˈelektrˌoforˌeːsɪ/ (n)
電気泳動
  menetelmiä, joissa eri tavoin varautuneet hiukkaset erotellaan toisistaan sähkökentän avulla

elektrolyysi /ˈelektrolˌyːsɪ/ (n)
電気分解
  sähkövirran aiheuttama tai virtaa käyttäen aiheutettu aineen hajoaminen

elektrolyytti /ˈelektrolˌyːtːɪ/ (n)
電解液
  johteita jonkin verran huonommin sähköä johtavan elektrolyyttiluoksen osana käytetty, sula tai liukoinen aine

elektroni /ˈelektrˌonɪ/ (n)
電子
  negatiivisesti varautunut alkeishiukkanen; yksi leptoneista

elektroniikka /ˈelektronˌiːkːa/ (n)
電子工学
  tekniikan ala, joka sisältää sähköisten laitteiden suunnittelua, rakentelua, käyttöä ja tutkimista

elektronimikroskooppi /ˈelektrˌonɪmˌikroskˌoːpːɪ/ (n)
電子顕微鏡
  mikroskooppi, jossa käytetään näkyvän valon sijasta elektronisuihkua

elektroninen /ˈelektrˌonɪnen/ (adj)
エレクトロニクス
  elektroniikkaan liittyvä; elektroniikkaa hyödyntävä tai käyttävä

elektroniputki /ˈelektrˌonɪpˌutkɪ/ (n)
真空管
  lasisen tai metallisen kuvun sisään tyhjiöön sijoitettu aktiivinen elektroniikan komponentti, joka edelsi nykyisiä puolijohdekomponentteja diodia ja transistoria

elektronivoltti /ˈelektrˌonɪvˌoltːɪ/ (n)
電子ボルト
  Energian ja alkeishiukkasfysiikassa myös massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6021773·10-19 J. Tunnus eV. Elektronivoltti on energia, jonka elektroni saa kulkiessaan yhden voltin suuruisen potentiaalieron lävitse.

elektroskooppi /ˈelektrˌoskoːpːɪ/ (n)
検電器
  sähkövarauksen ilmaisin tai suhteellisen varauksen mittari

elin /ˈelɪn/ (n)
器官
  useasta eri kudoksesta muodostunut rakenteellinen ja toiminnallinen kokonaisuus, joka on erikoistunut yksilössä tiettyyn tehtävään tai tehtäviin

elinajanodote /ˈelɪnˌajanˌodote/ (n)
平均余命
  väestötieteen yleisimpiä tunnuslukuja, ja se kuvaa ihmisten keskimääräistä jäljellä olevaa elinaikaa; elinajanodote saadaan, kun tiettynä aikana syntyneiden (syntymäkohortin) yhteenlaskettu elinaika jaetaan syntyneiden määrällä

elinkustannukset /ˈelɪŋkˌustannˌukset/ (n)
生活費
  elämiseen tietyllä alueella kuluva rahamäärä aikayksikössä, sisältää pääasiassa asumiskustannukset ja ruokakustannukset

elintarvike /ˈelɪntˌarvɪke/ (n)
干物
  mikä tahansa aine tai tuote, myös jalostettuna, osittain jalostettuna tai jalostamaton tuote, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan kohtuudella olettaa tulevan ihmisten nautittavaksi

elintaso /ˈelɪntˌaso/ (n)
生活水準
  yksityisen ihmisen, yhteiskuntaluokan tai kansan tarpeiden tyydyttämisen taso, jota arvioitaessa vaihtelevien määritelmien mukaisesti otetaan huomioon erilaisia kulutuksen muotoja, kuten asuminen, ravinto ja vaatetus sekä nautinnot

elisio /ˈelɪsˌio/ (n)
エリジオン
  äänteen jääminen sanasta pois; peräkkäisten sanojen ääntäminen yhteen niin, että sanan viimeinen vokaali tai tavu jää pois seuraavan sanan, usein vokaalialkuisen, edeltä

eliö /ˈelɪø/ (n)
生物
  yhdestä tai useammasta elävästä solusta koostuva elollinen kokonaisuus; kaikki erilaiset eläimet, kasvit, levät, sienet, alkueliöt ja bakteerit; elottomista kappaleista poiketen reagoi ärsykkeisiin, hyödyntää ympäristön energiaa kasvamiseen, lisääntymiseen ja itsensä ylläpitoon

ellipsi /ˈellɪpsɪ/ (n)
だ円, 楕円
  geometrinen tasokäyrä, joka määritellään niiden pisteiden urana, joista kahteen kiinteään pisteeseen (polttopisteet) mitattujen etäisyyksien summa on vakio, erikoistapaus soikiosta

elohopea /ˈelohˌopea/ (n)
水銀
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Hg

eloisa /ˈeloisa/ (adj)
アニメ
  eläväinen, täynnä elämää, energinen, ponnekas
  pirteä, iloa kupliva

elokuu /ˈelokuː/ (n)
八月, はちがつ
  vuoden kahdeksas kuukausi, kuukausi heinäkuun ja syyskuun välissä

elokuva /ˈelokˌuva/ (n)
映画
  yleensä tunnin, parin mittainen elokuvakameralla kuvattu ja filmille tai muuten tallennettu teos, joka voidaan esittää elokuvateatterissa tai televisiossa.
上映
  filmiesitys, elokuvaesitys

elokuvaohjaaja /ˈelokˌuvaˌohjaːja/ (n)
映画監督
  henkilö, joka ohjaa elokuvaa tai elokuvia

elokuvateatteri /ˈelokˌuvateˌatːerɪ/ (n)
映画館
  elokuvien esittämiseen tarkoitettu sali tai muu suurelle ihmisjoukolle tarkoitettu tila, jossa on elokuvan esitykseen tarvittava laitteisto

eloton /ˈeloton/ (adj)
無生物
  eräiden kielten kieliopillinen suku, joka viittaa siihen että sana ei ole elollinen, toimintakykyinen henkilö tai eläin

elvyttää /ˈelvytːæː/ (v)
復活
  tuoda tai yrittää tuoda henkiin

elvytys /ˈelvytys/ (n)
復活
  se, että elvytetään

eläimellinen /ˈelæimˌellɪnen/ (adj)
動物
  eläimille ominainen, eläimille kuuluva; eläimen kaltainen, eläintä muistuttava; villi

eläin /ˈelæin/ (n)
動物, 生き物
  eläinkuntaan kuuluva monisoluinen aitotumainen eliö

eläinlääketiede /ˈelæinlˌæːketˌiede/ (n)
獣医学
  lääketieteen haara, jonka alaan kuuluvat eläinten, erityisesti tuotanto- ja seuraeläinten, sairauksien hoito ja ehkäisy sekä eläinkunnasta saatavien elintarvikkeiden valvonta

eläinlääkäri /ˈelæinlˌæːkærɪ/ (n)
獣医
  eläinlääkärintutkinnon hyväksytysti suorittanut henkilö, joka työkseen hoitaa sairastuneita eläimiä tai on erikoistunut muulle eläinlääketieteen alalle

eläinrata /ˈelæinrˌata/ (n)
黄道帯
  se alue taivaankantta, jonka alueella Aurinko, Kuu ja aurinkokunnan planeetat näennäisesti liikkuvat Maasta katsottuna

eläinsatu /ˈelæinsˌatu/ (n)
寓言
  opettavainen kansansatu, jossa toimijoina ovat eläimet, mutta tapahtumat ovat inhimillisiä; myös kirjallisuuden muoto

eläintarha /ˈelæintˌarha/ (n)
動物園
  paikka, jossa pidetään eläimiä yleisölle nähtävänä

eläintiede /ˈelæintˌiede/ (n)
動物学
  zoologia; biologian haara, joka tutkii eläinten elämää ja rakennetta

eläintieteilijä /ˈelæintˌieteilˌijæ/ (n)
動物学者
  eläintieteen parissa toimiva tutkija

eläke /ˈelæke/ (n)
年金
  työstä kertyvä raha, jonka tarkoituksena on turvata toimeentulo työvuosien jälkeen

eläkeläinen /ˈelækelˌæinen/ (n)
年金受給者
  eläkkeellä oleva henkilö

eläkerahasto /ˈelækˌerahˌasto/ (n)
年金基金
  rahastoivaan eläkejärjestelmään liittyvä rahasto, joka on tarkoitettu eläkkeiden rahoittamiseen

elämä /ˈelæmæ/ (n)
人生
  ajanjakso yksilön syntymän ja kuoleman välillä
生命
  ilmiö, jossa kemialliset yhdisteet muodostavat erilaisia soluja ja solut rakennelmia, jotka kykenevät hyödyntämään ympäristön energiaa ja lisääntymään

elämäkerta /ˈelæmækˌerta/ (n)
でんき, 伝記
  kirjoitus, jossa kerrotaan jonkun henkilön elämästä

elämänlaatu /ˈelæmˌænlaːtu/ (n)
クオリティ・オブ・ライフ
  se, millainen ihmisen elämä on ja millaiseksi hän sen kokee

elämäntapa /ˈelæmˌæntapa/ (n)
生き方
  yksilölle tai yhteisölle tunnusomainen tapa elää tai toimia

elättäjä /ˈelætːˌæjæ/ (n)
大黒柱
  henkilö, joka elättää jotakuta

elättää /ˈelætːæː/ (v)
喋る
  hankkia toiselle toimeentulo hänen/sen puolesta

elävä /ˈelævæ/ (adj)
生きる
  elossa oleva

elävä fossiili /ˈelævæ fˈossɪːlɪ/ (n)
生きた化石
  eliölaji, jolla ei ole eläviä sukulaisia, ja jota on löydetty myös fossiilina

elää /ˈelæː/ (v)
生きる
  olla syntymän ja kuoleman välisellä ajalla; olla biologisesti elossa

emali /ˈemalɪ/ (n)
琺瑯
  eräänlaista läpinäkymätöntä lasia

embleemi /ˈembleːmɪ/ (n)
エンブレム
  kuvasymboli

embolia /ˈembolˌia/ (n)
塞栓
  veritulppien esiintyminen

embryologia /ˈembryˌoloɡˌia/ (n)
発生学
  (biologia) oppi alkionkehityksestä

emergenssi /ˈemerɡˌenssɪ/ (n)
創発
  uudenlaisten ominaisuuksien syntyminen yksinkertaisempien ominaisuuksien vuorovaikutuksesta

emolevy /ˈemolˌevy/ (n)
マザーボード
  tietokoneen sisällä oleva keskeinen piirilevy, johon kiinnitetään kaikki tietokoneen sisäiset osat, jotka kommunikoivat keskenään emolevyn väyliä hyväksi käyttäen

emu /ˈemu/ (n)
エミュー
  Australiassa elävä lentokyvytön strutsilintu ()

emulsio /ˈemulsˌio/ (n)
エマルション
  kahden tai useamman luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen seos

emä /ˈemæ/ (n)
メス
  eläimen äiti, joidenkin eläinlajien emo

emäksinen /ˈemæksɪnen/ (adj)
塩基性
  (kemia) emäksisesti reagoiva, alkalinen

emäntä /ˈemæntæ/ (n)
主婦
  talon auktoriteettia omaava nainen
  isännän vaimo

emäs /ˈemæs/ (n)
塩基
  hapon vastakohta

emäsika /ˈemæsˌika/ (n)
雌豚
  porsinut naarassika; tuki- ja rekisteröintiasioissa yli 8 kuukauden ikäinen porsaiden tuotantotarkoituksessa pidetty sika

emätin /ˈemætɪn/ (n)
膣
  vagina; naaraspuolisten nisäkkäiden sukupuolielinten osa, joka yhdistää ulkosynnyttimet ja kohdun

endogamia /ˈendoɡˌamɪa/ (n)
近親婚
  puolison ottaminen sisäryhmästä, esim. omasta heimosta tai sosiaaliryhmästä

endonyymi /ˈendonˌyːmɪ/ (n)
エンドニム
  kansan itsestään käyttämä nimi

enemmistö /ˈenemmˌistø/ (n)
多数
  enemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, yli puolet
  tilanne, jossa pelaajalla on toisella sivustaalla enemmän sotilaita kuin vastustajalla

enemmän /ˈenemmæn/ (adv)
もう
  Suuremmassa määrin kuin...

energia /ˈenerɡˌia/ (n)
エネルギー
  kappaleeseen eri tavoin varastoitunut kyky tehdä työtä

energinen /ˈenerɡɪnen/ (adj)
エネルギッシュ
  (henkilöstä) sellainen, jolla on energiaa; joka tekee paljon

energisesti /ˈenerɡɪsˌestɪ/ (adv)
精力的
  energisellä tavalla

englanninkielinen /ˈeŋlannˌiŋkielɪnen/ (adj)
英語
  (kielitiede) englannin kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

englannintorvi /ˈeŋlannˌintorvɪ/ (n)
アルトオーボエ
  oboeta muistuttava, sitä suurempikokoinen kaksoisruokolehdykkäinen puhallinsoitin

englanti /ˈeŋlantɪ/ (n)
英語
  englannin kieli (kielitunnus: en), Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa ja laajasti maailmalla puhuttava germaaninen kieli

englantilainen /ˈeŋlantɪlˌainen/ (n)
イギリス人
  pysyvästi Isossa-Britanniassa, erityisesti Englannissa asuva henkilö

enintään /ˈenɪntæːn/ (adv)
おおくても
  ilmaisee ylärajaa; ei enempää kuin

eniten /ˈenɪten/ (adj)
一番
  ; vrt. enemmän

enkeli /ˈeŋkelɪ/ (n)
天使
  kristinuskossa, juutalaisuudessa ja islamissa esiintyvä Jumalan tahdon ilmoittajana toimiva henkiolento
  kiltti ihminen

ennakkoluulo /ˈennakːolˌuːlo/ (n)
偏見
  jostakin tuomitseva käsitys, kuvitelma, uskomus, jolle yleensä ei ole järkevää perustetta

ennakkoluuloinen /ˈennakːolˌuːloinen/ (adj)
偏狭
  epäluuloinen, varauksellinen; ahdasmielinen, suvaitsematon, tuomitseva

ennakkotapaus /ˈennakːˌotapaus/ (n)
先例
  aiemmin tapahtunut samanlainen tapaus

ennemmin tai myöhemmin /ˈennemmɪn tai mˈyøhemmɪn/ (adv)
早晩
  jonakin ajankohtana: jos ei pian, niin joskus myöhemmin

ennen /ˈennen/ (adv)
前
  aikaisemmin

ennen muuta /ˈennen mˈuːta/ (adv)
先ず
  ensi sijassa, ennen kaikkea, etenkin, varsinkin

ennustaa /ˈennustaː/ (v)
予想
  kertoa mitä tulee todennäköisesti tapahtumaan ennalta

ennustaja /ˈennustˌaja/ (n)
占い師
  henkilö, joka ennustaa

ennuste /ˈennuste/ (n)
予報
  prognoosi, ennustamisen lopputulos, arvio jonkin asian tulevasta tilasta

ennustus /ˈennustus/ (n)
予測
  laaditun ennusteen tuloksena saatu odote

ennätys /ˈennætys/ (n)
成績
  paras saavutus

ennätysmies /ˈennætˌysmies/ (n)
記録保持者
  ennätyksen tekijä; ennätyksen tehnyt miesurheilija

eno /ˈeno/ (n)
伯父
  äidin veli

enoli /ˈenolɪ/ (n)
エノール
  alkeeni, jossa hydroksyyliryhmä on sitoutunut hiiliatomiin, jolla on kaksoissidos; alkenoli

enologia /ˈenolˌoɡɪa/ (n)
葡萄酒学
  viinin ja sen valmistuksen tutkimus

ensi-ilta /ˈensɪˈilta/ (n)
初演
  uuden elokuvan tai näytelmän ensimmäinen julkinen näytäntö, kantaesitys, premiääri

ensiapu /ˈensɪˌapu/ (n)
応急処置
  hoitoa, jota annetaan esimerkiksi onnettomuuteen joutuneelle tai sairaskohtauksen saaneelle henkilölle välittömästi, ennen kuin potilas siirretään saamaan jatkohoitoa lääkäriltä; antajana useimmiten maallikko, jolla ei ole lääketieteellistä koulutusta

ensihoitaja /ˈensɪhˌoitaja/ (n)
コメディカル
  akuutin hoidon ja ensihoidon asiantuntija

ensihoito /ˈensɪhˌoito/ (n)
応急処置
  terveydenhuollon ammattihenkilöstön antama hoito äkillisesti sairastuneelle tai vakavasti vammautuneelle potilaalle tapahtumapaikalla, sairaankuljetuksen aikana ja sairaalan päivystyksessä

ensiksi /ˈensɪksɪ/ (adv)
先
  ennen muuta tai muita, usein ensimmäisenä

ensimmäinen /ˈensɪmmˌæinen/ (adj)
一番目, 最初
  muita edeltävä, ensin tuleva, voittamaton

ensin /ˈensɪn/ (adv)
先ず
  ennen jotakin (tai mitään) muuta

ensisijainen /ˈensɪsɪjˌainen/ (adj)
最初
  pää-, tärkein

entalpia /ˈentalpˌia/ (n)
エンタルピー
  eräs termodynamiikan suure; tuntuvan sisäenergian ja siirtotyön summa; edustaa työtä, jonka ympäristö on joutunut tekemään tuodakseen ainetta tasetilaan, ja jonka systeemi pystyy vastaavasti vapauttamaan ympäristöön tehtynä työnä; on osa systeemin kykyä tehdä työtä ympäristöönsä, mutta ei osa systeemin sisäenergiaa; symboli on H ja yksikkö joule

enteellinen /ˈenteːllɪnen/ (adj)
不吉
  jotakin enteilevä

entinen /ˈentɪnen/ (adj)
前
  sellainen, joka on ollut tai toiminut aikaisemmin; aikaisempi, aiempi

entropia /ˈentropˌia/ (n)
エントロピー
  termodynamiikan perussuure, joka ilmaisee epäjärjestyksen määrää systeemissä; symboli on S

entsyymi /ˈentsyːmɪ/ (n)
酵素
  solujen tuottamaa ainetta, joka toimii katalysaattorina biokemiallisissa reaktioissa

enää /ˈenæː/ (adv)
ただひとつ
  ilmaisee jonkin loppumista, lopettamista, lakkaamista olemasta

epideeminen /ˈepɪdˌeːmɪnen/ (adj)
流行性
  epidemian lailla leviävä

epidemia /ˈepɪdˌemɪa/ (n)
エピデミック
  lyhyen ajan kuluessa poikkeuksellisen suurta osaa alueen väestöstä tartuttava tartuntatauti

epidemiologia /ˈepɪdˌemɪˌoloɡˌia/ (n)
疫学
  tilastotieteeseen perustuva lääketieteen ala, joka tutkii tartuntatautien ja muiden sairauksien esiintyvyyden ja niiden riskitekijöiden suhdetta

epigenetiikka /ˈepɪɡˌenetˌiːkːa/ (n)
エピジェネティクス
  ominaisuuksien periytymistä ilman DNA:n välittävää vaikutusta tutkiva ala

epilepsia /ˈepɪlˌepsɪa/ (n)
癲癇
  krooninen sairaus, joka aiheuttaa ennalta arvaamattomia kouristuskohtauksia ja tajunnan hämärtymistä

epiteeli /ˈepɪtˌeːlɪ/ (n)
上皮細胞
  ruumiin sisäpintoja ja elimiä peittävä kudos

epolettiaratti /ˈepolˌetːɪarˌatːɪ/ (n)
ミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

epolettikaija /ˈepolˌetːɪkˌaija/ (n)
ハゴロモインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

epookki /ˈepoːkːɪ/ (n)
時代
  historiallinen aikakausi, (ajan)jakso, vaihe

epäilevä /ˈepæilˌevæ/ (adj)
怪しい
  sellainen, joka epäilee tai on taipuvainen epäilemiseen

epäillä /ˈepæillæ/ (v)
不審に思う
  olla epävarma jstak, kyseenalaistaa jnk todenmukaisuus, olla luottamatta
怪しむ
  luulla, uskoa tai ajatella jkn olevan tai olleen vastuussa jstk yl. kielteisestä; olla epäilynä

epäily /ˈepæily/ (n)
疑い
  vailla varmuutta aktiivisesti toimiva kiistanalaistaminen tai kysteenalaistaminen

epäilys /ˈepæilys/ (n)
疑い
  epävarmuutta aiheuttava passiivisesti vaikuttava kyseenalaistus

epäilyttävä /ˈepæilˌytːævæ/ (adj)
不審
  epäluuloa tai varaumia herättävä, kyseenalainen, outo

epäinhimillinen /ˈepæinhɪmˌillɪnen/ (adj)
非人道的
  ei ihmiselle soveltuva, ei ihmisarvoinen

epäitsekäs /ˈepæitsekæs/ (adj)
利他的
  ei vain itsensä vaan toiset huomioon ottava, muidenkin kuin itsensä hyväksi toimiva

epäkohtelias /ˈepækˌohtelɪas/ (adj)
無礼な, 無礼
  epäystävällinen, töykeä

epäkypsä /ˈepækˌypsæ/ (adj)
未完成
  viimeistelemätön, keskeneräinen, puutteellinen

epäkäslihas /ˈepækˌæslɪhas/ (n)
僧帽筋
  selän lihas (m. trapezius), joka kiinnittyy selkärankaan, niskasta keskiselkään, ja hartiaan

epälineaarinen /ˈepælˌineˌaːrɪnen/ (adj)
非線形
  sellainen, joka ei ole lineaarinen

epälooginen /ˈepælˌoːɡɪnen/ (adj)
支離滅裂
  sellainen, joka ei ole looginen; ei johdonmukainen

epäluotettava /ˈepælˌuotetːˌava/ (adj)
疑い深い
  sellainen, johon ei voi luottaa

epäluulo /ˈepælˌuːlo/ (n)
疑い
  huono, epäedullinen luulo, arvelu tai otaksuma

epäluuloinen /ˈepælˌuːloinen/ (adj)
怪しい
  epäilevä; sellainen, jolla on epäluuloja

epämetalli /ˈepæmetˌallɪ/ (n)
非金属
  alkuaine, jolla ei ole metallisia ominaisuuksia; johtaa huonosti lämpöä tai sähköä

epämiellyttävä /ˈepæmˌiellytːˌævæ/ (adj)
不愉快
  joka ei miellytä, ikävä

epämukava /ˈepæmˌukava/ (adj)
心地よい
  sellainen, mikä ei ole mukava (esim. pehmusteista, asennoista)

epämuodollinen /ˈepæmˌuodollɪnen/ (adj)
日常
  sellainen joka ei ole muodon mukainen

epämurtoluku /ˈepæmˌurtolˌuku/ (n)
仮分数
  (matematiikka) murtoluku, jossa nimittäjä on pienempi kuin osoittaja, ja jonka arvo on siis suurempi kuin 1.

epämääräinen artikkeli /ˈepæmˌæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
不定冠詞
  sanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo kieliopillisesti pääsanansa olevan kuulijalle ennestään tuntematon tai yleinen joukkonsa edustaja

epäonni /ˈepæˌonnɪ/ (n)
不運
  huono onni, vastoinkäyminen

epäonnistuminen /ˈepæˌonnɪstˌumɪnen/ (n)
失敗
  se, että epäonnistuu jossakin; se ettei jokin onnistu odotusten mukaisesti

epäorgaaninen kemia /ˈepæˌorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
無機化学
  kemian haara, joka on erikoistunut hiiltä sisältämättömiin kemiallisiin yhdisteisiin

epäorgaaninen yhdiste /ˈepæˌorɡaːnɪnen ˈyhdɪste/ (n)
無機化合物
  kemiallinen yhdiste, joka ei sisällä hiiltä

epäpätevä /ˈepæpˌætevæ/ (adj)
できない
  ei pätevä, vailla riittävää kompetenssia oleva; sellainen, joka osoittaa tai mahdollisesti osoittaisi epäpätevyyttä jhkin

epärealistinen /ˈepærˌealˌistɪnen/ (adj)
非現実的
  sellainen, joka ei ole realistinen

epärehellinen /ˈepærehˌellɪnen/ (adj)
不正直
  joka valehtee, pettää, huijaa tai varastaa

epäselvä /ˈepæsˌelvæ/ (adj)
ぼやけた
  sellainen, jota on vaikea tajuta, vaikeaselkoinen; sumea, hämärä, sekava

epäsuora /ˈepæsˌuora/ (adj)
間接
  välillinen, jkn välityksellä tapahtuva

epäsymmetria /ˈepæsˌymmetrˌia/ (n)
アシンメトリー
  se, että jokin on epäsymmetrinen

epäsymmetrinen /ˈepæsˌymmetrɪnen/ (adj)
非対称的
  sellainen, jonka puoliskot ovat erilaisia, eivät toistensa peilikuvia

epäsäännöllinen /ˈepæsˌæːnnøllɪnen/ (adj)
不規則
  muodoltaan säännötön, epätasainen, epämääräinen
不規則な
  rytmiltään vaihteleva, epätasaisin väliajoin tapahtuva
  taivutussääntöjä noudattamaton

epäsäännöllinen kolmio /ˈepæsˌæːnnøllɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
不等辺三角形
  kolmio, jonka kaikki sivut ovat eri mittaisia ja kulmat ovat eri suuruisia

epätasa-arvo /ˈepætˌasaˈarvo/ (n)
不平等
  se, että ei ole tasa-arvoa

epätavallinen /ˈepætavˌallɪnen/ (adj)
珍しい
  tavallisesta poikkeava; harvinainen

epätoivo /ˈepætˌoivo/ (n)
失望
  toivon puute; tila, jossa uskoa paremmasta ei ole

epätoivoinen /ˈepætˌoivoinen/ (adj)
絶望的
  tunne paremman puutteesta; sellainen, joka ei todennäköisesti tule onnistumaan

epätoivoisesti /ˈepætˌoivoisˌestɪ/ (adv)
必死
  epätoivoisella tavalla

epätoivoisuus /ˈepætˌoivoisuːs/ (n)
絶望
  se, että on epätoivoinen; epätoivo

epätosi /ˈepætˌosɪ/ (adj)
偽
  sellainen, ja vain sellainen joka ei ole tosi

epäyhtälö /ˈepæyhtˌælø/ (n)
不等式
  (matematiikka) epäyhtälö saadaan, kun kaksi lauseketta merkitään erisuuriksi jollakin suuruusjärjestystä osoittavista merkeistä

epäystävällinen /ˈepæystævˌællɪnen/ (adj)
不親切
  sellainen, joka ei ole huomaavainen tai hyväntahtoinen, eikä käyttäydy ystävällisesti

erbium /ˈerbium/ (n)
エルビウム
  eräs alkuaine (tunnus Er)

erektio /ˈerektˌio/ (n)
勃起
  siittimen jäykistyminen

ergonomia /ˈerɡonˌomɪa/ (n)
エルゴノミクス, 人間工学
  tieteenala joka tutkii ihmisten ja järjestelmien välistä vuorovaikutusta

eri /ˈerɪ/ (adj)
それぞれの
  sellainen, joka ei ole sama; erillinen

eriarvoisuus /ˈerɪˌarvoisuːs/ (n)
不平等
  se, että asiat tai ihmiset eivät ole samanarvoisia; epätasa-arvo

erikoinen /ˈerɪkˌoinen/ (adj)
特別
  erikoislaatuinen, poikkeuksellinen, erityinen

erikoisuus /ˈerɪkˌoisuːs/ (n)
専門
  se, mikä tekee jostakin erikoisen tai erityisen; erikoislaatuisuus
  erikoinen esine, ruoka tms.

erilainen /ˈerɪlˌainen/ (adj)
異なる
  sellainen, joka poikkeaa muista; toisista eroava, erikoinen

erilaisuus /ˈerɪlˌaisuːs/ (n)
差異
  yhteismitallisessa vertailussa havaittava ero, usein eroavuuksien summa

erillään /ˈerɪllæːn/ (adv)
別々
  (3. persoonan muoto) eri paikassa; irrallaan, irti

erinomainen /ˈerɪnomˌainen/ (adj)
すばらしい
  erittäin hyvä, tavallista parempi

erinomaisuus /ˈerɪnomˌaisuːs/ (n)
優秀
  se, että on erinomainen

erioikeus /ˈerɪˌoikeus/ (n)
特権
  yhteisölle tai yksityiselle myönnetty etuus, jota ei ole muilla; privilegio

eriseura /ˈerɪsˌeura/ (n)
分割
  uskonnollinen ryhmittymä tai suuntaus, joka ilman asiallista perustetta pyrkii pitämään kannattajansa erillään muista

erisnimi /ˈerɪsnˌimɪ/ (n)
固有名詞
  propri; sellainen substantiivi, joka kertoo asian, esineen, henkilön tai muun sellaisen erityisen nimen

eriste /ˈerɪste/ (n)
誘電体
  yleisesti aineen tai energian etenemistä rajoittava rajapinta tai ainekerros

eristys /ˈerɪstys/ (n)
隔離
  eristämisen toteutus, jostakin eroon tai erilleen asettaminen

eristää /ˈerɪstæː/ (v)
切り離す
  erottaa, ottaa erilleen tai pitää erillään jostakin
  pitää erillään jostakin

erite /ˈerɪte/ (n)
分泌物
  kehon erittämä aines

erittäin /ˈerɪtːæin/ (adv)
極端
  (vahvistava adverbi) erityisen, erinomaisen, todella

erittää /ˈerɪtːæː/ (v)
分泌
  (rauhasesta tms.) tuottaa ulkopuolelleen

erityinen /ˈerɪtˌyinen/ (adj)
具体的
  tietty
スペシャル
  erikoinen

erityisesti /ˈerɪtˌyisestɪ/ (adv)
特別
  kyseinen asia painokkaammin huomioon ottaen

erivapaus /ˈerɪvapaus/ (n)
特有
  poikkeuksen myöntäminen yleisestä oikeussäännöstä yksittäisessä tapauksessa

ero /ˈero/ (n)
違い
  se, miten jokin poikkeaa toisesta
離縁
  erilleen lähtö
  ihmissuhteen päättyminen, avioero
辞任
  viran tai aseman jättäminen

eronnut /ˈeronnut/ (n)
離婚した女
  Avioliiton purkanut henkilö.

eroosio /ˈeroːsˌio/ (n)
浸食
  kallioperän ja maaperän hallitsematonta kulumista veden, tuulen, mekaanisen kulutuksen tai jonkin muun maaperää kuluttavan tekijän tähden

eroottinen /ˈeroːtːɪnen/ (adj)
エロチック
  aistillinen, erotiikkaan kuuluva tai sitä koskeva

erota /ˈerota/ (v)
異なる
  olla erilainen kuin joku muu
離婚
  ottaa avioero tai ero tyttö- tai poikaystävästä
辞める
  jättäytyä tehtävästä tai virasta; irtisanoutua

erotella /ˈerotella/ (v)
整える
  jakaa erilleen toisistaan

erotiikka /ˈerotˌiːkːa/ (n)
エロ
  sukupuoliviettiin perustuva rakkauselämä henkisesti ja eettisesti painottuneena

erottaa /ˈerotːaː/ (v)
分離
  muodostaa (tehdä) ero joidenkin välillä tai välille
区別
  havaita tai nähdä ero joidenkin välillä
首にする
  ottaa joltakulta jäsenyys pois

erottamaton /ˈerotːˌamaton/ (adj)
不可分
  sellainen, jota ei voida erottaa

erottaminen /ˈerotːˌamɪnen/ (n)
分離
  erilleen tai eroon saattaminen
解雇
  viraltapano, potkujen antaminen

erottelu /ˈerotːˌelu/ (n)
分離
  toimi, jossa jaetaan erilleen kaksi tai useampi asiaa

erotuomari /ˈerotˌuomarɪ/ (n)
レフェリー
  eräiden urheilulajien sääntöjä kentällä valvova toimitsija, joka ratkaisee esiintyvät erimielisyydet

erotus /ˈerotus/ (n)
差
  vähennyslaskun tulos, ero kahden olion välillä

erä /ˈeræ/ (n)
ラウンド
  yhtenäinen rajallinen us. yhdellä kertaa käsiteltävä osuus jostain (sovitusta) määrästä
  pelin määrätyn mittainen pelivuoro tai jakso

erämaa /ˈeræmaː/ (n)
原野
  asumaton seutu, varsinkin aiemmin metsästysmaa

erämies /ˈeræmies/ (n)
狩犬
  eränkävijä, metsästäjä

eränkävijä /ˈeræŋkˌævɪjæ/ (n)
戦闘機
  metsästäjä, erämies

eräänlainen /ˈeræːnlˌainen/ (adj)
確信
  johonkin joukkoon kuuluva, mutta laadultaan tarkemmin määrittelemätön

esi-isä /ˈesɪˈisæ/ (n)
祖先
  miespuolinen sukulainen ylenevässä polvessa

esihistoria /ˈesɪhˌistorˌia/ (n)
先史時代
  aika, jolta ei ole kirjallisia tietoja

esiintyjä /ˈesɪːntˌyjæ/ (n)
パフォーマー
  henkilö, joka esiintyy

esiintyä /ˈesɪːntˌyæ/ (v)
表れる
  väittää olevansa joku

esikatsella /ˈesɪkˌatsella/ (v)
試写会
  katsella dokumenttia tai kuvaa näyttöpäätteellä asianmukaisesti muotoiltuna ennen kuin se painetaan, tulostetaan paperille tai julkaistaan Internetissä

esikatselu /ˈesɪkˌatselu/ (n)
プレビュー
  katselu ennen varsinaista toimintaa (tulostusta, näytäntöä tms)

esikaupunki /ˈesɪkˌaupuŋkɪ/ (n)
近郊
  lähiö tms. keskustasta etäällä sijaitseva kaupunginosa

esikko /ˈesɪkːo/ (n)
桜草
  esikkokasvien heimoon kuuluvia kasveja (-suku)

esikoinen /ˈesɪkˌoinen/ (n)
初子
  perheen ensimmäinen lapsi

esikunta /ˈesɪkˌunta/ (n)
杖
  suurten sotilasyksikköjen komentajan henkilökunta

esileikki /ˈesɪlˌeikːɪ/ (n)
前戯
  yhdyntää edeltävä hyväily yms.

esiliina /ˈesɪlˌiːna/ (n)
エプロン
  etenkin keittiötyössä käytettävä kehon etupuolelle kiinnitettävä kevyt suojavaate

esimerkiksi /ˈesɪmˌerkɪksɪ/ (adv)
例えば
  käytetään ilmaisemaan yhtä mallitapausta samankaltaisten sarjasta

esimerkki /ˈesɪmˌerkːɪ/ (n)
例, 例え
  joukosta valittu yksi edustamaan muitakin; lyhenne esim.
例
  edeltä esitetty malli

esinahka /ˈesɪnˌahka/ (n)
包皮
  siittimen ihopoimu, joka suojaa terskaa

esine /ˈesɪne/ (n)
物
  ihmisen valmistama, käsin kosketeltava asia; tavara, valmiste

esiosa /ˈesɪˌosa/ (n)
前編
  teos, joka sijoittuu ajassa edeltäjäänsä aiempaan

esirippu /ˈesɪrˌipːu/ (n)
幕
  näyttämöä katsomosta erottava verho

esitellä /ˈesɪtellæ/ (v)
紹介
  kertoa nimi tavattaessa
宣言する
  ilmoittaa jokin tunnus etukäteen, jotta siihen voidaan viitata ennen sen varsinaista määrittelyä

esitelmä /ˈesɪtˌelmæ/ (n)
プレゼン
  esitys, joka pitämällä esitellään jokin aihe yleisölle

esittely /ˈesɪtːˌely/ (n)
プレゼン
  esitteleminen

esittäminen /ˈesɪtːˌæmɪnen/ (n)
贈呈
  sanoman, teoksen tms. tuominen julki foneettisin, miimisin, dramaattisin, musiikillisin yms. keinoin

esittää /ˈesɪtːæː/ (v)
提案
  ehdottaa, tehdä ehdotus

esitys /ˈesɪtys/ (n)
プレゼン
  näytös esim. teatterissa
プロポーズ
  ehdotus

esityslista /ˈesɪtˌyslɪsta/ (n)
議題
  ehdotus kokouksen tai muun toimielimen työjärjestykseksi, asialista

eskapismi /ˈeskapˌismɪ/ (n)
現実逃避
  todellisuuspakoisuus

eskimo /ˈeskɪmo/ (n)
エスキモー
  pohjoisen pallonpuoliskon arktisella alueella asuvan eskimokieltä puhuvan kansan jäsen
  eskimokieli

eskimokieli /ˈeskɪmokˌielɪ/ (n)
エスキモー語
  jokin eskimoiden puhumista eskimo-aleuttilaisen kielikunnan kielistä

espanja /ˈespanja/ (n)
スペイン語
  erityisesti Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa puhuttu kieli (kielitunnus: es)

espanjaksi /ˈespanjˌaksɪ/ (adv)
スペインご
  espanjan kielellä, espanjan kielelle

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (adj)
スペイン
  Espanjasta peräisin oleva tai Espanjaan liittyvä

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (n)
スペイン
  pysyvästi Espanjassa asuva henkilö

esperantisti /ˈesperˌantɪstɪ/ (n)
エスペランティスト
  yleensä esperanton kieltä hyvin osaava, vakavasti harrastava ja ko. kielen aatteeseen sitoutunut henkilö

esperanto /ˈesperˌanto/ (n)
エスペラント
  puolueettomaksi yhteiseksi ilmaisuvälineeksi kaikkeen kansainväliseen vuorovaikutukseen tarkoitettu keinotekoinen kieli. Sanalista.

essee /ˈesseː/ (n)
エッセイ
  asiateksti, joka asettuu jonkin asian kannalle ja esittää mielipiteitä sen tueksi

esseisti /ˈesseistɪ/ (n)
エッセイスト
  esseiden kirjoittaja

essentialismi /ˈessentˌialˌismɪ/ (n)
本質主義
  olemusajattelu; se, että olevaisella on sisäänrakennettu olemus, joka on ympäristöstä riippumaton

este /ˈeste/ (n)
障害
  jokin, joka estää jonkin tekemisen, tapahtumisen tai kulun

esteettinen /ˈesteːtːɪnen/ (adj)
美的
  kauneusarvoihin liittyvä, ulkonäöltään kaunis

esteri /ˈesterɪ/ (n)
エステル
  orgaaninen yhdiste, jonka funktionaalisessa ryhmässä on happisillan välityksellä liittynyt yhteen kaksi hiiltä, joista toiseen on lisäksi sitoutunut kaksoissidoksella happi

estetiikka /ˈestetˌiːkːa/ (n)
美学
  filosofian osa-alue, joka tutkii kauneutta, taidetta ja esteettistä eli kauneusarvoihin liittyvää eri esiintymismuodoissaan

estrogeeni /ˈestroɡˌeːnɪ/ (n)
エストロゲン
  jokin naiselle tai naaraalle ominaisia piirteitä kontrolloiva ja niiden kehittymiseen liittyvä hormoni, naishormoni, naarashormoni

estuaari /ˈestuˌaːrɪ/ (n)
河口
  maa-alueen osittain suojaama jokisuualue, jossa yhden tai useamman joen makea vesi sekoittuu suolaisen meriveden kanssa murtovedeksi

estää /ˈestæː/ (v)
予防
  tehdä mahdottomaksi

etaani /ˈetaːnɪ/ (n)
エタン
  eräs alkaani, C₂H₆

etana /ˈetana/ (n)
カタツムリ, 蛞蝓
  ryhmä keuhkokotiloiden (Stylommatophora) joukkoon kuuluvia maanilviäisiä. Etanat ovat pehmeäruumiisia kuorettomia tai kuorellisia eläimiä. Liikkumista varten etanalla on limaa erittävä anturajalka. Etanalla on kaksi paria tuntosarvia. Silmät sijaitsevat pidempien tuntosarvien päissä.

etanoli /ˈetanˌolɪ/ (n)
エタノール
  (kemia) lyhytketjuinen alkoholi CH₃CH₂OH eli etyylialkoholi, väritön polttavan makuinen neste, jota käytetään polttoaineena ja lähinnä liuottimina kemian teollisuuden prosesseissa

eteenpäin /ˈeteːmpæin/ (adv)
前
  menosuuntaan, etuosaan päin, kohti tavoitetta; edemmäksi, kauemmaksi; jatkuvasti, vastedes, yhä

eteinen /ˈeteinen/ (n)
ロビー
  rakennuksen ulko-oven ja sisätilojen välissä oleva tila

etelä /ˈetelæ/ (n)
南, 南方
  pääilmansuunta idän ja lännen välissä, idästä 90 astetta myötäpäivään

eteläinen /ˈetelˌæinen/ (adj)
南
  etelässä sijaitseva, etelänpuoleinen

eteläinen napapiiri /ˈetelˌæinen nˈapapˌiːrɪ/ (n)
南極線
  maapallon napapiiri, leveyspiiri, jonka eteläpuolta Aurinko valaisee keskeytymättä talvipäivänseisauksena koko vuorokauden, sijainti noin 66,5 astetta eteläistä leveyttä; sijainti on maapallon akselikaltevuus vähennettynä 90 asteen suorasta kulmasta

eteläkorealainen /ˈetelˌækorˌealˌainen/ (adj)
韓国の
  Korean tasavallasta eli Etelä-Koreasta peräisin oleva

eteläkorealainen /ˈetelˌækorˌealˌainen/ (n)
韓国の
  Korean tasavallan eli Etelä-Korean asukas tai kansalainen

etelänapa /ˈetelˌænapa/ (n)
南極
  Maan ja muiden taivaankappaleiden eteläisen pallonpuoliskon napa eli eteläisin kohta

etelänaratti /ˈetelˌænarˌatːɪ/ (n)
コイミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

etelänsatakieli /ˈetelˌænsatakˌielɪ/ (n)
ナイチンゲール
  satakielten sukuun ja sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

etevyys /ˈetevyːs/ (n)
傑出
  se että on etevä

etevä /ˈetevæ/ (adj)
傑出
  jossain huomattavan hyvä, huomattava, prominentti

etiikka /ˈetɪːkːa/ (n)
倫理学
  filosofian haara, joka tutkii siveellisiä arvoja ja muita moraaliin liittyviä kysymyksiä

etiketti /ˈetɪkˌetːɪ/ (n)
礼儀
  seuraelämän sääntöjen kokonaisuus; vallitsevat tavat, käytöskaavat ja -muodot
ラベル
  nimilappu tai muu esineeseen t. tuotteeseen kiinnitettävä näkyvä tunniste, jossa on tuotetietoja yms.

etikka /ˈetɪkːa/ (n)
酢
  lähes väritön mauste ja säilöntäaine, jota voidaan valmistaa alkoholipitoisista aineista etikkahappokäymistä hyödyntäen tai yleensä synteettisestä etikkahaposta vedellä laimentamalla

etikkahappo /ˈetɪkːahˌapːo/ (n)
酢酸
  karboksyylihappo, jossa on yksi karboksyyliryhmä; rakennekaava on CH₃COOH ja kemiallinen kaava C₂H₄O₂

etiologia /ˈetɪˌoloɡˌia/ (n)
病原論
  syyoppi; syy-seuraus-tutkimus

etiopialainen /ˈetɪˌopɪalˌainen/ (n)
エチオピア人
  pysyvästi Etiopiassa asuva henkilö

etiopiankaija /ˈetɪˌopɪˌaŋkaija/ (n)
キビタイハネナガインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

etninen /ˈetnɪnen/ (adj)
民族
  kansallinen, myös kansatieteellinen, kansaa, heimoa tai rotua koskeva

etninen puhdistus /ˈetnɪnem pˈuhdɪstus/ (n)
民族浄化
  vähemmistökansan, etnisen tai uskonnollisen väestöryhmän joukkotuhonta tai karkottaminen

etnisyys /ˈetnɪsyːs/ (n)
民族
  se, että on etninen

etnografia /ˈetnoɡrˌafɪa/ (n)
民俗誌
  kansojen tapoja ja perinteitä selostava, kertova ja kuvaava kansatieteen haara

etsaus /ˈetsaus/ (n)
エッチング
  viivasyövytys; taidegrafiikan syväpainomenetelmä
  etsausmenetelmällä tehty vedos

etsin /ˈetsɪn/ (n)
ファインダー
  kameran kuva-alan rajaava aukko, josta tähystetään ennen kameran laukaisua

etsintä /ˈetsɪntæ/ (n)
検索
  (usein monikossa) järjestäytynyt toiminta jonkin löytämiseksi

etsiä /ˈetsɪæ/ (v)
探す
  yrittää löytää jotakin, hakea

etu /ˈetu/ (n)
優位
  hyvä ja myönteinen ominaisuus, etuus, etuisuus; hyöty, hyötynäkökohta
公益
  jollekin myönnetty heitä suosiva asia toisiin verrattuna

etuhammas /ˈetuhˌammas/ (n)
門歯
  suun etuosan, kulmahampaiden välissä sijaitseva hammas

etukäteen /ˈetukæteːn/ (adv)
あらかじめ
  aikaisemmin, ennalta, edeltäpäin; ennen jotakin tapahtumaa tai odotettavissa olevaa

etumerkillinen /ˈetumˌerkɪllɪnen/ (adj)
符号付き
  sellainen, jolla on etumerkki

etumerkitön /ˈetumˌerkɪtøn/ (adj)
符号無し
  sellainen, jolla ei ole etumerkkiä

etumerkki /ˈetumˌerkːɪ/ (n)
符号
  lukuun liitetty merkki, joka kertoo luvun positiivisuudesta tai negatiivisuudesta

etunimi /ˈetunˌimɪ/ (n)
名前
  henkilön virallinen, rekisteröity puhuttelunimi, ristimänimi

etuoikeus /ˈetuoɪkeus/ (n)
特権
  oikeus saada tai tehdä jotain ennen muita, oikeus jollaista ei ole muilla tai kaikilla

etupuoli /ˈetupˌuolɪ/ (n)
前
  esineen, rakennuksen, eliön tms. se puoli, joka ajatellaan sen toiminnan kannalta pääasialliseksi tai oleellisimmaksi

eturauhanen /ˈeturˌauhanen/ (n)
前立腺
  virtsarakon alapuolella sijaitseva miehen tai naisen sukupuolielimistöön kuuluva lisäsukupuolirauhanen

eturuoka /ˈeturˌuoka/ (n)
入り口
  arkiaterian pääruokalaji

etusormi /ˈetusˌormɪ/ (n)
人差し指
  sormi ihmisen kädessä peukalon ja keskisormen välissä

etuvokaali /ˈetuvokˌaːlɪ/ (n)
前舌母音
  etinen vokaali; vokaali, jota äännettäessä kielen selän rajaama suuväylän kapein kohta sijaitsee suun etuosassa; suomessa vokaalit e, i, y, ä ja ö

etydi /ˈetydɪ/ (n)
練習曲
  lyhyehkö musiikkikappale, jonka tarkoituksena on perehdyttää johonkin erityiseen soittotekniseen keinoon

etymologia /ˈetymˌoloɡˌia/ (n)
語源
  sanojen alkuperää ja merkityksen muutoksia tutkiva kielitieteen haara

etälamautin /ˈetælamˌautɪn/ (n)
スタンガン
  ase, joka lamauttaa kohteen tahdonalaisen lihaksiston

etäpesäke /ˈetæpˌesæke/ (n)
転移
  syöpään sairastuneen solukon, elimen tms. ulkopuolelle muodostunut syöpäsolujen pesäke

eufonium /ˈeufonium/ (n)
ユーフォニアム
  vaskipuhallin, joka eroaa tuubasta mm. yhden oktaavin korkeammalla äänialallaan

euforia /ˈeuforˌia/ (n)
多幸感
  sairaalloinen tai keinotekoisesti aikaansaatu hyvänolontunne

eugeniikka /ˈeuɡenˌiːkːa/ (n)
優生学
  rotuhygienia tieteenä, pyrkimys parantaa ihmisrodun ominaisuuksia erottelemalla suvunjatkamiseen soveltuvat ja soveltumattomat yksilöt

eukaryootti /ˈeukaryˌoːtːɪ/ (n)
真核生物
  aitotumallinen (-domeeni), eliö, jonka solussa on tuma

euklidinen geometria /ˈeuklɪdɪnen ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
ユークリッド幾何学
  geometrian osa-alue, jolla tarkoitetaan yleensä tasoa ja kolmiulotteista avaruutta tutkivaa geometriaa

eukonkanto /ˈeukoŋkˌanto/ (n)
奥様運び
  urheilulaji, jossa tarkoituksena on kantaa naista esteitä sisältävän juoksuradan läpi mahdollisimman nopeasti

eunukki /ˈeunukːɪ/ (n)
宦官
  mies, joka on kastroitu poistamalla kivekset; toimivat aiemmin haaremin vartijoina ja hallitsijan luotettavina virkamiehinä

euro /ˈeuro/ (n)
ユーロ
  Euroopan unionin rahayksikkö, sata senttiä, valuuttatunnus EUR ja symboli

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (adj)
ヨーロッパの, 欧州の
  Euroopasta peräisin oleva tai Eurooppaan liittyvä

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (n)
ヨーロッパ人
  syntyperältään eurooppalainen

europium /ˈeuropium/ (n)
ユウロピウム
  lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 63 ja tunnus Eu

eustressi /ˈeustressɪ/ (n)
快ストレス
  myönteisenä koettava, stimuloiva, hyvä stressi

eutanasia /ˈeutanˌasɪa/ (n)
安楽死
  parantumattomasti sairaan kuoleman jouduttaminen

evakuoida /ˈevakˌuoɪda/ (v)
避難
  siirtää ihmiset pois vaaran uhkaamalta alueelta

evankeliumi /ˈevaŋkelˌiumɪ/ (n)
福音書
  yksi neljästä Raamatun Uuden testamentin ensimmäisestä kirjasta

eveni /ˈevenɪ/ (n)
エヴェン語
  evenin kieli, Venäjällä koillis-Siperiassa asuvien evenien puhuma tunguusikieli

eversti /ˈeverstɪ/ (n)
大佐
  monissa maissa käytössä oleva sotilasarvo; Suomen armeijassa vastaa maa- ja ilmavoimissa merivoimien kommodoria

evoluutio /ˈevolˌuːtɪo/ (n)
進化
  sukupolvien myötä tapahtuvat muutokset eliöpopulaatioiden geneettisessä koostumuksessa

evä /ˈevæ/ (n)
鰭
  (anatomia) ruumiinosa, jonka avulla kala työntää itseään eteenpäin tai pitää asentonsa vakaana
  vedessä tai ilmassa kulkevan aluksen rungosta lähtevä uloke, joka tuottaa nostetta tai lisää vakautta

f /ˈæf/ (n)
ファ
  C-duuriasteikon 4. sävel

faarao /fˈaːrao/ (n)
ファラオ
  Egyptissä dynastisen kauden aikana hallinnut kuningas

fagosytoosi /fˈaɡosytˌoːsɪ/ (n)
食作用
  endosytoosi, jossa otetaan pieniä partikkeleita solun sisään

fagosyytti /fˈaɡosˌyːtːɪ/ (n)
食細胞
  syöjäsolu

fagotti /fˈaɡotːɪ/ (n)
ファゴット
  perinteisen sinfoniaorkesterin matalaäänisin puhallinsoitin

fakiiri /fˈakɪːrɪ/ (n)
托鉢僧
  uskonnollisista syistä köyhää ja askeettista elämää viettävä henkilö

faksata /fˈaksata/ (v)
ファクスを送る
  lähettää faksi(na)

faksi /fˈaksɪ/ (n)
ファクシミリ
  telekopio, faksilaitteen tulostama kopio
  telekopiolaite, telekopiokone

fakulteetti /fˈakultˌeːtːɪ/ (n)
学部
  (filosofia, psykologia) sielunkyky, toimintataito

falangi /fˈalaŋŋɪ/ (n)
ファランクス
  antiikin ajasta lähtien käytetty keihäsmiesten neliömäinen taistelumuodostelma

fallinen /fˈallɪnen/ (adj)
男根の
  fallosta muistuttava, fallokseen liittyvä

fallos /fˈallos/ (n)
ファルス
  siitin, erityisesti erektiossa

falsetti /fˈalsetːɪ/ (n)
ファルセット
  poikkeavan korkea, sävyltään ohut ja resonanssiton laulu- tai puheääni, joka perustuu siihen että äänihuulet eivät tyypilliseen tapaan kosketa toisiinsa vaan niiden välissä on rako; pääasiassa miesten käyttämä tekniikka korkeammalta laulamiseen; myös keskeinen osa jodlausta

fanaatikko /fˈanaːtˌikːo/ (n)
狂信者
  kiihkoilija

fantasia /fˈantasˌia/ (n)
ファンタジー
  kuvitelma

fantasmagoria /fˈantasmˌaɡorˌia/ (n)
幻
  1700-luvulla Ranskassa kehitetty taikalyhtyjä käyttävä valonäytös

faradi /fˈaradɪ/ (n)
ファラド
  kapasitanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus F)

fariseus /fˈarɪseus/ (n)
パリサイ人
  Jeesuksen ajan juutalaisten keskuudessa vaikuttaneen fariseusten oppisuunnan jäsen

farkut /fˈarkut/ (n)
ジーンズ
  farmarihousut, denim-kankaasta tehdyt useimmiten siniseksi värjätyt housut

farmakologia /fˈarmakˌoloɡˌia/ (n)
薬理学
  lääkeaineoppi, lääkkeiden vaikutusta tutkiva tiede

farmaseutti /fˈarmasˌeutːɪ/ (n)
薬剤師
  farmasia-alan yliopistollisen tutkinnon suorittanut henkilö

farssi /fˈarssɪ/ (n)
いたずら
  komedia, jonka hauskuus perustuu väärinkäsityksiin; ilveily

faryngaalinen /fˈaryŋŋˌaːlɪnen/ (adj)
咽頭音
  nieluun liittyvä

fasaani /fˈasaːnɪ/ (n)
キジ
  alkuperältään aasialainen peltokanalintu, jota on istutettu moniin maihin riistalajiksi () tai sen yksilö

fasismi /fˈasɪsmɪ/ (n)
ファシズム
  Italiasta lähtöisin oleva autoritaarinen, kansallismielinen poliittinen ideologia

fasisti /fˈasɪstɪ/ (n)
ナチス
  fasismin edustaja tai kannattaja

faskiitti /fˈaskɪːtːɪ/ (n)
筋膜炎
  faskian tulehdus

fatalismi /fˈatalˌismɪ/ (n)
敗北
  kohtalousko, sallimususko

federaatio /fˈederˌaːtɪo/ (n)
同盟
  liittovaltio, termiä käytetään virallisesti vain Venäjästä

federalismi /fˈederalˌismɪ/ (n)
連邦主義
  liittovaltion hallintomuoto, jossa osavaltioilla tai vastaavilla on keskusvaltaan nähden rajattu itsenäisyys

fellaatio /fˈellaːtˌio/ (n)
フェラ
  miehen siittimen stimulointi suulla

feminiini /fˈemɪnˌiːnɪ/ (n)
女性
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa naisiin; feminiinisukuun kuuluva sana

feminiininen /fˈemɪnˌiːnɪnen/ (adj)
女性
  sellainen, jonka suku on feminiini, feminiinisukuinen

feminiinisyys /fˈemɪnˌiːnɪsyːs/ (n)
女らしさ
  naissukupuolelle ominaiset piirteet; naissukupuoleen, naisenpuoleen liittyvä ominaisuus

feminismi /fˈemɪnˌismɪ/ (n)
フェミニズム
  aate, joka pyrkii edistämään näkökantaa, ettei naisiin suhtauduttaisi vain rakastajina, vaimoina tai potentiaalisina vaimoina tai lasten äiteinä

feministi /fˈemɪnˌistɪ/ (n)
フェミニスト
  feminismin kannattaja

fenkoli /fˈeŋkolɪ/ (n)
茴香
  sen mausteena käytettävä siemen

fenyylialaniini /fˈenyːlˌialanˌiːnɪ/ (n)
フェニルアラニン
  yksi luonnon kahdestakymmenestä yleisimmästä aminohaposta

feodalismi /fˈeodalˌismɪ/ (n)
封建制度
  keskiaikainen läänitysjärjestelmä

fermioni /fˈermɪˌonɪ/ (n)
フェルミ粒子
  alkeishiukkanen, jonka spin on puoliluku

fermium /fˈermium/ (n)
フェルミウム
  eräs alkuaine, järjestysluku 100, tunnus Fm

feromoni /fˈeromˌonɪ/ (n)
フェロモン
  eläimen erittämä kemiallinen aine, joka vaikuttaa muiden saman lajin jäsenten käyttäytymiseen

ferriitti /fˈerrɪːtːɪ/ (n)
鉄系
  tilakeskeinen kuutiollinen raudan kiderakenne tai faasi

fetissi /fˈetɪssɪ/ (n)
フェチ
  esine, jonka katsotaan omaavan erityistä sisäistä voimaa, idoli, taikaesine, kulttiesine

fetsi /fˈetsɪ/ (n)
フェズ
  aiemmin Turkissa suosittu lieriömäinen tasakattoinen, väriltään yleensä punainen ja mustatupsuinen päähine

fiasko /fˈiasko/ (n)
わや
  nolaus, epäonnistuminen

fidzinluri /fˈidtsɪnlˌurɪ/ (n)
ハナレインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

fidži /fˈidʒɪ/ (n)
フィジー語
  fidžin kieli, Fidžillä puhuttu kieli

figuuri /fˈiɡuːrɪ/ (n)
体型
  kuvataiteessa ihmishahmo
  leikkikaluissa nukke tai koriste-esine, joka on tehty muistuttamaan tunnettua henkilöä tai fiktiivistä hahmoa

fiksu /fˈiksu/ (n)
敏い
  älykäs, nopeaälyinen

fiktiivinen /fˈiktɪːvɪnen/ (adj)
虚
  fiktioon perustuva, kuvitteellinen

filantropia /fˈilantrˌopɪa/ (n)
人間好き
  ihmisystävällisyys, hyväntekeväisyys

filatelia /fˈilatˌelɪa/ (n)
切手収集
  postimerkkeily, postimerkkien, postileimojen yms. keräily ja tutkiminen

filatelisti /fˈilatelˌistɪ/ (n)
切手収集家
  filatelian harrastaja

filee /fˈileː/ (n)
ヒレ
  teuraseläimen pitkänomaiseksi leikattu selkälihakappale, seläke

filiaali /fˈilɪˌaːlɪ/ (n)
出店
  haaraosasto, sivuosasto, haarakonttori

filippiinienkakadu /fˈilɪpːˌiːnieŋkˌakadu/ (n)
フィリピンオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiiniennokkakaija /fˈilɪpːˌiːniennˌokːakˌaija/ (n)
コオオハナインコモドキ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiinienpöllökehrääjä /fˈilɪpːˌiːniempˌølløkˌehræːjæ/ (n)
フィリピンガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiinienriippukaija /fˈilɪpːˌiːnienrˌiːpːukˌaija/ (n)
シュバシサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiiniläinen /fˈilɪpːˌiːnɪlˌæinen/ (n)
フィリピノの
  pysyvästi Filippiineillä asuva henkilö

filistealainen /fˈilɪstˌealˌainen/ (adj)
ペリシテ人
  Filisteaan tai sen asukkaisiin liittyvä

filistealainen /fˈilɪstˌealˌainen/ (n)
ペリシテ人
  Filistean asukas

filmi /fˈilmɪ/ (n)
フィルム
  valoherkkä nauha, jolle voidaan kuvata valokuvia tai elokuvaa

filmitähti /fˈilmɪtˌæhtɪ/ (n)
映画スター
  kuuluisuutta saavuttanut elokuvanäyttelijä

filologi /fˈilolˌoɡɪ/ (n)
言語学者
  (kielitiede) kielitieteen tutkija, jonka tutkimuket kohdentuvat modernien tekstien lisäksi vanhoihin kirjoituksiin

filologia /fˈilolˌoɡɪa/ (n)
文献学
  (kielitiede) kieltä tai kieliryhmän tekstejä ja niiden rakenteita sekä niihin liittyviä kulttuureja tutkiva humanististen tieteiden haara

filosofi /fˈilosˌofɪ/ (n)
哲学者
  filosofian harjoittaja

filosofia /fˈilosˌofɪa/ (n)
哲学, てつがく
  asioiden olemuksen ja alkuperusteiden tutkimus, viisauden etsiminen eli teoreettinen filosofia; yksittäisen ihmisen toiminnan lähtökohta, arvot ja päämäärä eli käytännöllinen filosofia

filosofinen /fˈilosˌofɪnen/ (adj)
哲学だ
  filosofialle ominainen, filosofian olemukseen kuuluva; ajatteluun pohjautuva

fimoosi /fˈimoːsɪ/ (n)
包茎
  esinahan ahtaus, ahdas esinahka

finaali /fˈinaːlɪ/ (n)
韻母
  loppukilpailu
フィナーレ
  moniosaisen sävellyksen viimeinen osa

finni /fˈinnɪ/ (n)
ただれ
  märkänäppylä, joka muodostuu talirauhasen voimakkaasta erityksestä seuraavan talitulpan tukkiessa ihoon avautuvan rauhasen tiehyen

firma /fˈirma/ (n)
会社
  yritys

fissio /fˈissɪo/ (n)
核分裂
  atomiytimen hajoaminen osiin

flaami /flˈaːmɪ/ (n)
フラマン語
  lähinnä Belgian pohjoisosassa, Flanderissa puhuttava hollannin kielen murre, joka on aikaisemmin luokiteltu erilliseksi kieleksi

flanelli /flˈanellɪ/ (n)
ネル
  villasta valmistettu pehmeäksi nukattu kangaslaatu

flegmaatikko /flˈeɡmaːtˌikːo/ (n)
粘液質の
  välinpitämättömältä ja aikaansaamattomalta vaikuttava, hidasluonteinen ihmistyyppi

flegmaattinen /flˈeɡmaːtːɪnen/ (adj)
粘液質の
  välinpitämättömältä ja aikaansaamattomalta vaikuttava, hidasluonteinen

flerovium /flˈerovium/ (n)
フレロビウム
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Fl

flipperi /flˈipːerɪ/ (n)
ピンボール
  peliautomaatti jossa ohjaillaan kaltevalla tasolla ympäriinsä kimpoilevaa kuulaa kahden mailan avulla

flogiston /flˈoɡɪston/ (n)
フロギストン
  vanhentuneen flogiston-teorian mukaan palavien aineiden katsottiin sisältävän flogistonia, joka palaessa poistui niistä

floresinriippukaija /flˈoresˌinrɪːpːukˌaija/ (n)
ハナサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

fluidi /flwˈidɪ/ (n)
流体
  yleisnimitys väliaineille, joissa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen ja jotka noudattavat Bernoullin lakia

flunssa /flˈunssa/ (n)
細菌性の風邪
  nuhakuume, tulehduksellinen ylähengitysteiden tartuntatauti

fluoresenssi /flˈuoresˌenssɪ/ (n)
蛍光
  ilmiö, jossa aine muuttaa siihen osuneen säteilyn pitkäaaltoisemmaksi

fluori /flˈuorɪ/ (n)
フッ素, 弗素
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, myrkyllinen, kalpean kellanvihreä, pistävänhajuinen, kaasumainen halogeeni

flyygeli /flˈyːɡelɪ/ (n)
グランドピアノ
  suurikokoinen piano, jonka kielet ja soittokoneisto ovat vaakasuorassa

fobia /fˈobɪa/ (n)
恐怖症
  sairaalloinen kammo jotakin tiettyä asiaa kohtaan

foinikialainen /fˈoinɪkˌialˌainen/ (adj)
フェニキア人
  Foinikiasta kotoisin oleva tai siihen tai foinikialaisiin liittyvä

foinikialainen /fˈoinɪkˌialˌainen/ (n)
フェニキア人
  Pohjois-Afrikassa ja Välimeren itärannikolla n. 1000 eaa. sijainneen Foinikian valtakunnan asukas

fokstrotti /fˈokstrotːɪ/ (n)
フォックストロット
  eräs amerikkalainen seuratanssi

folkloristiikka /fˈolklorˌistɪːkːa/ (n)
民俗学
  kansanperinteen tutkimus

foneemi /fˈoneːmɪ/ (n)
音素
  pienin merkityksiä erottava äänneyksikkö, joka on yhden kielen kannalta yksikäsitteinen

fonetiikka /fˈonetˌiːkːa/ (n)
音声学
  ihmisääntä, ääntämystä ja äänteitä tutkiva tieteenala

fonologia /fˈonolˌoɡɪa/ (n)
音韻論
  äänneoppi, kielitieteen haara, joka tutkii foneemeja

fonologinen /fˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
音韻的
  fonologian mukainen tai siihen liittyvä

foorumi /fˈoːrumɪ/ (n)
フォーラム
  tapaamispaikka ja kokousten järjestyspaikka muinaisen Rooman kaupungeissa, tori tai aukio, Roomassa Forum Romanum

formantti /fˈormantːɪ/ (n)
フォルマント
  resonanssihuippu ääntöväylän suodattamassa kurkunpää-äänessä

formiaatti /fˈormɪˌaːtːɪ/ (n)
蟻酸塩
  yhdisteenä muurahaishapon suola tai esteri

formula /fˈormula/ (n)
式
  eräs yksipaikkainen kilpa-auto ja niiden luokka

fosfolipidi /fˈosfolˌipɪdɪ/ (n)
リン脂質
  solun lipidi, joka koostuu glyserolista, rasvahapoista ja fosfaatista

fosfori /fˈosforɪ/ (n)
リン, 燐
  epämetallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain fosforihapon suoloina

fossiili /fˈossɪːlɪ/ (n)
化石
  kivettynyt eläin tai kasvi

fossiilinen polttoaine /fˈossɪːlɪnem pˈoltːoˌaine/ (n)
化石燃料
  polttoaine, joka on syntynyt muinaisten eliöiden fossiloituessa

fotometri /fˈotomˌetrɪ/ (n)
光度計
  valomittari, valon voimakkuuden mittauslaite

fotoni /fˈotonɪ/ (n)
光子
  valon eli sähkömagneettisen säteilyn kvantittunut aaltopaketti; yksi bosoneista (samalla mittabosoni)

fotosfääri /fˈotosfˌæːrɪ/ (n)
光球
  auringon pinta

frakki /frˈakːɪ/ (n)
燕尾服
  miesten musta iltajuhlissa pidettävä puku, johon kuuluu hännystakki

fraktuura /frˈaktuːra/ (n)
骨折
  eräs goottilainen kirjasinlaji

frankium /frˈaŋkium/ (n)
フランシウム
  radioaktiivisin luonnossa esiintyvä alkuaine

frankki /frˈaŋkːɪ/ (n)
フランク人
  eräs nykyisen Ranskan, Belgian ja Saksan alueella elänyt muinainen germaaniheimo

fregatti /frˈeɡatːɪ/ (n)
フリゲート
  kolmi- tai useampimastoinen purjealus, jossa on raakapuut kaikissa mastoissa

frekvenssi /frˈekvenssɪ/ (n)
頻度
  taajuus, esiintymistiheys, toistumistiheys
  se, montako kertaa arvo esiintyy datassa, esiintymien lukumäärä

fresko /frˈesko/ (n)
フレスコ
  seinämaalaus, joka maalataan tuoreelle, kostealle laastipohjalle

fretti /frˈetːɪ/ (n)
フェレット
  näätäeläimiin kuuluva hillereistä jalostettu metsästys- ja lemmikkieläin

friisi /frˈiːsɪ/ (n)
フリジア語
  Friisinmaalla ja Friisein saarilla puhuttava germaaninen kieli (kielilyhenne: fy)
フリーズ
  (klassinen arkkitehtuuri) kuvin tai reliefein koristeltu palkiston keskivyöhyke arkkitraavin ja korniisin välissä

fritsu /frˈitsu/ (n)
キスマーク
  imemisestä aiheutuva mustelma

friuli /frˈiulɪ/ (n)
フリウリ語
  Italiassa puhuttu romaaninen kieli (kielitunnus: fur)

ftaleiini /ftˈaleˌiːnɪ/ (n)
フタレイン
  ftaalihappoanhydridin ja fenolin yhdiste

fuksi /fˈuksɪ/ (n)
一年生
  ensimmäisen vuoden opiskelija yliopistossa

fuksia /fˈuksɪa/ (n)
フクシャ
  syvä violetin pinkki väri

fungisidi /fˈuŋŋɪsˌidɪ/ (n)
殺菌剤
  sieniä tappava aine

funikulaari /fˈunɪkulˌaːrɪ/ (n)
鋼索鉄道
  vaijerikäyttöinen rautatie, jota käytetään jyrkillä rinteillä

funktio /fˈuŋktɪo/ (n)
関数
  toiminto, toiminta; tarkoitus, tehtävä
  sääntö, joka kuvaa suureen riippuvuutta toisesta suureesta tai muuttujasta. Matemaattisesti määriteltynä funktio on relaation alatyyppi, jossa jokaiseen lähtöjoukon alkioon liitetään korkeintaan yksi maalijoukon alkio

funktionaali /fˈuŋktɪonˌaːlɪ/ (n)
汎関数
  funktiojoukon kuvaus toiseen funktiojoukkoon; funktio, joka kuvaa funktion funktioksi

funktionaalinen /fˈuŋktɪonˌaːlɪnen/ (adj)
関数オブジェクト
  toiminnallinen

funktionaalinen ryhmä /fˈuŋktɪonˌaːlɪnen rˈyhmæ/ (n)
官能基
  molekyylin sisältämä atomi, atomiryhmä tai sidos, joka antaa sille tyypilliset kemialliset ominaisuudet riippumatta molekyylin muusta rakenteesta

futurismi /fˈuturˌismɪ/ (n)
フューチャリズム
  1900-luvun alussa Italiassa syntynyt taidesuuntaus

futuuri /fˈutuːrɪ/ (n)
未来
  tuleva aika, aikamuoto, joka kuvaa yleistä tulevaa tekemistä; suomen kielessä ei ole erillistä futuuritempusta, vaan tulevaa tekemistä kuvataan preesensillä

fuuga /fˈuːɡa/ (n)
フーガ
  sävellys jonka aiheet kertautuvat eri äänissä

fuusio /fˈuːsɪo/ (n)
合併
  yritysten yhdistyminen tai sulautuminen toisiinsa
核融合
  kevyiden atomien yhdistyminen raskaammiksi

fuusioida /fˈuːsɪˌoida/ (v)
合わせる
  liittää, yhdistää

fuusioitua /fˈuːsɪˌoitua/ (v)
合同する
  liittyä, yhdistyä

fynbos /fˈynbos/ (n)
フィンボス
  Etelä-Afrikassa Kapkaupungin ympäristössä sijaitseva kasvillisuusvyöhyke

fysiikka /fˈysɪːkːa/ (n)
物理学
  edellistä käsittelevä oppiaine koulussa ja yliopistossa
体格
  ihmisen fyysinen olemus: ruumiillinen kunto, ruumiinrakenne

fysiologia /fˈysɪˌoloɡˌia/ (n)
生理
  elävän elimistön toimintaa ja siihen liittyviä fysikaalisia ja kemiallisia ilmiöitä tutkiva tiede

fysioterapia /fˈysɪˌoterˌapɪa/ (n)
理学療法
  terapiaa, jonka keskeisenä tavoitteena on ylläpitää ja parantaa ihmisten toimintakykyä ja liikkumista

fytopatologia /fˈytopˌatolˌoɡɪa/ (n)
植物病理学
  (tiede) kasvitauteja tutkiva tiede

fyysikko /fˈyːsɪkːo/ (n)
物理学者
  fysiikkaa ammattinaan harjoittava henkilö

fääri /fˈæːrɪ/ (n)
フェロー語
  Färsaarilla puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: fo)

g /ɡˈeː/ (n)
ソ
  C-duuriasteikon 5. sävel

gadolinium /ɡˈadolɪnium/ (n)
ガドリニウム
  eräs alkuaine (tunnus Gd)

gaeli /ɡˈaelɪ/ (n)
スコットランド・ゲール語
  kelttiläinen kieli (kielitunnus: gd), jota puhutaan vähemmistökielenä Skotlannissa, lähinnä Hebridien saarilla.

gaelinkielinen /ɡˈaelˌiŋkielɪnen/ (adj)
ゲール族
  (kielitiede) gaelin kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.
  gaeliksi esitetty tai tapahtuva, gaelin kielellä oleva.

gagaatti /ɡˈaɡaːtːɪ/ (n)
貝褐炭
  eräs ruskohiilen tyyppi

galaksi /ɡˈalaksɪ/ (n)
銀河
  tähtien, tähtienvälisen aineen sekä kaasu- ja pölypilvien muodostama suuri järjestelmä, jonka keskustassa sijaitsee usein tai mahdollisesti aina supermassiivinen musta aukko

galego /ɡˈaleɡo/ (n)
ガリシア語
  (kielitiede) indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan lähinnä Espanjassa Galician itsehallintoalueella

galleria /ɡˈallerˌia/ (n)
美術館
  näyttelytila, jossa esitellään taidetta; taidemuseo, taidekokoelma

gallialainen /ɡˈallɪalˌainen/ (n)
網
  pysyvästi Galliassa asuva henkilö

gallium /ɡˈallium/ (n)
ガリウム
  eräs alkuaine, harvinainen hopeanvärinen metalli, joka on hauras huoneenlämpötilassa ja sulaa kädenlämmössä (tunnus Ga)

gallona /ɡˈallona/ (n)
ガロン
  amerikkalainen (noin 3,78 litraa) tai brittiläinen gallona (noin 4,54 litraa)

galvanoida /ɡˈalvanˌoida/ (v)
活性化する
  sinkitä; päällystää teräs- tai rautakappale sinkillä korroosiolta suojaamiseksi (erityisesti)

gastroenterologia /ɡˈastroˌenterˌoloɡˌia/ (n)
胃腸病学
  ruoansulatuselimistöön erikoistunut lääketieteen haara, josta erotetaan hepatologia

gastronomia /ɡˈastronˌomɪa/ (n)
ガストロノミー
  ruoanvalmistuksen korkealuokkaisten herkkujen tuntemusta ja valmistusta

gaviaali /ɡˈavɪˌaːlɪ/ (n)
インドガビアル
  Gaviaali on krokotiilieläin, jolla on pitkä ja kapea kuono. Suuresta koostaan huolimatta (jopa 6—7 metriä pitkä) se on arka ihmisiä välttelevä kalansyöjä, joka elää Intian suurissa joissa.

geeli /ɡˈeːlɪ/ (n)
ジェル
  heterogeeninen seos, jossa huokoisen kiinteän aineen sisäosa on täynnä nestettä

geeni /ɡˈeːnɪ/ (n)
遺伝子
  nukleiinihappoihin tallentunut biologisen informaation yksikkö, joka koodaa yksittäistä proteiinia

geiša /ɡˈeiʃa/ (n)
芸者, げいしゃ
  japanilainen naisviihdyttäjä, jonka tehtävänä on saada vieraat tuntemaan olonsa mukavaksi

gemena /ɡˈemena/ (n)
小文字
  ”pienet kirjaimet”, pienaakkoset

geminaatio /ɡˈemɪnˌaːtɪo/ (n)
長子音
  yksinäiskonsonantin muuttuminen geminaataksi

gemssi /ɡˈemssɪ/ (n)
シャモア
  vuoristoseuduilla lumirajan tuntumassa elävä, lammasta kookkaampi taitavana kiipeilijänä ja hyppijänä tunnettu, onttosarvinen märehtijä (). Gemssin, josta erotetaan kymmenkunta alalajia, esiintymisalueita ovat Alpit, Abruzzit, Balkan, Karpaatit, Kaukasus ja Taurusvuoristo.

geneettinen /ɡˈeneːtːɪnen/ (n)
遺伝的
  perinnöllinen, geeneihin liittyvä

generaattori /ɡˈenerˌaːtːorɪ/ (n)
発電機
  laite tai ohjelma, joka generoi jotakin

genetiivi /ɡˈenetˌiːvɪ/ (n)
属格
  omanto, omistamista tai omistusta ilmaiseva sijamuoto

genomi /ɡˈenomɪ/ (n)
ゲノム
  organismin koko perintöaines, joka on koodattu geeneihin

genre /ɡˈenre/ (n)
種類
  taiteen tyylilaji

geodesia /ɡˈeodˌesɪa/ (n)
測地学
  maapallon muodon ja koon määrittämistä, pinnan mittausta ja kuvaamista käsittelevä tiede

geoidi /ɡˈeoidɪ/ (n)
ジオイド
  maapallon muotoa kuvaava malli, joka ei ole täydellinen pallo vaan navoilta hieman litistynyt

geologi /ɡˈeolˌoɡɪ/ (n)
地質学者
  geologian tutkija

geologia /ɡˈeolˌoɡɪa/ (n)
地質学
  maapallon koostumusta, alkuperää, rakennetta ja historiaa tutkiva tiede

geometria /ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
幾何学
  matematiikan osa-alue, joka tutkii kuvioita ja kappaleita sekä niiden ominaisuuksia

geopolitiikka /ɡˈeopˌolɪtˌiːkːa/ (n)
地政学
  eri tieteiden välinen tutkimusala, jossa tarkastellaan maantieteen vaikutusta politiikkaan ja valtion asemaan

georgia /ɡˈeorɡˌia/ (n)
グルジア語
  Georgiassa puhuttava kaukasialainen kieli (kielilyhenne: ka)

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (adj)
グルジア人
  Georgiasta peräisin oleva tai Georgiaan liittyvä
  Yhdysvaltain Georgian osavaltiosta peräisin oleva

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (n)
グルジア人
  pysyvästi Georgiassa asuva henkilö
  Georgian kansalainen

geostationaarinen /ɡˈeostˌatɪonˌaːrɪnen/ (adj)
静止
  kiertorata, joka on Maasta katsottuna sekä etäisyydeltään että muuten paikallaan pysyvä

gepardi /ɡˈepardɪ/ (n)
チーター
  väritykseltään leopardia muistuttava pitkäraajainen ja siro kissapeto (Acinonyx jubatus)

geriatria /ɡˈerɪˌatrɪa/ (n)
老人医学
  kliininen gerontologia, vanhustentauti- tai vanhustenhoito-oppi

germaaninen /ɡˈermaːnɪnen/ (adj)
ゲルマン
  germaaneihin liittyvä
  germaanisiin kieliin liittyvä

germaaninen kieli /ɡˈermaːnɪneŋ kˈielɪ/ (n)
ゲルマン語
  (kielitiede) germaaniset kielet ovat indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä.

germanium /ɡˈermanium/ (n)
ゲルマニウム
  eräs alkuaine, kova hopeanvalkoinen puolimetalli (tunnus Ge)

gerundi /ɡˈerundɪ/ (n)
動名詞
  verbin muoto, joka ilmaisee jatkuvaa, parhaillaan tekeillä olevaa tai keskeneräistä tekemistä

ghanalainen /ɡhˈanalˌainen/ (n)
ガーナ人
  pysyvästi Ghanassa asuva henkilö

ghibelliini /ɡhˈibellˌiːnɪ/ (n)
ギベリン
  erään keskiaikaisen italialaisen puolueen jäsen, joka tuki keisaria paavia ja hänen kannattajiaan, guelfejä, vastaan

gibboni /ɡˈibːonɪ/ (n)
テナガザル
  gibbonien heimon () apina

gigolo /ɡˈiɡolo/ (n)
ジゴロ
  ammattitanssittaja

giljotiini /ɡˈiljotˌiːnɪ/ (n)
ギロチン
  teloitettavan kaulan katkaiseva mestauslaite

gin tonic /ɡˈin tˈonɪk/ (n)
ジン・トニック
  alkoholipitoinen juomasekoitus, jonka pääainekset ovat gini ja tonic-vesi, tarjotaan usein limetin tai sitruunan palan kera

gini /ɡˈinɪ/ (n)
ジン
  viljasta käytetty ja tislattu katajanmarjalla maustettu viina

ginseng /ɡˈinseŋ/ (n)
御種人参
  yleiskuntoa vahvistava aasialainen rohdoskasvi,

glagoliittinen /ɡlˈaɡolˌiːtːɪnen/ (adj)
グラゴル文字
  muinaiskirkkoslaavissa käytettyyn, kyrillistä edeltäneeseen, glagoliittiseen kirjaimistoon liittyvä

glaukooma /ɡlˈaukoːma/ (n)
緑内障
  näköhermosairaus, joka aiheuttaa usein näkökenttään puutoksia ja silmänpaineen suurenemista

gliooma /ɡlˈioːma/ (n)
神経膠腫
  hermotukikudoksen, aivoissa tai selkäytimessä sijaitseva kasvain

globaali /ɡlˈobaːlɪ/ (adj)
世界的
  yleismaailmallinen, maailmanlaajuinen; koko maapalloa koskeva

globalisaatio /ɡlˈobalɪsˌaːtɪo/ (n)
グローバライゼーション
  maapalloistuminen; kaupankäynnin ja tuotannon levittyminen ympäri maailmaa sekä kulttuurien, tapojen ja lainsäädäntöjen yhtenäistyminen

globalismi /ɡlˈobalˌismɪ/ (n)
地球主義
  globalisaation kannattaminen politiikkana; vapaakaupan ja vapaan liikkuvuuden kannattaminen

glykogeeni /ɡlˈykoɡˌeːnɪ/ (n)
グリコーゲン
  eräs glukoosi-monosakkaridista muodostunut polysakkaridi; pitkäketjuinen ja monihaarainen polysakkaridi, joka rakentuu yksinomaan glukoosimolekyyleistä; eläinten varastohiilihydraatti samaan tapaan kuin tärkkelys on kasveilla

gnuu /ɡnˈuː/ (n)
ヌー
  afrikkalaisia antilooppeja (), joihin kuuluu kaksi lajia

go /ɡˈo/ (n)
碁
  eräs peli, jota pelataan pelilaudalla sijoittamalla sille vuoroin mustia ja valkoisia kiviä pyrkien valtaamaan pinta-alaa ja ympäröimään vastustajan kivet omillaan

golf /ɡˈolf/ (n)
ゴルフ
  peli, jossa palloa ja mailaa pelivälineinä käyttäen pyritään lyömään pallo mahdollisimman vähin lyönnein pelikentän reikiin

golfaaja /ɡˈolfaːja/ (n)
ゴルファー
  golfin pelaaja

golfkenttä /ɡˈolfkentːæ/ (n)
ゴルフ場
  golfin pelaamiseen tarkoitettu pelialue, jolla on 1—18 väylää

gondoli /ɡˈondolɪ/ (n)
ゴンドラ
  erityisesti Venetsian kanaaleissa käytetty, pitkällä peräairolla liikutettava kapea ja pitkänomainen tasapohjainen vene, joissa on korkea perä ja keula

gondolieeri /ɡˈondolɪˌeːrɪ/ (n)
ゴンドラの船頭
  gondolin soutaja

gongi /ɡˈoŋŋɪ/ (n)
ゴング
  eräs metallinen viritetty lyömäsoitin

googlata /ɡˈoːɡlata/ (v)
ググる
  etsiä (Googlen) hakukoneella Internetistä

gorgo /ɡˈorɡo/ (n)
ゴルゴン
  kreikkalaisessa muinaistarustossa mikä tahansa kolmesta naispuolisesta hirviöstä, joilla oli terävät torahampaat ja hiuksina eläviä myrkkykäärmeitä

gorilla /ɡˈorɪlla/ (n)
ゴリラ
  afrikkalaisen kädellisiin kuuluvan apinasuvun kookkain edustaja (Gorilla gorilla). Afrikassa elää myös pari muuta gorillalajia.

graafi /ɡrˈaːfɪ/ (n)
グラフ
  numeerisista tiedoista muodostettu kuvaaja
  malli, joka kuvaa solmuja ja niitä yhdistäviä kaaria; verkko

graafinen käyttöliittymä /ɡrˈaːfɪneŋ kˈæytːølˌiːtːymæ/ (n)
グラフィカルユーザーインターフェース
  graafisista elementeistä koostuva tietokoneohjelman käyttöliittymä

graafinen suunnittelu /ɡrˈaːfɪnen sˈuːnnɪtːˌelu/ (n)
グラフィックデザイン
  kuvallinen viestintä, joka antaa ulkoasun viestille

graavilohi /ɡrˈaːvɪlˌohɪ/ (n)
グラブラックス
  kevyesti suolattu, graavattu lohi, jota ei ole kypsennetty muulla menetelmällä

grafeeni /ɡrˈafeːnɪ/ (n)
グラフェン
  atomin paksuinen hiilikalvo

grafiikka /ɡrˈafɪːkːa/ (n)
グラフィック
  kuvataiteen laji, jossa tehdään taidetta käyttämällä erilaisia painotekniikoita; tällä menetelmällä tehdyt kuvat tai piirrokset

grafiitti /ɡrˈafɪːtːɪ/ (n)
石墨
  metallinkiiltoinen läpinäkymätön hiilen allotrooppinen muoto

gramma /ɡrˈamma/ (n)
グラム
  massan (puhekielellä painon) SI-järjestelmän mukaisen yksikön kerrannaisyksikkö, 1/1000 kilogrammaa; tunnus g

gramofoni /ɡrˈamofˌonɪ/ (n)
蓄音機
  äänentallennuksen historian alkuvaiheessa käytetty, mekaanisesti ilman sähköistä vahvistusta toimiva levysoitin

granaatti /ɡrˈanaːtːɪ/ (n)
ガーネット
  mm. korukivinä käytettäviä silikaattimineraaleja

granaattiomena /ɡrˈanaːtːˌiomˌena/ (n)
石榴
  rantakukkakasvien heimoon kuuluva lehtipuu (Punica granatum), jonka hedelmät ovat syötäviä
  sen hedelmä

graniitti /ɡrˈanɪːtːɪ/ (n)
花崗岩
  Suomen yleisin syväkivilaji

gravidi /ɡrˈavɪdɪ/ (adj)
妊娠
  raskaana oleva, kantava

gravis /ɡrˈavɪs/ (n)
グレイヴ・アクセント
  kirjaimen ylle kirjoitettava korkomerkki, joka näyttää oikealle alaspäin suunnatulta pilkulta: `

gravitaatio /ɡrˈavɪtˌaːtɪo/ (n)
重力
  gravitaatiovuorovaikutus; yksi luonnon neljästä perusvuorovaikutuksesta, helposti havaittava luonnonilmiö, joka vaikuttaa massallisten kappaleiden välillä, vetää kaikkia massallisia kappaleita toisiaan kohti, mutta tieteen heikoimmin perusvuorovaikutuksista ymmärtämä

gravitaatioaalto /ɡrˈavɪtˌaːtɪoˌaːlto/ (n)
重力波
  gravitaatiokenttään liittyvä maailmankaikkeuteen häiriötä tuova aaltomainen valonnopeudella etenevä luonnonilmiö, jota kiihtyvät massat aiheuttavat, ja tapa, jolla esimerkiksi supermassiiviset mustat aukot menettävät energiaa

gravitoni /ɡrˈavɪtˌonɪ/ (n)
重力子
  kvanttigravitaatioteorioissa gravitaatiota välittävä hypoteettinen alkeishiukkanen, joka kuuluisi bosoneihin

gray /ɡrˈay/ (n)
グレー
  SI-järjestelmän mukainen absorboituneen annoksen yksikkö (tunnus Gy)

greippi /ɡrˈeipːɪ/ (n)
グレープフルーツ
  sen tuottama sitrushedelmä

greliini /ɡrˈelɪːnɪ/ (n)
グレリン
  eräs ruokahalua säätelevä hormoni

grillata /ɡrˈillata/ (v)
焼く
  paahtaa grillissä

grilli /ɡrˈillɪ/ (n)
グリル
  paahdin, myös parila, jossa korkea lämpö kypsentää ruoan

grogi /ɡrˈoɡɪ/ (n)
グロッグ
  väkevästä alkoholijuomasta kuten viskistä, ginistä, konjakista tai rommista vedellä laimentamalla tehty juomaa

groteski /ɡrˈoteskɪ/ (adj)
グロ
  irvokkaan liioitteleva
サンセリフ
  jossa ei ole paksuuseroja eikä pääteviivoja

grönlantilainen /ɡrˈønlantɪlˌainen/ (adj)
グリーンランド人
  Grönlannista peräisin oleva tai Grönlantiin liittyvä

grönlantilainen /ɡrˈønlantɪlˌainen/ (n)
グリーンランド人
  Pysyvästi Grönlannissa asuva henkilö.

guadalcanalinmesikko /ɡˈuadˌalkanalˌinmesˌikːo/ (n)
ガタルカナルミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

guanako /ɡˈuanˌako/ (n)
グアナコ
  eräs luonnonvarainen laamaeläin ()

guaniini /ɡˈuanˌiːnɪ/ (n)
グアニン
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin sytosiinin kanssa

guava /ɡˈuava/ (n)
グアバ
  hedelmäguava, , eräs trooppinen pensas, jonka hedelmät ovat halkaisijaltaan 3–10 cm ja kelpaavat syötäväksi sellaisenaan
  guavapensaan hedelmä

guayananaratti /ɡˈuaˌyanˌanarˌatːɪ/ (n)
ソデジロインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

gudžarati /ɡˈudʒarˌatɪ/ (n)
グジャラティ語
  gujarati, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa (kielitunnus: gu)

guelfi /ɡˈuelfɪ/ (n)
ゲルフ
  erään keskiaikaisen italialaisen puolueen jäsen, joka tuki paavia keisaria ja hänen kannattajiaan, ghibelliinejä, vastaan

gulassi /ɡˈulassɪ/ (n)
グヤーシュ
  eräs unkarilainen lihapata

gynekologi /ɡˈynekˌoloɡɪ/ (n)
産婦人科医
  naistentautilääkäri; naistentautiopin harjoittaja

haahka /hˈaːhka/ (n)
ホンケワタガモ
  meren saaristossa elävä sorsalintulaji (Somateria mollissima)

haalea /hˈaːlea/ (adj)
ぬるい
  ei kylmä eikä kuuma

haamilainen /hˈaːmɪlˌainen/ (adj)
ハム
  sanotaan kansoista, joiden uskottiin olevan lähtöisin Nooan pojasta Haamista

haamu /hˈaːmu/ (n)
化け物 ばけもの, 幽霊 ゆうれい
  aave, kummitus

haamukaupunki /hˈaːmukˌaupuŋkɪ/ (n)
ゴーストタウン
  kaupunki, joka on hylätty eikä siellä ole asutusta

haamulintuhaukka /hˈaːmulˌintuhˌaukːa/ (n)
オオハイガシラオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haapana /hˈaːpana/ (n)
hidorigamo
  Suomessakin yleinen sorsalintu Anas penelope

haara /hˈaːra/ (n)
分岐点
  kohta, jossa jokin jakautuu toisistaan erilleen ulottuviin osiin

haarahaukka /hˈaːrahˌaukːa/ (n)
鳶
  päiväpetolintujen lahkon haukkojen heimoon kuuluva petolintu (Milvus migrans)

haarapääsky /hˈaːrapˌæːsky/ (n)
ツバメ
  varpuslintuihin kuuluva pääskylintu (), joka pesii Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Haarapääsky on muiden pääskylintujen tavoin lähes aina ilmassa oleva hyönteissyöjä, jonka selkein tuntomerkki on syvään halkinen pyrstö

haarautua /hˈaːrautˌua/ (v)
分岐する
  erkaantua, jakaantua

haaremi /hˈaːremɪ/ (n)
ハレム, ハーレム
  Lähi-idän kulttuureissa kodin yksityinen, vierailta kielletty osa

haarniska /hˈaːrnɪska/ (n)
装甲
  (historia) entisaikaan ritareita taistelussa suojannut nahkainen, metallivahvisteinen tai täysmetallinen varustus

haarukka /hˈaːrukːa/ (n)
フォーク
  ruokailuväline, jonka varren päässä on samansuuntaisia piikkejä, tavallisesti kaksi, kolme tai neljä piikkiä
  kaksipyöräisten kulkuvälineiden kaksihaarainen tukirakenne, jonka haarojen väliin pyörä kiinnitetään; etuhaarukka, takahaarukka; myös kaksihaarainen rakenne, jota käytetään etenkin yhdyssanoissa kuten haarukkaliitin
  tilanne, jossa nappula uhkaa kahta tai useampaa vastustajan nappulaa samanaikaisesti

haaska /hˈaːska/ (n)
死体
  kuolleen eläimen raato, erityisesti kun sitä käytetään houkuttimena metsästyksessä

haastatella /hˈaːstatella/ (v)
面接
  tehdä haastattelu

haastattelija /hˈaːstatːˌelɪja/ (n)
インタビュアー
  henkilö, joka haastattelee

haastattelu /hˈaːstatːˌelu/ (n)
インタビュー
  tavallisesti suullinen keskustelu tai kysely, jossa kartoitetaan ja selvitetään asioita

haaste /hˈaːste/ (n)
空気
  vastaajalle annettu kehotus vastata kirjallisesti kanteeseen tai syytteeseen tai saapua oikeuden istuntoon

haava /hˈaːva/ (n)
傷, 怪我
  loukkaantumisesta tms. johtuva ihon vaurio, joka tavallisesti vuotaa verta

haaveilija /hˈaːveilˌija/ (n)
夢想家
  henkilö, joka haaveilee

haavipallo /hˈaːvɪpˌallo/ (n)
ラクロス
  käsissä pidettävää haavia käyttäen pelattava pallopeli; lacrosse

haavoittaa /hˈaːvoitːaː/ (v)
傷付ける
  aiheuttaa haava

haavoittunut /hˈaːvoitːunut/ (n)
負傷
  henkilö, joka on saanut (yleensä tahallisesti vahingoitettaessa) vaurion, joka ei ole johtanut menehtymiseen

haavoittuvuus /hˈaːvoitːuvuːs/ (n)
脆弱性
  se, että on haavoittuva, että on vaarassa jostain syystä
  tietoturva-aukko

habitaatti /hˈabɪtˌaːtːɪ/ (n)
生息地
  elinympäristö, ympäristö, jossa tietty eläin elää tai voi elää

hadži /hˈadʒɪ/ (n)
ハッジ
  pyhiinvaelluksen (hadž) tehneen muslimin arvonimi

hafnium /hˈafnium/ (n)
ハフニウム
  kiiltävä hopeanharmaa siirtymäalkuaine, tunnus Hf

hahmo /hˈahmo/ (n)
キャラクター
  tarinan, näytelmän tai muun teoksen henkilö
姿
  jonkun ulkoinen muoto

hai /hˈai/ (n)
鮫, サメ
  rustokaloihin kuuluvia, valtamerillä eläviä suuria petokaloja (Selachimorpha)

haihtua /hˈaihtua/ (v)
揮発
  tavallisesti nestemäisistä aineista: hävitä muuttumalla höyryksi ja siirtymällä ympäröivään ilmaan

haikara /hˈaikara/ (n)
コウノトリ
  jokin haikaralintujen lahkoon () kuuluva lintu

haikeus /hˈaikeus/ (n)
ノスタルジア
  se, että on haikea

haiku /hˈaiku/ (n)
俳句, はいく
  alkuperältään japanilainen kolmisäkeinen runo, jossa tavut on jaettu säkeisiin suhteessa 5-7-5

haima /hˈaima/ (n)
膵臓
  ruoansulatusrauhanen, jossa on hormoneja erittäviä soluryhmiä

haineväkeitto /hˈainevækˌeitːo/ (n)
フカひれのスープ
  kiinalainen keitto, johon kuuluu hain selkäevä paloiteltuna

haiseva /hˈaiseva/ (adj)
臭い
  hajua erittävä

haista /hˈaista/ (v)
くだらない
  tuottaa tai erittää jonkinlaista, yleensä epämiellyttävää, hajua
  tuoksua, tuottaa tai erittää miellyttävää hajua

haistaa /hˈaistaː/ (v)
匂いを感じる
  aistia hajua

haisunäätä /hˈaisunˌæːtæ/ (n)
スカンク
  mon. eräs petoeläimiin (Carnivora) kuuluva heimo (Mephitidae)
  siihen kuuluva pahanhajuista nestettä uhattuna ollessaan erittävä nisäkäs (Mephitis mephitis)

haitallinen /hˈaitallɪnen/ (adj)
有害
  sellainen, joka aiheuttaa haittaa tai, josta on haittaa

haitata /hˈaitata/ (v)
妨げる
  olla haitaksi; vaikeuttaa; olla tiellä tai edessä

haiti /hˈaitɪ/ (n)
ハイチ語
  haitin kieli, Haitilla puhuttava, ranskaan pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: ht, hat). Sanalista

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (adj)
ハイチ人
  Haitista peräisin oleva tai Haitiin liittyvä

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (n)
ハイチ人
  pysyvästi Haitissa asuva henkilö

haitinamatsoni /hˈaitɪnamˌatsonɪ/ (n)
ミミグロボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haitinaratti /hˈaitɪnarˌatːɪ/ (n)
アカガタミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haitta /hˈaitːa/ (n)
妨害
  asian negatiivinen puoli

haittaohjelma /hˈaitːaˌohjelma/ (n)
マルウェア
  joukko erityyppisiä tietokoneiden toiminnalle ei-haluttuja toimintoja ja yleensä vakavaa haittaa aiheuttavia tietokoneohjelmia

hajaantua /hˈajaːntˌua/ (v)
ばらまく
  ajautua erilleen (erityisesti ihmisjoukosta)

hajareisin /hˈajarˌeisɪn/ (adv)
にまたがって
  siten, että jalat ovat harallaan, yleensä jalat molemmin puolin jotakin

hajataitteinen /hˈajatˌaitːeinen/ (adj)
乱視
  sellainen, jossa eri suunnista tuleva valo taittuu eri tavalla sarveiskalvon tai mykiön epäsymmetrisyydestä johtuen aiheuttaen epäselvän kuvan

hajota /hˈajota/ (v)
壊れる
  mennä useaan osaan ulkoisen tai sisäisen voiman vaikutuksesta
  mennä rikki, mennä epäkuntoon

hajottaa /hˈajotːaː/ (v)
退散
  jakaa osiksi, saattaa erilleen
廃止
  jakaa kevyemmiksi yhdisteiksi
取り壊す
  purkaa

haju /hˈaju/ (n)
匂い
  (fysiologia) hajuaistin ärsyke, joka todetaan nenän kautta. Haju voidaan mieltää miellyttäväksi tai epämiellyttäväksi, kansanomaisesti hyväksi tai pahaksi

hajuaisti /hˈajuˌaistɪ/ (n)
嗅覚
  eläinten aisti hajun havaitsemiseksi

hajuvesi /hˈajuvˌesɪ/ (n)
香水
  usein alkoholipohjainen hyvältä tuoksuva neste, jota käytetään viehätysvoiman lisäämiseen

haka /hˈaka/ (n)
囲い
  aidattu laidun

hakaneula /hˈakanˌeula/ (n)
ピン
  neula, jonka voi lukita niin, että se pitää yhdessä esim. eri vaatekappaleita

hakaristi /hˈakarˌistɪ/ (n)
卍
  ikivanha symboli, joka muodostuu rististä ja sen kärkien päistä myötä- tai vastapäivään lähtevistä viivoista

hakassi /hˈakassɪ/ (n)
ハカス語
  Venäjän federaatiossa Hakassiassa puhuttava turkkilainen kieli. Kielitunnus: kjh.

hakata /hˈakata/ (v)
当てる
  lyödä jotakin toistuvasti tai useita kertoja
チョップ
  pilkkoa pieneksi, erityisesti puuta polttoaineeksi, tehdä pilkkeitä tai halkoja
打つ
  pahoinpidellä lyömällä useita kertoja
  voittaa joku ylivoimaisesti

hakea /hˈakea/ (v)
探す, 捜す
  yrittää löytää jotain, etsiä

hakemisto /hˈakemˌisto/ (n)
索引
  tiedonhakua helpottava, jotakin logiikkaa (esim. aakkosjärjestystä) noudattaen laadittu lista tai teos
ディレクトリ
  tiedostojärjestelmään hierarkkisesti varattu paikka tiedostoille

hakemus /hˈakemus/ (n)
出願
  viranomaiselle tai muulle julkiselle taholle tehty pyyntö; myös pyynnön sisältävä asiakirja, hakemuspaperi

hakka /hˈakːa/ (n)
ハッカ
  pääasiassa Etelä-Kiinassa, Taiwanissa ja Kambodžassa puhuttava kiinalainen kieli (kielitunnus: hak)

hakkeri /hˈakːerɪ/ (n)
ハッカー
  taitava tietokoneen käyttäjä, joka tuntee tietokonejärjestelmien toiminnan syvällisesti ja hallitsee käyttämänsä työkalut ja laitteet erittäin hyvin

hakku /hˈakːu/ (n)
つるはし
  työkalu kivisen maan kaivamiseen

hakkuu /hˈakːuː/ (n)
伐採
  puiden kaato käyttöä varten metsänhoidollisia tavoitteita noudattaen

hakukone /hˈakukˌone/ (n)
サーチエンジン
  toiminnallinen kokonaisuus, joka koostuu pääasiassa täytettävästä lomakkeesta ja siihen liittyvästä tietokannasta, josta voidaan löytää erityisesti etukäteen indeksoitua Internetin sisältöä, mutta myös esimerkiksi kirjaston, arkiston tai museon aineistoja

hakulaite /hˈakulˌaite/ (n)
ページャ
  matkapuhelimia edeltänyt tyypillisesti vyöhön kiinnitetty laite, johon voitiin lähettää radioteitse lyhyitä viestejä

hakusana /hˈakusˌana/ (n)
見出し語
  yksi sanakirjan kohta tai tietosanakirjan artikkeli

halata /hˈalata/ (v)
だく
  osoittaa lohdutusta tai kiintymystä kietomalla käsi tai kädet toisen ympärille

halaus /hˈalaus/ (n)
ハグ
  lohduttava tai ystävällinen ele, jossa kädet puristetaan toisen ihmisen ympäri

halitoosi /hˈalɪtˌoːsɪ/ (n)
口臭
  pahanhajuinen hengitys

haljeta /hˈaljeta/ (v)
割る
  mennä halki, hajota tyypillisesti kahteen osaan
破裂
  revetä

halkaisija /hˈalkaisˌija/ (n)
直径
  jonkin pyörähdyskappaleen leikkauskuvion rajaama jana ko. kuvion keskipisteen kautta kulkevasta suorasta

halkaista /hˈalkaista/ (v)
割る
  jakaa kiinteä kappale kahteen osaan

halkoa /hˈalkoa/ (v)
別れる
  halkaista, jakaa
チョップ
  tehdä halkoja

halla /hˈalla/ (n)
霜
  tilanne, jossa ilman lämpötila laskee kasvukauden aikana maanpinnan tuntumassa – tarkemmin alle kahden metrin korkeudella – alle nollaan celsiusasteeseen

hallinta /hˈallɪnta/ (n)
支配
  hillintä, kontrolli

hallinto /hˈallɪnto/ (n)
管理
  henkilö tai yhteisö, joka hallitsee tai pitää valtaa jossain

hallinto-oikeus /hˈallɪntoˈoikeus/ (n)
行政法
  tuomioistuin, josta haetaan muutosta viranomaisen ratkaisuun

hallita /hˈallɪta/ (v)
支配
  olla hallitsijana; vastata hallinnosta
  vallita kaikkialla
マスターする
  olla tärkein, johtava eli hallitseva tekijä jollakin alalla

hallitseva /hˈallɪtsˌeva/ (adj)
支配的
  sellainen, joka hallitsee, jolla on valta muihin nähden

hallitsija /hˈallɪtsˌija/ (n)
支配者
  ylimmän valtiovallan käyttäjä monarkkisessa valtiossa

hallitus /hˈallɪtus/ (n)
政府
  valtion toimeenpanovaltaan kuuluva pääministerin ja muiden ministerien muodostama hallinnon osa; ministerineuvosto, kabinetti tai valtioneuvosto

halloween /hˈalloveːn/ (n)
ハロウィン
  pyhäinpäivän aatto, kelttiläisperäinen anglosaksisissa maissa lokakuun viimeisenä päivänä vietettävä aaveiden ja noitien juhlapäivä, joka tunnetaan Suomessa lähinnä yhdysvaltalaisessa muodossaan

hallusinaatio /hˈallusɪnˌaːtɪo/ (n)
幻覚
  aivojen tuottama aidolta tuntuva kokemus, johon ei liity ulkoista aistiärsykettä; aistiharha

halogeeni /hˈaloɡˌeːnɪ/ (n)
ハロゲン
  jokin jaksollisen järjestelmän 7. pääryhmän vahvasti epämetallisista keskenään samankaltaisista aineista: astatiini, bromi, fluori, jodi ja kloori

halpa /hˈalpa/ (adj)
安い, 安価
  vähän maksava

halpahalli /hˈalpahˌallɪ/ (n)
安売り店
  market-tyyppinen tai muutoin laajahko halpahintamyymälä

halpahintamyymälä /hˈalpahˌintamˌyːmælæ/ (n)
安売り店
  myymälä, jossa kulut pyritään minimoimaan sellaisiksi, että tuotteet voidaan myydä mahdollisimman halpaan hintaan

halpakauppa /hˈalpakˌaupːa/ (n)
安売り店
  halpamyymälä

halpamainen /hˈalpamˌainen/ (adj)
卑しい
  moraaliltaan alhainen, katala

halpamyymälä /hˈalpamˌyːmælæ/ (n)
安売り店
  yleistä markkinahinta halvemmalla hinnalla kilpaileva myymälä

haltija /hˈaltɪja/ (n)
所有者
  henkilö, jolla on hallintaoikeus tai tosiasiallinen hallinta kiinteään tai irtaimeen omaisuuteen; ei välttämättä omistaja

halu /hˈalu/ (n)
覇気
  tajunnalle selkeä sisäinen pyrkimys jnk. tarpeen tyydyttämiseen, jnk. toiveen toteuttamiseen

haluta /hˈaluta/ (v)
欲しい
  olla kiinnostunut tekemään jotain tai olla halukas omistamaan jotakin; tehdä mieli

haluton /hˈaluton/ (adj)
嫌
  sellainen, jolla ei ole halua johonkin; joka ei tee mielellään jotakin

halva /hˈalva/ (n)
ハルバ
  jokin useista erilaisista makeisista ja makeista leivonnaisista, jotka ovat alkuperältään Balkanin, Lähi-idän, Pohjois-Afrikan ja Keski-Aasian seuduilta

halvaus /hˈalvaus/ (n)
まひ状態
  lihaksen hallinnan täydellinen ja pysyvä menetys

halveksia /hˈalveksˌia/ (v)
嫌悪
  pitää itseään jotakuta toista tai joitakuita parempana

halveksinta /hˈalveksˌinta/ (n)
侮蔑
  halveksiminen

halveksunta /hˈalveksˌunta/ (n)
嘲う
  halveksuminen

hame /hˈame/ (n)
スカート
  lantiolta polvia kohti laskeutuva vaatekappale, jota länsimaisessa kulttuurissa (joitakin perinneasuja lukuun ottamatta) käyttävät tavallisesti naiset

hammas /hˈammas/ (n)
歯
  selkärankaisten eläinten suussa oleva puremiseen tarkoitettu luutuma

hammasharja /hˈammashˌarja/ (n)
歯ブラシ
  hampaiden puhdistamiseen käytettävä harja

hammaskivi /hˈammaskˌivɪ/ (n)
歯石
  plakin kivettymisestä muodostunut kerrostuma hampaan pinnalla, mikä ei irtoa hammasharjalla, heikentää hampaiden harjauksen tehoa ja edistää kariesta antamalla sitä aiheuttaville bakteereille elinympäristön

hammaslanka /hˈammaslˌaŋka/ (n)
フロス
  hammasvälien puhdistamiseen käytettävä lanka

hammaslääkäri /hˈammaslˌæːkærɪ/ (n)
歯医者, 歯科医
  suun, erityisesti hampaiden, terveyttä ja sairauksia hoitava akateemisesti koulutettu terveysammattilainen

hammasraudat /hˈammasrˌaudat/ (n)
ブレース
  hampaisiin asennettava metallinen laite, jolla hampaita pyritään suoristamaan

hammassärky /hˈammassˌærky/ (n)
歯痛
  hampaaseen kohdistuva kiputila

hammastahna /hˈammastˌahna/ (n)
歯磨剤, 練り歯磨き
  hampaiden harjauksessa käytettävä seos

hammastikku /hˈammastˌikːu/ (n)
楊子
  puinen tikku, jolla voi puhdistaa hampaiden välit syömisen jälkeen

hamppari /hˈampːarɪ/ (n)
悪党
  vetelehtivä, yleensä epäsiisti mieshenkilö, heittiö, renttu

hamppu /hˈampːu/ (n)
麻
  hamppukasveihin kuuluva yksivuotinen öljy-, kuitu- ja lääkekasvi, jota kasvatetaan myös päihteeksi (Cannabis sativa)

hampurilainen /hˈampurɪlˌainen/ (n)
ハンバーガー
  pysyvästi Hampurissa asuva henkilö; syntyperältään hampurilainen

hamsteri /hˈamsterɪ/ (n)
キヌゲネズミ
  jyrsijä , joka tunnetaan siitä että se kuljettaa keräämäänsä ruokaa poskipusseissaan

hanbok /hˈanbok/ (n)
韓服
  perinteinen korealainen kansallispuku.

hangaari /hˈaŋŋaːrɪ/ (n)
ハンガー
  halli, jossa säilytetään ilma-aluksia

hanhenmaksa /hˈanhenmˌaksa/ (n)
フォアグラ
  herkkuna pidetty ruoka, joka koostuu hanhen tai ankan maksasta

hanhi /hˈanhɪ/ (n)
鵝鳥, ガチョウ
  jokin sorsalintujen lahkon -alaheimon varsinaisiin hanhiin () kuuluva edustaja

hankala /hˈaŋkala/ (adj)
困難
  jokin joka on vaikea tehdä

hankaluu /hˈaŋkaluː/ (n)
叉骨
  lintujen kehityksessä solisluiden kasvettua yhteen muodostunut v-muotoinen luurakenne rintalastan yläpuolella

hankaluus /hˈaŋkaluːs/ (n)
困難
  se, että on hankala

hanke /hˈaŋke/ (n)
プロジェクト
  etukäteen suunniteltu jonkin asian tekeminen, projekti

hankinta /hˈaŋkɪnta/ (n)
獲得
  teko, jolla hankitaan jotakin

hankkia /hˈaŋkːɪa/ (v)
得る
  saada yritystensä ansiosta, ottaa; ostaa

hansikas /hˈansɪkas/ (n)
手袋
  usein nahkasta, joskus säämiskästä, valmistettu käsine, jossa on joka sormelle oma tila

hanurimies /hˈanurɪmies/ (n)
放屁芸人
  (puhekieltä, humoristinen) pierutaiteilija, petomaani

hapan /hˈapan/ (adj)
酸っぱい, 酸性
  sellainen, jonka happamuusastetta ilmaiseva pH on alle 7
酸っぱい
  happamalta maistuva

hapankaali /hˈapaŋkˌaːlɪ/ (n)
ザウアークラウト
  yl. valkokaalista maitohappokäymisen avulla valmistettu elintarvike

hapankerma /hˈapaŋkˌerma/ (n)
サワークリーム
  smetana, hapatettu kerma

hapansilakka /hˈapansɪlˌakːa/ (n)
くさや
  kannellisessa sangossa hapatettu silakka

hapetin /hˈapetɪn/ (n)
酸化剤
  aine, joka vastaanottaa elektroneja eli pelkistyy

hapetus /hˈapetus/ (n)
酸化
  hapettaminen

haploidinen /hˈaploidɪnen/ (adj)
半数体の
  jolla on yksinkertainen kromosomisto, eli kromosomeille ei ole vastinkromosomeja

happi /hˈapːɪ/ (n)
酸素
  epämetalleihin kuuluva alkuaine

happihappo /hˈapːɪhˌapːo/ (n)
オキソ酸
  mikä tahansa happo, jonka molekyylissä on vähintään yksi atomi happea

happisaturaatio /hˈapːɪsˌaturˌaːtɪo/ (n)
溶存酸素量
  veren punasoluun sitoutuneen hapen määrää suhteessa punasoluihin sitoutuneen hapen maksimimäärään

happo /hˈapːo/ (n)
酸
  kemiallinen yhdiste, joka kykenee luovuttamaan vetyionin, syövyttää aine, jonka vesiliuoksen pH on alle 7

harakiri /hˈarakˌirɪ/ (n)
切腹
  japanilainen rituaalinen itsemurha, jossa vatsa leikataan auki miekalla tai veitsellä

harakka /hˈarakːa/ (n)
カササギ
  mustavalkoinen variksiin kuuluva lintu () jolla on yksivärisen vihreähohtoinen, 20–30 cm pitkä pyrstö

harakkamesikko /hˈarakːˌamesˌikːo/ (n)
ハジロクロミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harava /hˈarava/ (n)
熊手
  maatalouden ja puutarhanhoidon apu- ja työväline, jota käytetään haravoimiseen. Haravassa on hammastettu tanko, joka on kiinnitetty varren päähän poikittain varteen nähden.

haravoida /hˈaravˌoida/ (v)
解かす
  käyttää haravaa; koota heiniä haravalla; puhdistaa maata roskista tai lehdistä haravaa apuna käyttäen

harhauttaa /hˈarhautːaː/ (v)
気をそらす
  johtaa harhaan; hämätä, eksyttää

harhautus /hˈarhautus/ (n)
陽動
  väärän aikomuksen esittäminen toisen erehdyttämiseksi väärien johtopäätösten tekemiseen

harja /hˈarja/ (n)
鬣
  eläimen pitkähkö karvoitus päässä

harjalintu /hˈarjalˌintu/ (n)
ヤツガシラ
  Manner-Euroopassa esiintyvä lintulaji ()

harjanne /hˈarjanne/ (n)
くし
  pitkänomainen, koverarinteinen, kapea- tai suippolakinen maastonkohta

harjasusi /hˈarjasˌusɪ/ (n)
タテガミオオカミ
  Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin (Chrysocyon brachyurus)

harjata /hˈarjata/ (v)
磨く
  käyttää harjaa; puhdistaa, suoristaa, kiillottaa tai hangata harjalla

harjoittaa /hˈarjoitːaː/ (v)
追求
  tehdä, toteuttaa
訓練
  edistää, kehittää

harjoitus /hˈarjoitus/ (n)
リハ
  yleensä taidon kehittämiseksi suoritettava tehtävä, josta ei välttämättä saada muuta konkreettista hyötyä, harjoittelu

harkita /hˈarkɪta/ (v)
慮る
  miettiä ehdotukseen ratkaisua tai eri vaihtoehtoja

harlekiini /hˈarlekˌiːnɪ/ (n)
アルレッキーノ
  ilveilijähahmo commedia dell'artessa, jolla on tyypillisesti vinoneliökuvioinen asu

harmaa /hˈarmaː/ (adj)
灰色
  joka on väriltään harmaa

harmaa eminenssi /hˈarmaː ˈemɪnˌenssɪ/ (n)
黒幕
  vaikutusvaltainen poliittinen neuvonantaja, tukija tai avustaja, joka järjestelee taustalla asioita julkisuudelta piilossa

harmaa-aratti /hˈarmaːˈaratːɪ/ (n)
ユウギリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaahaikara /hˈarmaːhˌaikara/ (n)
アオサギ
  Toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista ()

harmaakaihi /hˈarmaːkˌaihɪ/ (n)
激流
  ihmisen ikään liittyvä silmän mykiön samentuminen; voidaan yleensä poistaa tekemällä kaihileikkaus

harmaalintuhaukka /hˈarmaːlˌintuhˌaukːa/ (n)
ハイガシラオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaantua /hˈarmaːntˌua/ (v)
グレー
  muuttua harmaaksi

harmaaposkiaratti /hˈarmaːpˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
ワタボウシミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapääaratti /hˈarmaːpˌæːarˌatːɪ/ (n)
シモフリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapääkaija /hˈarmaːpˌæːkaija/ (n)
ハイガシラホンセイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaavahanokka /hˈarmaːvˌahanˌokːa/ (n)
アサギリチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmonia /hˈarmonˌia/ (n)
調和
  sävelten sopeutuvuus, sointu

harmonikka /hˈarmonˌikːa/ (n)
アコーディオン
  kannettava, palkeessa muodostetun paineilman avulla toimiva vapaalehdykkäinen kosketinsoitin

harmonisoida /hˈarmonɪsˌoida/ (v)
調和
  yhtenäistää

harppi /hˈarpːɪ/ (n)
コンパス
  ympyränkaaren piirtämisen ja mittaamisen apuväline

harppu /hˈarpːu/ (n)
ハープ
  sinfoniaorkesteriin 1800-luvulta lähtien kuulunut kielisoitin

harppuuna /hˈarpːuːna/ (n)
ハープーン
  keihäsmäinen väline, jota käytetään kalastuksessa tai muiden vesieläinten kuten valaiden pyynnissä

harras /hˈarras/ (adj)
一心に
  uskonnollisen tai hengellisen hartauden harjoittamiseen liittyvä

harrastus /hˈarrastus/ (n)
趣味
  säännöllisesti harjoitettua vapaa-ajan toimintaa, jota tehdään ajan kuluksi, huvin vuoksi, työn vastapainoksi

hartsi /hˈartsɪ/ (n)
ロジン
  erityisesti havupuun pihka, joka on puhdistettu kuumentamalla jolloin kevyemmät yhdisteet haihtuvat

harus /hˈarus/ (n)
やつら
  tuki, tuentaan käytetty köysi tai vaijeri

harustaa /hˈarustaː/ (v)
やつら
  varustaa tai tukea haruksilla

harva /hˈarva/ (adj)
薄い
  sellainen, joka ei ole tiheä, taaja t. tuuhea

harventua /hˈarventˌua/ (v)
シャンクした
  muuttua harvemmaksi

harvinainen /hˈarvɪnˌainen/ (adj)
珍しい
  sellainen, jota ei esiinny paljoa tai tapahdu usein, harvoin tavattava tai tapahtuva; erikoinen

harvoin /hˈarvoin/ (adv)
滅多に
  vain joskus, hyvin harvakseltaan

hasselpähkinä /hˈasselpˌæhkɪnæ/ (n)
ハシバミ色
  koivukasvien heimoon kuuluva pähkinäpensas (Corylus avellana)
ヘーゼルナッツ
  sen hedelmästä eli pähkinä

hattara /hˈatːara/ (n)
綿菓子
  sokerista pilvimäisen massan muodostaviksi kuiduiksi vaahdotettu makeinen

hattu /hˈatːu/ (n)
帽子, ハット
  huovasta tai muusta jäykästä materiaalista valmistettu, tavallisesti vuorilla varustettu päähine

hattutemppu /hˈatːutˌempːu/ (n)
ハットトリック
  joukkuepalloiluissa kolme maalia samassa ottelussa saman pelaajan tekeminä

haudata /hˈaudata/ (v)
埋葬
  laskea kuollut hautaan

hauis /hˈauɪs/ (n)
上腕二頭筋
  kaksipäinen olkalihas, kyynärniveltä koukistava lihas kädessä

hauki /hˈaukɪ/ (n)
カワカマス, ノーザンパイク
  pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvä, Suomessa koko maan sisävesissä ja rannikkoalueilla elävä petokalalaji

haukka /hˈaukːa/ (n)
隼
  keskikokoinen tai pieni päiväpetolintu (). Heimossa on sukuja: Buteo, Circus, Accipiter ja Pernis.

haukkoa /hˈaukːoa/ (v)
喘ぐ
  (~ henkeään) vetää henkeä syvään, äkillisesti ja katkonaisesti

haukkua /hˈaukːua/ (v)
ほえる
  pitää koiralle, ketulle tai naalille ominaista katkonaista ääntelyä

haukottelu /hˈaukotːˌelu/ (n)
欠伸
  haukotteleminen

haukotus /hˈaukotus/ (n)
あくび
  väsymykseen tai kyllästymiseen yhdistetty refleksi, joka pakottaa syvään hengitykseen suun kautta

hauli /hˈaulɪ/ (n)
散弾
  pieni metallikuula

haulikko /hˈaulɪkːo/ (n)
ショットガン
  rihlaamaton metsästysase, jolla yleensä ammutaan pienillä hauleilla ladattuja patruunoita

haupitsi /hˈaupɪtsɪ/ (n)
榴弾砲
  kenttätykistössä käytettävä tykki, putkeltaan lyhyempi ja suurempiin korotuksiin kykenevä kuin kanuuna

hauras /hˈauras/ (adj)
脆い
  helposti mureneva t. murtuva

hauska /hˈauska/ (adj)
優しい
  miellyttävä, mukava, kiva

hauta /hˈauta/ (n)
墓
  paikka, johon kuolleen ruumis sijoitetaan, viimeinen leposija

hautajaiset /hˈautajˌaiset/ (n)
葬儀, 葬式
  muistoseremonia, jossa kuolleen ihmisen muistoksi pidetään yleensä puheita, ja jossa kuollut lasketaan hautaan

hautakirjoitus /hˈautakˌirjoitus/ (n)
エピタフ
  hautakiveen, muistomerkkiin tai suurempaan monumenttiin kirjattu teksti, muistosanat kuolleelle ihmiselle

hautakivi /hˈautakˌivɪ/ (n)
墓石, 石碑
  haudalle pystytettävä muistomerkki, johon kaiverretaan esimerkiksi vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika

hautausmaa /hˈautausmaː/ (n)
墓地
  paikka jonne vainajat haudataan maahan kaivettuun kuoppaan tai tuhkattujen ruumiiden tuhkat sirotellaan

hautausurakoitsija /hˈautausˌurakˌoitsɪja/ (n)
葬儀屋
  hautaustoimiston omistaja tai hoitaja, vainajien hautajaisjärjestelyistä vastaava yrittäjä

hautoa /hˈautoa/ (v)
孵す
  (munivasta eläimestä) lämmittää munia
  harkita, pohtia (jatkuvasti samaa asiaa)

havaiji /hˈavaijɪ/ (n)
ハワイ語
  Havaijilla puhuttava austronesialainen kieli, Sanalista

havaijilainen /hˈavaijɪlˌainen/ (adj)
ハワイ語
  Havaijilta peräisin oleva, Havaijiin liittyvä

havaijilainen /hˈavaijɪlˌainen/ (n)
ハワイ人
  pysyvästi Havaijilla asuva henkilö, Havaijin asukas

havainnoida /hˈavainnˌoida/ (v)
観察
  tehdä havaintoja

havainnoija /hˈavainnˌoija/ (n)
観測者
  henkilö, joka havainnoi

havainto /hˈavainto/ (n)
観察
  havaitsemisen tulos, ympäristön tilasta tehty mittaus tai aistinvarainen tulkinta

havaita /hˈavaita/ (v)
知覚する 気づく
  tulla tietoiseksi jostain seikasta, huomata, panna merkille, tehdä näköhavainto

havupuu /hˈavupuː/ (n)
針葉樹
  puukasvi, jonka lehdet ovat pieniä ohuita neulanmuotoisia neulasia

hede /hˈede/ (n)
雄蘂
  hedelehti, siitepölyä kehittävä kukan siitoslehti; kasvin urospuolinen lisääntymiselin

hedelmä /hˈedelmæ/ (n)
果物, 果実
  kasvin tulevien siementen suojaksi hedelmöityksen jälkeen sikiäimestä kasvava muodostuma. Hedelmien tarkoituksena on myös siementen leviämisen edistäminen

hedelmäkakku /hˈedelmækˌakːu/ (n)
フルーツケーキ
  kuiva kakku, joka sisältää värikkäitä kuivattuja hedelmiä, yleensä kirsikoita, pähkinöitä ja appelsiininkuorta ja paistetaan yleensä rengasvuoassa

hedelmällinen /hˈedelmˌællɪnen/ (adj)
肥沃
  joka tuottaa hyvin satoa

hedelmämehu /hˈedelmˌæmehu/ (n)
フルーツジュース
  hedelmän makuinen tai hedelmästä valmistettu mehu

hedelmäsalaatti /hˈedelmˌæsalˌaːtːɪ/ (n)
フルーツサラダ
  salaatti, joka koostuu erilaisista hedelmistä

hedelmätarha /hˈedelmætˌarha/ (n)
果樹園
  hedelmänviljelyyn tarkoitettu puutarha tai puutarhan osa

hedelmättömyys /hˈedelmˌætːømyːs/ (n)
不妊
  se, että on hedelmätön

hedelmätön /hˈedelmætøn/ (adj)
不妊
  steriili, lisääntymiskyvytön

hedelmöittyminen /hˈedelmˌøitːymɪnen/ (n)
受胎
  (eläintiede) tapahtuma, jossa siittiö ja munasolu yhtyvät hedelmöitetyksi munasoluksi eli tsygootiksi

hedelmöittää /hˈedelmˌøitːæː/ (v)
孕ませる
  saada aikaan hedelmöitys

hedonismi /hˈedonˌismɪ/ (n)
快楽主義
  oppi, jonka mukaan mielihyvä ja/tai onnellisuus on korkein elämässä saavutettava hyvä

hegeliläinen /hˈeɡelɪlˌæinen/ (adj)
ヘーゲルの
  saksalaisen filosofi Georg Wilhelm Friedrich Hegelin (1770–1831) filosofiaan perustuva

hegemonia /hˈeɡemˌonɪa/ (n)
ヘゲモニー
  hallitseva asema muihin nähden

hehkua /hˈehkua/ (v)
輝く
  säteillä valoa ja lämpöä

hehkulamppu /hˈehkulˌampːu/ (n)
電球
  sähkölamppu, jonka valaisevana osana on sähkövirralla hehkuvaksi kuumentuva hehkulanka

hehkulanka /hˈehkulˌaŋka/ (n)
フィラメント
  hehkulampussa tai elektroniputkessa oleva, yleensä volframinen vastuslanka, jonka sen läpi kulkeva virta kuumentaa hehkuvaksi

hehtaari /hˈehtaːrɪ/ (n)
ヘクタール
  pinta-alan mitta, 100×100 metrin ala tai 10000 m²

heijastaa /hˈeijastaː/ (v)
反射
  taittaa valonsäde kohti valon lähdettä
団地
  suunnata valoa jollekin pinnalle esimerkiksi piirtoheittimen tai diaprojektorin avulla

heijastin /hˈeijastɪn/ (n)
反射鏡
  valoa tai säteilyä heijastava pinta tai rakennelma

heijastus /hˈeijastus/ (n)
イラスト
  kuva, joka syntyy kun jostakin heijastuu valoa

heikentyä /hˈeikentˌyæ/ (v)
弱くなる
  tulla heikoksi tai heikommaksi

heikentää /hˈeikentæː/ (v)
弱くする
  tehdä tai saattaa heikoksi tai entistään heikommaksi

heikko /hˈeikːo/ (adj)
弱い
  joka ei jaksa, voimaton; voimaltaan tai teholtaan matala

heikkous /hˈeikːous/ (n)
弱み
  heikkokuntoisuus, heikkovoimaisuus
  jollekin henkilölle ominainen alttius mieliteoille

heilua /hˈeilua/ (v)
振れる
  liikkua edestakaisin
振動
  horjua
  kuljeskella päättämättömästi paikasta toiseen

heiluri /hˈeilurɪ/ (n)
振り子
  akselin tai pisteen ympäri vapaasti kiertymään pääsevä, painovoiman vaikutuksesta heilahteleva kappale

heimo /hˈeimo/ (n)
民族
  ihmisyhteisö, jolla on löyhä yhteinen identiteetti, mutta ei poliittista hierarkiaa tai keskitettyä valtajärjestelmää. Jäsenyys syntyy sukulaissuhteiden mukaan, eikä periytyvää johtajuutta ole.
科
  eliölajien luokittelun yksikkö (familia, familiae)

heinä /hˈeinæ/ (n)
干草
  niitetty ja kuivattu heinäkasvien ja joidenkin muiden ruohovartisten kasvien kasvismassa

heinäkasvi /hˈeinækˌasvɪ/ (n)
イネ科
  (kasvitiede) Yksisirkkaisiin siemenkasveihin kuuluvia heinäkasveja edustava kasvi. Heimoon kuuluu tuhansia lajeja. Varsi lieriömäinen ontto korsi, joskus täyteläinen, harvoin puutunut. Kukinto kerrottu tähkä tai röyhy. Kukkimista nimitetään heilimöinniksi. Useimmat heinäkasvit ovat ristipölytteisiä tuulensuosijoita. Hedelmää nimitetään jyväksi.

heinäkuu /hˈeinækuː/ (n)
七月, 7月
  vuoden seitsemäs kuukausi, kuukausi kesäkuun ja elokuun välissä

heinänuha /hˈeinænˌuha/ (n)
花粉症
  heinäkasvien siitepölyn aiheuttama allergianuha

heinäsirkka /hˈeinæsˌirkːa/ (n)
蝗, 飛蝗
  suorasiipinen hyönteinen (Caelifera). Heinäsirkalla on kapeat etusiivet, jotka lepoasennossa peittävät kokoon taipuneet lenninsiivet, ja suuret hyppyjaloiksi erikoistuneet takajalat. Suomessa heinäsirkkoja on tavattu liki 30 lajia.

heinäsuova /hˈeinæsˌuova/ (n)
干し草の山
  tapa varastoida kuivatettua heinää talvella ulkosalla

heitto /hˈeitːo/ (n)
投げ
  heittämisen teko

heittoistuin /hˈeitːoistwɪn/ (n)
射出座席
  lentokoneissa tai muissa ilma-aluksissa oleva lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan ulos koneesta

heittomerkki /hˈeitːomˌerkːɪ/ (n)
アポストロフ
  symboli ', taikka sitten ’, jolla korvataan sanoista pois jätettyjä eli heitettyjä kirjaimia tai sitä käytetään kieliopillisena erottimena

heittää /hˈeitːæː/ (v)
投げる
  antaa kättä heilauttamalla vauhtia siinä olevalle kappaleelle, ja laskea se vapaaseen liikkeeseen ilman halki, singota; pitää jtk heiton tai heitetyn esineen kohteena

heittää menemään /hˈeitːæː mˈenemæːn/ (v)
捨てる
  heittää pois, hävittää, luopua omistusoikeudesta

heittää pois /hˈeitːæː pˈois/ (v)
捨てる
  hävittää, luopua omistusoikeudesta

heksaedri /hˈeksaˌedrɪ/ (n)
六面体
  monitahokas, jossa on kuusi tahkoa, yksi säännöllisistä monitahokkaista

helatorstai /hˈelatˌorstai/ (n)
キリストの昇天
  kristillinen juhla, jota vietetään neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseenastumisen muistoksi

helikopteri /hˈelɪkˌopterɪ/ (n)
ヘリコプター, ヘリ
  ilma-alus, joka lentää yhden tai useamman pitkistä lavoista koostuvan roottorin kannattamana; lennon vakauttamiseksi peräpäässä on pienempi roottori

heliotrooppi /hˈelɪˌotroːpːɪ/ (n)
キダチルリソウ
  -suvun lemmikkikasvi
  vihreä ja punapilkkuinen kvartsin laji

helium /hˈelium/ (n)
ヘリウム
  kevyin jalokaasuihin kuuluva alkuaine

helle /hˈelle/ (n)
熱波
  Kuuma sää. Suomessa hellerajana on 25 celsiusastetta.

helleaalto /hˈelleˌaːlto/ (n)
熱波
  hyvin lämpimän ilmamassan siirtyminen maantieteelliselle alueelle, jolloin helleraja ylittyy useana vuorokautena

helluntai /hˈelluntai/ (n)
ペンテコステ
  Kristillinen juhlapäivä, seitsemäs sunnuntai pääsiäisen jälkeen. Suomessa juhlapyhä ja kirkollinen juhlapäivä.

hellä /hˈellæ/ (adj)
優しい
  lempeä, herkkä

helmi /hˈelmɪ/ (n)
真珠
  helmisimpukan muodostama helmiäispallo, aito helmi

helmiaratti /hˈelmɪarˌatːɪ/ (n)
シンジュウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

helmikuu /hˈelmɪkuː/ (n)
二月
  vuoden toinen kuukausi, kuukausi tammikuun ja maaliskuun välissä

helminauha /hˈelmɪnˌauha/ (n)
真珠のネックレス
  lankaan pujotetuista rei’itetyistä helmistä valmistettu, tavallisesti kaulassa pidettävä koru

helmitaulu /hˈelmɪtˌaulu/ (n)
算盤
  laskemisen apuväline, jossa rei’itettyjä helmiä voidaan liu’uttaa tankoja pitkin

helpottua /hˈelpotːˌua/ (v)
単純化する
  tulla helpoksi tai helpommaksi

helpotus /hˈelpotus/ (n)
あんしん
  helpottuminen; jokin helpottava asia

helppo /hˈelpːo/ (adj)
簡単
  joka ei tuota vaikeuksia, yksinkertainen ymmärtää, ei työläs, ei vaikea

helppo nakki /hˈelpːo nˈakːɪ/ (n)
朝飯前
  jokin, mikä on helppo tehdä

heltta /hˈeltːa/ (n)
とさか
  kanalinnuilla päälaella ja alaleuoissa roikkuva höyhenetön ihopoimu
襞
  helttasienten itiöiden kehittymispesäke

helvetti /hˈelvetːɪ/ (n)
地獄
  tuonela, manala, kadotus; useiden eri uskontojen mukaan paikka, jossa maanpäällisessä elämässään pahaa tehneet kärsivät kuolemansa jälkeen

hematologia /hˈematˌoloɡˌia/ (n)
血液学
  sisätautien toimialaan kuuluva erikoisala, joka tutkii ja hoitaa veritauteja

hemlokki /hˈemlokːɪ/ (n)
ツガ
  jokin hemlokkien () sukuun kuuluva havupuu(laji)

hemmotella /hˈemmotella/ (v)
甘やかす
  tarjota toiselle liikaa materiaa, valinnanvaraa; antaa kaikki mitä yksilö sattuu haluamaan, toteuttaa kaikki yksilön toiveet
  ~ pilalle

hemoglobiini /hˈemoɡlobˌiːnɪ/ (n)
ヘモグロビン
  valkuaisaineiden yhdistelmä, joka on erikoistunut hapen kuljetukseen elimistössä; verenpuna

hemppo /hˈempːo/ (n)
ムネアカヒワ
  , Suomessakin pesivä siemeniä syövä peippoihin kuuluva varpuslintu

hengellinen /hˈeŋŋellɪnen/ (adj)
精神的
  sellainen (tavallisesti aineeton), joka liittyy uskontoon tai henkimaailmaan

hengellisyys /hˈeŋŋellɪsyːs/ (n)
霊性
  käsite, jossa psyyken ja uskonnollisten elementtien katsotaan yhdistyvän ihmisen voimavarojen hallitsevaksi harmoniseksi kokonaisuudeksi

hengenvaarallinen /hˈeŋŋenvˌaːrallɪnen/ (adj)
危ない
  sellainen, joka saattaa aiheuttaa kuoleman

hengittää /hˈeŋŋɪtːæː/ (v)
息をする
  ottaa toistuvasti ilmaa sisään keuhkoihin ja puhaltaa ilma ulos, tarkoituksena hapen talteen ottaminen ilmasta hengittävälle eliölle

hengitys /hˈeŋŋɪtys/ (n)
呼吸
  hengitämisen toteutus, kasveissa ja eläinten ruumiissa tapahtuva hapenotto ilmasta tai vedestä ja elimistössä palamisen tuloksena syntyneen hiilidioksidin poisto

hengityselimistö /hˈeŋŋɪtˌyselɪmˌistø/ (n)
呼吸器系
  niiden yksilön elinten kokonaisuus, jotka ovat osallisina verenkierron ja ympäristön välisessä kaasujenvaihdossa

hengähtää /hˈeŋŋæhtæː/ (v)
息を呑む
  pitää levädystauko

henki /hˈeŋkɪ/ (n)
息
  hengitys; hengitettävä ilma
命
  elämä
雰囲気
  tunnelma, ilmapiiri
精霊
  henkiolento

henkilö /hˈeŋkɪlø/ (n)
人, 方
  joku tietty tai tuntematon ihminen

henkilökohtainen /hˈeŋkɪløkˌohtainen/ (n)
個人の
  sellainen, joka on erityisesti henkilölle osoitettu

henkilökohtaisesti /hˈeŋkɪløkˌohtaisˌestɪ/ (adv)
直々に
  ilmaisee, että tekee jotakin itse

henkilöllisyys /hˈeŋkɪlˌøllɪsyːs/ (n)
氏名
  se, kuka jokin on; henkilön määrittävät ominaisuudet

henkinen /hˈeŋkɪnen/ (adj)
心の
  sellainen aineeton, joka on ominainen ihmissuvulle ja sen kulttuurille, hengenelämää yleisesti koskeva tai siihen perustuva, älyllinen, sielullinen

henkisesti /hˈeŋkɪsˌestɪ/ (adv)
精神的
  henkisellä tavalla; ei-ruumiillisesti, mielellisesti

henkitorvi /hˈeŋkɪtˌorvɪ/ (n)
気管
  kaulassa oleva putkimainen elin, joka yhdistää kurkunpään ja keuhkot

henkivakuutus /hˈeŋkɪvakˌuːtus/ (n)
生命保険
  vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan

henkivartija /hˈeŋkɪvˌartɪja/ (n)
ボディーガード
  henkilö, joka työkseen suojelee jonkun muun henkeä

henry /hˈenry/ (n)
ヘンリー
  induktanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus H)
  permeanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus H)

hepatiitti /hˈepatˌiːtːɪ/ (n)
肝炎
  maksatulehdus

heprea /hˈeprea/ (n)
ヘブライ語
  pääasiassa Israelissa puhuttava seemiläinen kieli (kielitunnus: he) (sanalista)

heprealainen /hˈeprealˌainen/ (adj)
ヘブライ
  Heprean kielestä peräisin oleva tai siihen liittyvä.

heprealainen /hˈeprealˌainen/ (n)
ヘブライ
  Aabrahamista, Iisakista ja Jaakobista polveutuvan seemiläisen kansan jäsen tai jälkeläinen

heptaani /hˈeptaːnɪ/ (n)
ヘプタン
  nestemäinen hiilivety, jonka molekyyli 7-hiilinen, 16-vetyinen

heptaedri /hˈeptaˌedrɪ/ (n)
七面体
  seitsemän tahon rajaama monitahokas

hera /hˈera/ (n)
乳清
  maitohera, maidosta rasvan ja juustoaineen erottamisen jälkeen jäävä neste

heraldiikka /hˈeraldˌiːkːa/ (n)
紋章学
  oppi vaakunoista ja lipuista

herbaario /hˈerbaːrˌio/ (n)
ハーバリアム
  kasvikokoelma; tyypillisesti litteiksi kuivattuja kasveja paperiarkeille kiinnitettyinä

hereillä /hˈereillæ/ (adv)
目ざめる
  ei unessa, eikä horroksissa, valveilla

herhiläinen /hˈerhɪlˌæinen/ (n)
雀蜂
  mikä tahansa herhiläisten -sukuun kuuluva yhteiskunta-ampiaisten laji tai sellaisen yksilö

herkkusieni /hˈerkːusˌienɪ/ (n)
マッシュルーム
  viljelyherkkusieni, helttasieniin kuuluva ravinnoksi viljelty sieni (Agaricus bisporus). Tämä maailman suosituin herkkusienilaji löytyi eteläeurooppalaisesta luonnosta ja sitä alettiin tuottaa hallituissa oloissa 1700-luvulla. Muitakin herkkusienilajikkeita viljellään. Viljeltyjen herkkusienten lisäksi Suomessa tunnetaan parikymmentä luonnossa kasvavaa lajia.

herkkusuu /hˈerkːusuː/ (n)
グルメ
  herkuista pitävä henkilö

herkullinen /hˈerkullɪnen/ (adj)
美味しい
  hyvältä maistuva, maukas

herkuttelija /hˈerkutːˌelɪja/ (n)
グルメ
  henkilö, joka herkuttelee, hyvän ruoan ystävä

hermafrodiitti /hˈermafrodˌiːtːɪ/ (n)
半陰陽
  kaksisukupuolinen eliö

hermeneutiikka /hˈermenˌeutɪːkːa/ (n)
解釈学
  teoria tulkinnasta

hermo /hˈermo/ (n)
神経
  hermoimpulssien kulkuväylänä toimiva lankamainen elin

hermomyrkky /hˈermomˌyrkːy/ (n)
神経毒
  hermostoon vaikuttava myrkky; hermostomyrkky

hermosolu /hˈermosˌolu/ (n)
神経細胞
  hermokudoksen solu, joka välittää hermoimpulsseja

hermosto /hˈermosto/ (n)
神経系
  monisoluisen eliön hermosoluihin perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä

hermostunut /hˈermostunut/ (adj)
そわそわ
  jännittynyt, levoton, huolestunut

herne /hˈerne/ (n)
エンドウ, エンドウ豆
  palkoja kasvattava viljelykasvi papujen ohella ()
エンドウ
  yksittäinen herneen syötävä siemen palon sisällä

herneluu /hˈerneluː/ (n)
豆状骨
  pieni pyöreähkö luu ranteessa, pikkusormen puolella

heroiini /hˈeroˌiːnɪ/ (n)
ヘロイン
  opioideihin kuuluva päihde, voimakas ja addiktoiva jauhemainen huume

herpetologi /hˈerpetˌoloɡɪ/ (n)
爬虫両性類学者
  herpetologian, eli matelijoiden tai sammakkoeläinten, tutkija

herpetologia /hˈerpetˌoloɡˌia/ (n)
爬虫両生類学
  matelijoiden ja sammakkoeläinten tutkimus

herra /hˈerra/ (n)
さん
  Kohtelias puhuttelu miehelle, käytetään sukunimen edellä. Lyhenne hra.
男のかた
  hallitsija, isäntä

herrasmies /hˈerrasmies/ (n)
紳士 しんし
  hieno, hyväkäytöksinen ja usein myös hyvin pukeutunut mies

hertsi /hˈertsɪ/ (n)
ヘルツ
  taajuuden SI-yksikkö (tunnus Hz)

hertta /hˈertːa/ (n)
ハート
  tavallisen korttipakan maa, symboli punainen sydän, ♥

herttua /hˈertːua/ (n)
公爵
  eräs korkea aatelisarvo, eräiden kuningasperheiden lapsille myönnettävä arvo

herttuakunta /hˈertːuakˌunta/ (n)
公国
  herttuan tai herttuattaren hallitsema maa-alue, läänitys tai valtakunta

herttuatar /hˈertːuatar/ (n)
公爵夫人
  herttuan puoliso; nainen, jolla on herttuan aatelisarvo

herättää /hˈerætːæː/ (v)
起こす
  lopettaa toisen nukkuminen, saada hereille

herätyskello /hˈerætˌyskello/ (n)
目覚まし時計
  kello, jonka on tarkoitus soida ja herättää tiettynä ajankohtana

herätä /hˈerætæ/ (v)
目を覚ます
  keskeyttää tai lopettaa nukkuminen kokonaan; nukahtamisen vastakohta
  havahtua huomaamaan jotakin

hetero /hˈetero/ (n)
ノンケの
  heteroseksuaali

heteroseksuaali /hˈeterosˌeksuˌaːlɪ/ (n)
ノンケの
  henkilö, joka tuntee seksuaalista vetoa vastakkaiseen sukupuoleen

heti /hˈetɪ/ (adv)
すぐに ただちに
  välittömästi, viipymättä, viivyttelemättä

hetki /hˈetkɪ/ (n)
瞬間
  lyhyt mitattavissa oleva aika

hetmanni /hˈetmannɪ/ (n)
ヘトマン
  toiseksi korkein sotilaskomentaja Puolassa ja Liettuassa 1400–1700-luvuilla

hetsku /hˈetsku/ (n)
育雛器
  hetero

hevonen /hˈevonen/ (n)
馬, ウマ
  ratsastukseen ja vetojuhdaksi kesytetty nisäkäs (Equus caballus), luonnossa laumoissa elävä kavioeläin, joka on kasvissyöjä
馬
  yksi telinevoimistelussa käytettävistä voimistelutelineistä

hevosenkengittäjä /hˈevosˌeŋkeŋŋˌitːæjæ/ (n)
装蹄師
  kengitysseppä

hevosenkenkä /hˈevosˌeŋkeŋkæ/ (n)
蹄鉄
  hevosen kavioon naulattava metallinen suojus, joka suojaa kaviota kulumiselta

hevosenliha /hˈevosˌenlɪha/ (n)
桜肉
  teurastetun hevosen liha

hevostalli /hˈevostˌallɪ/ (n)
厩
  rakennus, jossa pidetään hevosia

hevosvoima /hˈevosvˌoima/ (n)
馬力
  vanha tehon mittayksikkö, jota on käytetty etenkin ajoneuvoista puhuttaessa. Yksi hevosvoima on teho, jolla pystyy nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella 1 metriä sekunnissa. Hevosvoima on 0,736 kilowattia (kW). Hevosvoiman suomenkielinen lyhenne on hv.

hibiskus /hˈibɪskus/ (n)
フヨウ
  hibiskuksien () suvun kasvi

hidas /hˈidas/ (adj)
とろい
  pienellä vauhdilla liikkuva tai tapahtuva

hidastetöyssy /hˈidastetˌøyssy/ (n)
段差舗装
  tarkoituksella liikenteen hidastamiseksi tehty este tiellä, tiekorotus

hidastus /hˈidastus/ (n)
スローモーション
  hidastettuna esitetty kuva- tai äänitallenne

hiekka /hˈiekːa/ (n)
砂
  hienojakoinen, kivien rapautuessa muodostuva maalaji

hiekkakivi /hˈiekːakˌivɪ/ (n)
砂岩
  hiekasta kovettumalla muodostunut huokoinen kivilaji

hiekkalaatikko /hˈiekːalˌaːtɪkːo/ (n)
砂場
  hiekalla täytetty lasten leikkipaikka

hiekkaranta /hˈiekːarˌanta/ (n)
浜
  irtohiekan peittämä ranta, hiekka-alue meren tai järven lähellä

hiekkasäkki /hˈiekːasˌækːɪ/ (n)
土のう
  hiekalla täytetty säkki joista kootaan tilapäisiä suojia tai esteitä

hiekkasärkkä /hˈiekːasˌærkːæ/ (n)
砂州
  pääosin hiekasta koostuva särkkä

hiekoittaa /hˈiekoitːaː/ (v)
砂をかける
  levittää hiekkaa tai soraa liukkauden torjumiseksi

hieno /hˈieno/ (adj)
上品
  miellyttävän näköinen tai kuuloinen, miellyttävän oloinen
細い
  ohut, kapea, hienorakenteinen, pienirakeinen

hierarkia /hˈierarkˌia/ (n)
ヒエラルキー
  moniasteinen arvojärjestelmän asteikko, joka suppenee huippua kohti

hieroa /hˈieroa/ (v)
マッサージ
  hangata raajoilla painaen

hieroglyfi /hˈieroɡlˌyfɪ/ (n)
象形文字, ヒエログリフ
  muinaisegyptiläinen kuvakirjoitusmerkki

hieroja /hˈieroja/ (n)
マッサージ師
  henkilö, joka hieroo ihmisten lihaksia

hieromasauva /hˈieromasˌauva/ (n)
バイブ
  pitkulainen, usein värinätoiminnolla varustettu väline itsetyydytykseen

hieronta /hˈieronta/ (n)
マッサージ
  hoitotarkoituksessa suoritettavaa pehmeisiin kudoksiin kohdistuvaa liikkuvaa painamista, joka tapahtuu sivelyjen, hankausten, pusertelujen ja erilaisten taputusten muodossa

hiha /hˈiha/ (n)
袖
  vaatteen osa, joka peittää käsivarren osittain tai kokonaan

hihittää /hˈihɪtːæː/ (v)
くすくす笑う
  nauraa hillitysti, pidättyväisesti

hihna /hˈihna/ (n)
ベルト
  tasalevyinen, tyyppillisesti nahasta tai kumista valmistettu, nauha

hiihto /hˈiːhto/ (n)
スキー
  yleisnimitys erilaisille lumella suksilla tapahtuville etenemis- ja urheilumuodoille

hiihtäjä /hˈiːhtæjæ/ (n)
スキーヤー
  henkilö, joka hiihtää

hiihtää /hˈiːhtæː/ (v)
スキーをする
  liikkua suksilla

hiili /hˈiːlɪ/ (n)
石炭 せきたん, 炭素
  palavan aineen, varsinkin puun vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine
炭素
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on C; hiilellä on useita allotrooppisia muotoja perusmuodon ohessa: timantti, fullereeni, grafeeni, grafiitti, nanoputki ja lisää on odotettavissa

hiilidioksidi /hˈiːlɪdɪˌoksɪdɪ/ (n)
二酸化炭素
  hiilihapon anhydridi, ilmaa raskaampi kaasu, jota muodostuu palamisen yhteydessä, CO₂

hiilihappo /hˈiːlɪhˌapːo/ (n)
炭酸
  H₂CO₃, heikko happo, melko pysymätön hiilidioksidin ja veden yhdiste

hiilihydraatti /hˈiːlɪhˌydraːtːɪ/ (n)
炭水化物
  hiilestä, vedystä ja hapesta koostuva orgaaninen yhdiste

hiilijalanjälki /hˈiːlɪjalˌanjælkɪ/ (n)
カーボンフットプリント
  tuotteen, toiminnan tai palvelun aiheuttama ilmastokuorma

hiilikaivos /hˈiːlɪkˌaivos/ (n)
炭鉱
  kaivos tai louhos, jonka pääasiallinen tuote on kivihiili

hiilimonoksidi /hˈiːlɪmonˌoksɪdɪ/ (n)
一酸化炭素
  häkä, CO

hiilipaperi /hˈiːlɪpˌaperɪ/ (n)
カーボン紙
  ohut väriä luovuttava paperi, joka kahden paperin väliin sijoitettuna siirtää alempaan paperiin päällimmäiseen paperiin tehdyt merkinnät

hiilivety /hˈiːlɪvˌety/ (n)
炭化水素
  hiilestä ja vedystä koostuva orgaaninen yhdiste, joka palaa hyvin ja vapauttaa runsaasti energiaa, minkä vuoksi käytetään laajasti polttoaineena

hiiltyä /hˈiːltyæ/ (v)
湯気が立つ
  suuttua

hiippakunta /hˈiːpːakˌunta/ (n)
教区
  piispan johtama hallintoalue kirkossa

hiippaläpän notkahdus /hˈiːpːalæpæn nˈotkahdus/ (n)
MVP
  hiippaläpän taipuminen eteiskammion puolelle

hiirenloukku /hˈiːrenlˌoukːu/ (n)
ねずみ捕り
  hiirien pyydystämiseen ja tappamiseen tarkoitettu, tavallisesti laukaisimen ja jousen avulla toimiva yksinkertainen laite

hiiri /hˈiːrɪ/ (n)
ハツカネズミ, 鼠
  moni varsinaisten rottien ja hiirien alalahkoon () kuuluvista rottaeläinten lajeista tai sellaisen yksilö
鼠, マウス
  kämmenen alla pöydällä liikuteltava tietokoneen osoitinlaite

hiirimatto /hˈiːrɪmˌatːo/ (n)
マウスパッド
  tietokoneen hiiren alla käytettävä levymäinen alusta

hiisi /hˈiːsɪ/ (n)
ゴブリン
  fantasiakirjallisuudessa esiintyvä menninkäismäinen olento

hiiva /hˈiːva/ (n)
酵母
  yleisnimi runsaalle joukolle erilaisia hiivasieniä
  leivinhiiva (), taikinaan lisättävä kohotusaine joka käyttää ravintonaan taikinan hiilihydraatteja ja tuottaa kaasua joka saa aikaan taikinan kohoamisen ja muuttumisen kuohkeaksi. Voidaan käyttää myös kiljun ja kotiviinin valmistukseen.

hiki /hˈikɪ/ (n)
汗
  pienten hikirauhasten erite, neste jota kuumuudessa leviää ihon pintaan

hikipaja /hˈikɪpˌaja/ (n)
ブラック企業
  tehdas jossa palkka on matala ja työolot huonot, varsinkin kehitysmaissa

hikirakkulatauti /hˈikɪrˌakːulatˌautɪ/ (n)
汗疹
  (lääketiede) hikirauhasten umpeutumisesta johtuva tila, jossa esiintyy ihonsisäisiä pieniä rakkuloita

hikirauhanen /hˈikɪrˌauhanen/ (n)
汗腺
  hikeä tai ihon ja ihonalaisen rasvakerroksen väliin muodostuvaa eritettä ihon pinnalle erittävä avoeritysrauhanen (glandula sudorifera)

hikka /hˈikːa/ (n)
しゃっくり
  nikotus, tahdoton toistuva pallean nopea lihassupistus ja siitä seuraava ääni

hikoilu /hˈikoilu/ (n)
汗
  se, että hikoilee; hien esiintyminen iholla, erityisesti kainaloissa

hila /hˈila/ (n)
売上げ
  elektroniputken tai kanavatransistorin ohjauselektrodi

hiljainen /hˈiljainen/ (adj)
閑散
  sellainen, joka ei puhu paljoa, vähäpuheinen, lähes puhumaton
  sellainen, jossa ei tapahdu juuri mitään
無言の
  sellainen, joka ei aiheuta paljoa hälyä, jonka aiheuttama ääni on tasoltaan matala; vähä-ääninen, hiiskumaton, äänetön

hiljainen hetki /hˈiljainen hˈetkɪ/ (n)
ホワイト
  tauko keskustelussa, liikenteessä tms.

hiljaisesti /hˈiljaisˌestɪ/ (adv)
静か
  hiljaisella äänellä, äänettömästi

hiljaisuus /hˈiljaisuːs/ (n)
静けさ
  äänen puute

hilla /hˈilla/ (n)
ホロムイイチゴ
  suomuurain. Suokasvi, joka kukkii alkukesällä ja jonka marjat kypsyvät rämeillä heinäkuun lopulla ja korvissa elokuun puolella.

hilleri /hˈillerɪ/ (n)
ケナガイタチ
  eräs eurooppalainen näätäeläin (Mustela putorius)

hillitön /hˈillɪtøn/ (adj)
抑制
  hillitsemätön, kontrolloimaton, pidäkkeetön

hillo /hˈillo/ (n)
ジャム
  marjoista tai hedelmistä ja sokerista keitetty makeanmakuinen seos, jota käytetään esimerkiksi leivonnaisissa

hilpari /hˈilparɪ/ (n)
ハルバード
  kahden käden ase, jossa sauvan päässä on terävä kärki sekä kirves ja sen toisella puolella piikki tai koukku

hilse /hˈilse/ (n)
雲脂, 頭垢
  ihosta, erityisesti päänahasta irtoavat kuolleet ihosolut

himmennin /hˈimmennɪn/ (n)
調光器
  valaisimen valon kirkkauden säätämiseen käytettävä laite

himo /hˈimo/ (n)
色欲
  kiihkeä halu saada jotain

himoita /hˈimoita/ (v)
欲しい
  haluta kiihkeästi

himokas /hˈimokas/ (adj)
エッチ
  himoa tunteva

hinaaja /hˈinaːja/ (n)
タグボート
  alus, joka hinaa toisia laivoja

hinausauto /hˈinausˌauto/ (n)
レッカー
  onnettomuuden ja teknisen vian vuoksi hajonneiden sekä väärin pysäköityjen autojen tai muiden moottoriajoneuvojen siirtämiseen tarkoitettu kuorma-auto

hindi /hˈindɪ/ (n)
ヒンディー語
  hindin kieli, Intiassa ja Bangladeshissä Punjabin ja Rajputanan muodostaman rajan itäpuolella ja Biharin länsipuolella puhuttavien indoeurooppalaisten murreryhmien yhdistelmänä muodostunut kieli. Kirjallisessa hindissä puhekieltä on tehdyin järjestelyin täydennetty sanskritin sivistyssanoilla. Sanalista

hindu /hˈindu/ (n)
ヒンズー人
  hindulaiseen uskontokuntaan kuuluva

hindulaisuus /hˈindulˌaisuːs/ (n)
ヒンズー教
  Intiasta peräisin oleva ryhmä uskontoja

hinkuyskä /hˈiŋkuˌyskæ/ (n)
百日咳
  bakteerin aiheuttama hengityselinsairaus, joka ilmenee yskänpuuskina ja hengenahdistuksena

hinnakas /hˈinnakas/ (adj)
たかい
  hinnaltaan korkea; kallis

hinnasto /hˈinnasto/ (n)
価格表
  luettelo tai lista hinnoista

hinnoittelu /hˈinnoitːˌelu/ (n)
プライシング
  hinnan asettaminen hyödykkeelle

hinta /hˈinta/ (n)
値段, 価格
  se, mitä joku on valmis maksamaan, hyödykkeen arvo markkinoilla

hintaindeksi /hˈintaindˌeksɪ/ (n)
物価
  indeksi, jota käytetään hintakehityksen seuraamiseen

hintalappu /hˈintalˌapːu/ (n)
値札
  myytävään tuotteeseen kiinnitetty hinnan kertova lappunen

hintti /hˈintːɪ/ (n)
おかま
  homoseksuaalinen mies

hioa /hˈioa/ (v)
磨ぐ
  silottaa jnk pintaa

hiomakivi /hˈiomˌakɪvɪ/ (n)
砥石
  hiomiseen käytettävä kivi, kovasin

hipiä /hˈipɪæ/ (n)
顔色
  iho

hippaleikki /hˈipːalˌeikːɪ/ (n)
鬼ごっこ
  lasten leikki, jossa hippana oleva leikkijä yrittää saada muita leikkijöitä kiinni; kiinni jääneestä tulee vuorostaan hippa

hippi /hˈipːɪ/ (n)
ヒッピー
  1960-luvun pasifistiseen liikkeeseen kuulunut tai kyseisen aatteen seuraaja

hippokampus /hˈipːokˌampus/ (n)
海馬
  aivojen osa, joka sijaitsee temporaali- eli ohimolohkojen sisäosissa korvien lähellä, ja jolla on keskeinen rooli muistitoiminnoissa

hiragana /hˈiraɡˌana/ (n)
平仮名
  toinen japanin kielen tavumerkistöistä, jota käytetään yleensä partikkelien ja taivutusmuotojen kirjoittamiseen, ääntämisohjeiden merkitsemiseen sekä lapsille tarkoitettujen tekstien kirjoittamiseen

hiri-motu /hˈirɪmˈotu/ (n)
ヒリモツ語
  Papua-Uudessa-Guineassa puhuttu pidginkieli (kielitunnus: hmo)

hirmulisko /hˈirmulˌisko/ (n)
恐竜
  mesotsooisella maailmankaudella elänyt monimuotoinen matelijoiden ryhmä

hirnahdus /hˈirnahdus/ (n)
いななき
  hirnahtaminen; siitä kuuluva ääni

hirnunta /hˈirnunta/ (n)
いななき
  hirnuminen

hirsi /hˈirsɪ/ (n)
薪
  kaadetun puun jykevähkö runko, luokiteltu puutavaralaji

hirsipuu /hˈirsɪpuː/ (n)
絞首台
  rakennelma, joka on tehtyihmisten hirttämistä varten

hirssi /hˈirssɪ/ (n)
黍
  eräitä heinäkasvien heimon viljoja

hirtehishuumori /hˈirtehˌishuːmˌorɪ/ (n)
絞首台のヒューモア
  karkea huumori toivottomassa asiaintilassa

hirttäytyä /hˈirtːæytˌyæ/ (v)
縊る
  tehdä itsemurha hirttämällä itsensä

hirvi /hˈirvɪ/ (n)
ムース, ヘラジカ
  pohjoisella pallonpuoliskolla elävä märehtijöihin lukeutuva maapallon suurin hirvieläin ()

hirvieläin /hˈirvielæin/ (n)
シカ
  mikä tahansa hirvieläinten heimoon () kuuluva sorkkaeläinten laji tai semmoisen yksilö

hirviö /hˈirvɪø/ (n)
怪物, 化け物
  taruolento, jota pidetään pelottavana ja vaarallisena

hissi /hˈissɪ/ (n)
エレベーター, 昇降機
  laite, joka nostaa tai laskee henkilön tai tavaran tasosta toiseen

histoni /hˈistonɪ/ (n)
ヒストン
  kromatiinissa esiintyvä proteiini, jonka ympärille DNA kiertyy muodostaen nukleosomeja

historia /hˈistorˌia/ (n)
歴史
  menneisyys, menneisyyttä kokonaisuudessaan koskeva ilmaisu

historiallinen /hˈistorɪˌallɪnen/ (adj)
歴史的な
  historiaan liittyvä

historioitsija /hˈistorɪˌoitsɪja/ (n)
歴史家
  historian tapahtumista kirjoittava henkilö, historiankirjoittaja

hitaasti /hˈitaːstɪ/ (adv)
ゆっくり
  vähäisellä nopeudella

hitaus /hˈitaus/ (n)
緩慢
  hidas toiminta ominaisuutena
慣性
  kappaleen kyky vastustaa liikkeen muutosta, inertia, jatkavuus, vitka

hitsata /hˈitsata/ (v)
溶接
  liittää metallikappaleita yhteen saattamalla liitoskohta esim. sulamislämpötilaan

hitsaus /hˈitsaus/ (n)
溶接
  osien liittämistä toisiinsa käyttämällä hyväksi lämpöä ja/tai puristusta siten, että osat muodostavat jatkuvan yhteyden

hitti /hˈitːɪ/ (n)
ヒット
  suosittu musiikkikappale, joka usein saavuttaa nopeasti suosion

hiue /hˈiue/ (n)
ローム
  maalaji, jossa hiesua ja hietaa on lähes yhtä paljon ja savea alle kolmasosa

hiukkanen /hˈiukːanen/ (n)
粒子
  aineosanen, esim. atomi, elektroni tai neutroni

hiukkasfysiikka /hˈiukːasfysˌiːkːa/ (n)
素粒子物理学
  fysiikan osa-alue, joka tutkii aineen ja säteilyn hienorakennetta ja niiden välisiä vuorovaikutuksia; tutkii erityisesti alkeishiukkasia

hiukkaskiihdytin /hˈiukːaskˌiːhdytɪn/ (n)
加速器
  hiukkasfysiikan tutkimuksessa käytettävä laite, joka sähkökentän avulla kiihdyttää ja magneettikentän avulla suuntaa sähköisesti varautuneita hiukkasia tarkoituksena törmäyttää niitä vastakkaisista suunnista toisiinsa alkeishiukkasten havaitsemiseksi

hius /hˈius/ (n)
髪
  ihmisen päälaella kasvava yksittäinen karva, yksi tukan muodostavien hiusten joukossa; yhdysosana myös kuvaannollisessa merkityksessä

hiusharja /hˈiusharja/ (n)
ヘアブラシ
  hiusten harjaamiseen tarkoitettu harja

hiuslakka /hˈiuslakːa/ (n)
ヘアスプレー
  kampaukseen aerosolipullosta lisättävä hiuskiinne

hiussuoni /hˈiussuonɪ/ (n)
毛管
  ohkaisimpia verisuonia

hiustenkuivaaja /hˈiusteŋkwɪvˌaːja/ (n)
ヘアドライヤー
  laite, joka puhaltaa ilmaa joko sellaisenaan tai kuumennettuna ja jolla kuivataan hiuksia

hiusväri /hˈiusværɪ/ (n)
ヘアダイ
  hiusten värjäämiseen käytettävä aine

hmong /hmˈoŋ/ (n)
ミャオ語
  Kiinassa puhuttuja kieliä (kielitunnus: hmn)

hohde /hˈohde/ (n)
輝き
  hohtamisesta aiheutuva näköhavainto

hohotus /hˈohotus/ (n)
哄笑
  äänekäs nauru, hohottaminen

hohtodiodi /hˈohtodˌiodɪ/ (n)
発光ダイオード
  valoa tuottava puolijohdekomponentti

hohtokaija /hˈohtokˌaija/ (n)
キサキインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hoikka /hˈoikːa/ (adj)
ほっそり
  vartaloltaan sopusuhtainen tai laiha; keskimääräistä kapeampi

hoitaa /hˈoitaː/ (v)
世話
  pitää huolta jostakuta/jostakin
治す
  parantaa sairaus

hoitaja /hˈoitaja/ (n)
ナース
  eräs terveydenhoitoalan työntekijä, sairaanhoitaja, terveydenhoitaja

hoitajatar /hˈoitajatar/ (n)
看病人
  naispuolinen hoitaja

hoito /hˈoito/ (n)
治療
  terveydentilan ylläpitäminen

hoksata /hˈoksata/ (v)
気づく
  oivaltaa

hollanti /hˈollantɪ/ (n)
オランダ語
  (kielitiede) hollannin kieli (kielitunnus: nl), Alankomaiden virallinen kieli. Sanalista

hollantilainen /hˈollantɪlˌainen/ (adj)
オランダ
  Alankomaista peräisin oleva tai Alankomaihin liittyvä

hollantilainen /hˈollantɪlˌainen/ (n)
オランダ人
  pyvästi Alankomaissa asuva henkilö

holmium /hˈolmium/ (n)
ホルミウム
  eräs alkuaine (tunnus Ho)

holografia /hˈoloɡrˌafɪa/ (n)
ホログラフィー
  tekniikka, jollaa kuvattavasta kohteesta tulevasta valosta saadaan tallennettua aallon amplitudi ja vaihe, jolloin kuva voidaan toistaa kolmiulotteisena hologrammina

holtiton /hˈoltɪton/ (adj)
無知
  varomaton, piittaamaton, huolimaton
緩い
  pidoton, väljä, löysä

holvi /hˈolvɪ/ (n)
ボールト
  (arkkitehtuuri) kahden muurin ylle ja varaan kiilamaisista kivistä, tiilistä, ja laastista rakennettu tai betonista valettu kaareva kattorakenne

home /hˈome/ (n)
黴, カビ
  mikä tahansa erilaisista sienistä, joiden rihmasto muodostaa kuohkeaa massaa

homeopatia /hˈomeˌopatˌia/ (n)
ホメオパシー
  eräs vitalistinen hoitomuoto, jossa homeopaattisten lääkkeiden ajatellaan aktivoivan kehon omaa paranemisprosessia, tunnettu erityisesti runsaasti laimennetuista lääkkeistään, joissa ei ole molekyyliäkään lääkeainetta jäljellä

homeostaasi /hˈomeˌostaːsɪ/ (n)
恒常性
  elimistön sisäinen tasapaino

homo /hˈomo/ (n)
ゲイ
  homoseksuaali yleisesti, mies tai nainen

homoavioliitto /hˈomoˌavɪolˌiːtːo/ (n)
ゲイの結婚, 同性結婚
  avioliitto kahden miehen tai naisen välillä

homofobia /hˈomofˌobɪa/ (n)
ホモフォビア
  negatiivisia asenteita, tunteita ja tekoja homoseksuaaleja kohtaan; homokammo

homofoni /hˈomofˌonɪ/ (n)
同音語
  sana, joka ääntyy samalla tavalla toisen sanan kanssa, mutta jolla on eri merkitys

homogeeninen /hˈomoɡˌeːnɪnen/ (adj)
同質的
  koostumukseltaan yhtenäinen, aineksiltaan tasakoosteinen, tasa-aineinen

homoliitto /hˈomolˌiːtːo/ (n)
ゲイの結婚
  samaa sukupuolta olevien avioliitto

homoseksuaali /hˈomosˌeksuˌaːlɪ/ (n)
同性愛者 どうせいあいしゃ
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva henkilö

homoseksuaalinen /hˈomosˌeksuˌaːlɪnen/ (adj)
同性愛者
  samaa sukupuolta olevaan henkilöön, miesten keskeistä tai naisten keskeistä, seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva

homoseksuaalisuus /hˈomosˌeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
同性愛, どうせいあい
  seksuaalisen ja tunnepohjaisen mielenkiinnon kohdistuminen samaa sukupuolta olevaan

homotutka /hˈomotˌutka/ (n)
ゲイダー
  homoseksuaalin stereotyyppiin perustuva vaistomainen kyky aavistaa kuka on homoseksuaali

hondurasilainen /hˈondurˌasɪlˌainen/ (n)
ホンジュラス人
  pysyvästi Hondurasissa asuva henkilö

hopea /hˈopea/ (n)
銀
  metallinen aine, pehmeä valkoinen jalometalli. Hopean kemiallinen merkki on Ag.

hopeahäät /hˈopeahæːt/ (n)
銀婚式
  häiden kahdeskymmenesviides vuosipäivä

hopeamitali /hˈopeˌamɪtˌalɪ/ (n)
銀メダル
  urheilu- ym. kilpailuissa toiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

hopeamitalisti /hˈopeˌamɪtalˌistɪ/ (n)
銀メダリスト
  kilpailussa hopeamitalilla palkittu, toiseksi parhaasti sijoittunut

horisontti /hˈorɪsˌontːɪ/ (n)
地平線
  näennäinen viiva, joka erottaa toisistaan maan ja taivaan jakaen näkökentän kaikki suunnat kahteen osaan: niihin, jotka kohtaavat Maan pinnan, ja niihin, jotka eivät kohtaa

hormoni /hˈormonɪ/ (n)
ホルモン
  (endokrinologia, fysiologia}} elimistön kemiallinen välittäjäaine, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron kautta

horoskooppi /hˈoroskˌoːpːɪ/ (n)
星占い
  astrologinen piirros, joka kuvaa taivaankappaleiden asentoja tietyllä hetkellä

hortensia /hˈortensˌia/ (n)
紫陽花
  hortensioiden () suvun kasvi

hotelli /hˈotellɪ/ (n)
ホテル, 旅館
  majapaikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta, tavallisesti yöpymistä huoneessa

houkutella /hˈoukutella/ (v)
誘惑
  yrittää saada tulemaan luokse tai tekemään jotakin esim. lahjomalla

housut /hˈousut/ (n)
ズボン
  jalat ja alavartalon peittävä, kaksilahkeinen vaatekappale

hovi /hˈovɪ/ (n)
宮廷
  hallitsijan asunto, tilukset ja muu lähiympäristö sekä siihen kuuluva henkilökunta, hoviväki

hovimestari /hˈovɪmˌestarɪ/ (n)
ボーイ長
  päätarjoilija

huhmar /hˈuhmar/ (n)
すり鉢
  maljamainen astia, jota käytetään erilaisten, erityisesti ruoanlaittoon liittyvien ainesten (mm. yrttien ja pippurien) hienontamiseen

huhtikuu /hˈuhtɪkuː/ (n)
四月, 4月
  vuoden neljäs kuukausi, maaliskuun ja toukokuun välissä

huhu /hˈuhu/ (n)
噂
  juoru, kuulopuhe

huijari /hwˈijarɪ/ (n)
薮医者
  henkilö, joka valehtelee muille ihmisille saadakseen taloudellista hyötyä, esim. rahaa, tavaraa
ペテン師
  henkilö, joka on muuta kuin väittää olevansa

huijata /hwˈijata/ (v)
まやかす
  pettää, olla epärehellinen

huikea /hwˈikea/ (adj)
巨大
  Hyvin suuri.

huilisti /hwˈilɪstɪ/ (n)
フルーティスト
  huilun soittaja

huilu /hwˈilu/ (n)
笛
  nokkahuilu, poikkihuilu tai muu niiden kaltainen puupuhallin

huimaus /hwˈimaus/ (n)
くらくら
  tasapainon menettämisen tunne esimerkiksi korkealta alas katsottaessa tai noustessa seisomaan äkillisesti

huippu /hwˈipːu/ (n)
山頂
  korkein kohta

huippukokous /hwˈipːukokous/ (n)
サミット
  valtion tai hallituksen päämiesten välinen kokous

huippumikroskooppinen piidioksiditulivuorikonioosi /hwˈipːumˌikroskˌoːpːɪnem pˈiːdɪˌoksɪdˌitulɪvˌuorɪkˌonɪˌoːsɪ/ (n)
ニューモノウルトラマイクロスコーピックシリコヴォルケーノコニオシス
  kuviteltu tulivuorten hienojakoisen silikaattipitoisen tuhkan hengittämisen aiheuttama pölykeuhko

hukkua /hˈukːua/ (v)
水死
  kuolla tukehtumalla hengitettyään nestettä
亡びる
  hävitä, kadota, joutua kadoksiin

hukuttaa /hˈukutːaː/ (v)
圧倒
  tappaa upottamalla, upottaa kuoliaaksi

huligaani /hˈulɪɡˌaːnɪ/ (n)
ならず者
  ilkitöiden tekijä

huliganismi /hˈulɪɡanˌismɪ/ (n)
悪たれ
  ilkivaltainen hulinoiva käyttäytyminen, väkivallan muoto

hullu /hˈullu/ (adj)
気が狂った
  mielisairas

hullu /hˈullu/ (n)
気違い
  mielisairas

hulluus /hˈulluːs/ (n)
狂気
  järjettömyys, mielettömyys

humaani /hˈumaːnɪ/ (adj)
人道的
  inhimillinen, ihmisystävällinen, suvaitsevainen

humala /hˈumala/ (n)
ホップ
  hamppukasvien heimon monivuotinen köynnöskasvi (), yleinen oluen mauste, jona käytetään humalan emikukinnoista saatavaa humalajauhoa, (yleisesti) mikä tahansa humalien () suvun kasvi

humalatila /hˈumalˌatɪla/ (n)
酔い
  juodun alkoholin aiheuttama päihtymys

humanismi /hˈumanˌismɪ/ (n)
ヒューマニズム, 人文主義
  ihmisyyteen perustuva elämänkatsomus

humanitaarinen /hˈumanɪtˌaːrɪnen/ (adj)
人道主義的
  ihmisystävällinen

humanoidi /hˈumanˌoidɪ/ (n)
ヒューマノイド
  jokin olento, joka muistuttaa ihmistä; sana yhdistetään arkisessa kielenkäytössä usein avaruusolioihin

hummeri /hˈummerɪ/ (n)
伊勢海老
  euroopanhummeri (Homarus gammarus), Atlantissa esiintyvä suurikokoinen äyriäinen

humoreski /hˈumorˌeskɪ/ (n)
ユーモレスク
  lyhyt leikillinen kertomus tai sävellys

humus /hˈumus/ (n)
腐植土
  tumma, eloperäinen maa-aines, jossa on runsaasti humushappoja

hunaja /hˈunaja/ (n)
蜂蜜
  makea ja tahmea neste, jota mesipistiäiset ja erityisesti mehiläiset tuottavat kukkien medestä ja kasvien tai kirvojen erittämästä mesikasteesta ravinnokseen. Ihminen on hyödyntänyt mehiläisten keräämää hunajaa aluksi luonnonpesistä ottamalla ja nykyisin tarhaamalla mehiläisiä.

hunni /hˈunnɪ/ (n)
フン族
  300-luvulla Eurooppaan hyökänneen paimentolaiskansan jäsen

huntu /hˈuntu/ (n)
ベール
  hiuksia ja kasvoja peittävä naisten vaate

huoata /hˈuoata/ (v)
ため息
  huokaista, hengähtää

huolellinen /hˈuolellɪnen/ (adj)
注意深い
  säntillinen, tarkka

huolenaihe /hˈuolenˌaihe/ (n)
悩み事
  huolta synnyttävä aihe

huolestunut /hˈuolestunut/ (adj)
心配
  sellainen, joka odottaa jotain negatiivista tapahtuvaksi

huoleton /hˈuoleton/ (adj)
のんきな
  joka ei kanna huolta

huoli /hˈuolɪ/ (n)
悩み
  usein rauhattomuutena ilmenevä, monesti tiedostamaton, mieltä painava tunne

huolimatta /hˈuolɪmˌatːa/ (adv)
にもかかわらず
  jostakin asiasta piittaamatta; silti, vaikka

huolimattomuus /hˈuolɪmˌatːomuːs/ (n)
疎か
  se, että on huolimaton

huoltaja /hˈuoltaja/ (n)
保護者
  lapsen edun valvoja; henkilö joka vastaa virallisesti alaikäisestä henkilöstä

huoltoasema /hˈuoltoˌasema/ (n)
ガソリンスタンド
  liike josta saa autoihin varaosia ja huoltopalveluja sekä polttoainetta

huomata /hˈuomata/ (v)
気づく
  havaita, kiinnittää huomionsa, panna merkille

huomattava /hˈuomatːˌava/ (adj)
著名
  tärkeä, erityisesti merkille pantava

huomauttaa /hˈuomautːaː/ (v)
指摘する, 注意を促す
  antaa huomautus
気付かせる
  muistuttaa

huomautus /hˈuomautus/ (n)
但書き
  jnk asian tarkennukseksi tai täydennykseksi esitetty selitys

huomenna /hˈuomenna/ (adv)
明日
  kuluvan päivän jälkeisenä päivänä

huominen /hˈuomɪnen/ (n)
明日
  seuraava päivä

huomio /hˈuomɪo/ (n)
注意
  tarkkaavaisuus, varteenotto

huone /hˈuone/ (n)
部屋, 室
  rakennuksen muista osista yleensä seinillä erotettu tila

huoneisto /hˈuoneisto/ (n)
アパート
  asuin- tai liiketilana käytettävä, yhdestä tai useammasta huoneesta koostuva kokonaisuus kerrostalossa, rivitalossa tai liikerakennuksessa

huonekalu /hˈuonekˌalu/ (n)
家具
  tilassa tai huoneessa oleva käyttöesine

huonekärpänen /hˈuonekˌærpænen/ (n)
家蝿
  Muscidae-heimon tummanharmaa kaksisiipilaji (Musca domestica) , joka elää kaikkialla maapallolla, viihtyy erityisesti eläinsuojissa ja asunnoissa, sekä niiden läheisyydessä

huonepalvelu /hˈuonepˌalvelu/ (n)
ルームサービス
  hotellin tarjoama palvelu, jolla hotellin asiakas voi tilata ruokaa tai juomaa huoneeseensa

huono /hˈuono/ (adj)
悪い
  laadultaan puutteellinen, kehno, huonolaatuinen

huonontua /hˈuonontˌua/ (v)
悪い
  muuttua huonommaksi

huopa /hˈuopa/ (n)
フェルト
  villasta, karvoista ym. huovuttamalla eli vanuttamalla valmistettu kangasmainen tuote

huopakynä /hˈuopakˌynæ/ (n)
フェルトペン
  kynä, jossa muste siirtyy paperille huokoisesta kuitukärjestä

huora /hˈuora/ (n)
売春婦
  prostituoitu

huorata /hˈuorata/ (v)
売春婦を買う
  myydä itseään, toimia prostituoituna

huotra /hˈuotra/ (n)
鞘
  pääosin nahkainen miekan säilytyssuoja, miekan tuppi

huppari /hˈupːarɪ/ (n)
パーカー
  hupullinen pusero

huppu /hˈupːu/ (n)
フード
  takin, paidan, kaavun tms. selkäosan yläreunasta lähtevä vaatteen osa, joka voidaan vetää pään yli

huppuparatiisikaija /hˈupːupˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
ヒスイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

huppuraitakaija /hˈupːurˌaitakˌaija/ (n)
サイシキインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hurrata /hˈurrata/ (v)
励ます
  osoittaa arvostusta tai suosiota (varsinkin käyttämällä sanaa ”hurraa”)

hurrikaani /hˈurrɪkˌaːnɪ/ (n)
ハリケーン
  trooppinen hirmumyrsky, joka esiintyy Meksikonlahdella

husaari /hˈusaːrɪ/ (n)
ユサール
  alun perin unkarilainen kevyen ratsuväen sotilas

huudahtaa /hˈuːdahtaː/ (v)
叫ぶ
  huutaa lyhyesti ja nopeasti

huuhkaja /hˈuːhkaja/ (n)
ワシミミズク, 鷲木菟
  kookas, ruskeankeltainen, mustankirjava pöllöjen heimoon kuuluvan huuhkajien lintusuvun laji

huuhtoa /hˈuːhtoa/ (v)
濯ぐ
  huljuttaa vedessä, valella vedellä tai nesteellä, varsinkin vähäisen lian tai puhdistusaineen poistamiseksi

huuli /hˈuːlɪ/ (n)
唇
  ihmisen ja monien muiden nisäkkäiden pehmeä suun ympäristö; yleensä monikossa, jolloin tarkoitetaan ylähuulta ja alahuulta

huuliharppu /hˈuːlɪhˌarpːu/ (n)
ハーモニカ
  soitettaessa huulia vasten asetettava soitin, jonka liuskamaiset viritetyt kielet soivat läpivirtaavan ilman vaikutuksesta. Sävelasteikko löytyy huulia vasten asetettavan sivun pituudelta. Eri sävel löytyy vastaavalta kohdalta puhallettaessa ja imettäessä ilmaa.

huulipuna /hˈuːlɪpˌuna/ (n)
口紅, リップスティック
  huulten värjäykseen käytettävä, perinteisesti punasävyinen kosmetiikkatuote

huumausaine /hˈuːmausˌaine/ (n)
麻薬
  huume; päihde, jonka kauppa ja/tai hallussapito on laissa säädetty rangaistavaksi teoksi

huume /hˈuːme/ (n)
麻薬
  huumausaine, laiton päihde

huumekauppias /hˈuːmekˌaupːɪas/ (n)
麻薬密売人
  henkilö, joka myy huumeita

huumori /hˈuːmorɪ/ (n)
ユーモア
  leikinlasku; hyväntahtoinen suhtautuminen koomisiin ilmiöihin

huumorintaju /hˈuːmorˌintaju/ (n)
ユーモアのセンス
  kyky ymmärtää huumoria

huuri /hˈuːrɪ/ (n)
フーリー
  islamilainen paratiisissa uskovaisia palveleva neitsyt

huurre /hˈuːrre/ (n)
霜
  jääkidekerros, joka syntyy pakkasella korkean ilmankosteuden olosuhteissa eri pinnoille

huutaa /hˈuːtaː/ (v)
叫ぶ, 怒鳴る
  puhua hyvin lujaa

huutokauppa /hˈuːtokˌaupːa/ (n)
競売, オークション
  kaupaksi tarjoaminen läsnä oleville ostajille suullisten ja julkisten ostotarjousten tekemistä varten

huutomerkki /hˈuːtomˌerkːɪ/ (n)
感嘆符
  välimerkki !, jolla päätetään painollinen lause tai huudahdusrepliikki

huvipuisto /hˈuvɪpwˌisto/ (n)
アミューズメントパーク
  huvitteluun tarkoitettu paikka, jossa on erilaisia laitteita: karuselleja, vuoristoratoja tai vastaavia

huvittaa /hˈuvɪtːaː/ (v)
もてなす
  aiheuttaa huvitusta, olla huvittava

hyasintti /hˈyasˌintːɪ/ (n)
ヒヤシンス
  tuoksuhyasintti, koristekasviksi kasvatettava sipulikasvi Hyacinthus orientalis

hyasinttiara /hˈyasˌintːɪˌara/ (n)
スミレコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hybridi /hˈybrɪdɪ/ (n)
雑種
  yhden tai useamman asian risteymä

hydraatti /hˈydraːtːɪ/ (n)
水和物
  veden muodostama molekyyliyhdiste, jossa . Esim. veteen liuennut yhdiste tai kidevedellinen ioniyhdiste

hydridi /hˈydrɪdɪ/ (n)
水素化物
  hydridi-ioni, vedyn anioni, H−

hydroksidi /hˈydroksˌidɪ/ (n)
水酸化物
  vedyn ja hapen muodostama negatiivinen ioni (OH−)

hydroksonium /hˈydroksonium/ (n)
ヒドロニウム
  veden ja vedyn reaktiossa syntyvä kationi, H₃O+

hydrologia /hˈydrolˌoɡɪa/ (n)
水文学
  vesitiede, geofysiikan osa-alue, joka tutkii veden esiintymistä, ominaisuuksia ja kiertokulkua maapallolla

hydrolyysi /hˈydrolˌyːsɪ/ (n)
加水分解
  veden vaikutuksesta energiaa vapauttava ja aineen kemiallista koostumusta muuttava reaktio

hyeena /hˈyeːna/ (n)
ハイエナ
  joukko lähinnä Afrikassa eläviä vahvaleukaisia kissoille ja näätäeläimille sukua olevia petoja ja raadonsyöjiä

hygieeninen /hˈyɡɪˌeːnɪnen/ (adj)
衛生的
  hygienian mukainen, joka ei sisällä taudinaiheuttajia, puhdas

hygienia /hˈyɡienˌia/ (n)
衛生
  yksilöiden ja yhteisöjen terveydenhoitoa tutkiva tiede, osa ehkäisevää lääketiedettä, mihin kuuluu mm. tarttuvien tautien torjunta

hylje /hˈylje/ (n)
あざらし, 海豹
  jokin eväjalkaisista vedessä viihtyvistä -heimon nisäkkäistä. Suomessa säännöllisesti tavattavia lajeja ovat harmaahylje eli halli ja norppa.

hylkiö /hˈylkɪø/ (n)
のけ者
  henkilö, jota hyljeksitään muun yhteiskunnan toimesta

hylly /hˈylly/ (n)
棚
  kahden tuen välissä lepäävä vaakasuora taso, jolla pidetään tavaroita; hyllykön taso

hylätä /hˈylætæ/ (v)
放っておく
  jättää heitteille, hoidotta; jättää pois käytöstä

hymiö /hˈymɪø/ (n)
スマイリー
  kirjainmerkeistä koostuva ihmisnaamaa tai vastaavaa esittävä merkintä. Esim. :-), ^.^ tai ☺

hymni /hˈymnɪ/ (n)
聖歌
  juhlallinen (kuoro)laulu

hymy /hˈymy/ (n)
微笑, 微笑み
  kasvoilla, erityisesti huulilla ja suupielissä, myös silmissä ja silmien seudulla näkyvä iloista suhtautumista tai halveksuntaa viestivä ilme.

hymyillä /hˈymyillæ/ (v)
微笑む
  laittaa kasvonsa hymyyn vetämällä suutaan tai suupieliään; pitää hymyä kasvoillaan; olla hymyssäsuin, hymyssä huulin, hymyssä silmin; olla hymyn virneessä.

hymykuoppa /hˈymykˌuopːa/ (n)
えくぼ
  joidenkin henkilöiden hymyillessä poskeen muodostuva syvennys

hyperbeli /hˈyperbˌelɪ/ (n)
双曲線
  käyrä, jonka kahdesta polttopisteestä mitattujen etäisyyksien erotuksen itseisarvo on vakio

hyperglykemia /hˈyperɡlˌykemˌia/ (n)
高血糖症
  liian korkea verensokeri; veriplasman glukoosipitoisuus yli 12 mmol/l

hyperkuutio /hˈyperkˌuːtɪo/ (n)
超立方体
  kuutiokäsitteen yleistys useampaan ulottuvuuteen

hyperlinkki /hˈyperlˌiŋkːɪ/ (n)
ハイパーリンク
  hypertekstissä oleva viite toiseen dokumenttiin tai resurssiin

hypermarketti /hˈypermˌarketːɪ/ (n)
ハイパーマーケット
  suurikokoinen vähittäiskaupan myymälä

hypersomnia /hˈypersˌomnɪa/ (n)
過眠症
  liikaunisuus, sairaalloinen uneliaisuus

hypertrofia /hˈypertrˌofɪa/ (n)
肥大
  lihassolun poikkipinta-alan kasvu

hypnoosi /hˈypnoːsɪ/ (n)
催眠
  transsin kaltainen tila, jossa henkilö on altis suggestiolle

hypoglykemia /hˈypoɡlˌykemˌia/ (n)
低血糖
  verensokerin vajaus; liian matala verensokeri; veriplasman glukoosipitoisuus alle 70 mg/dl eli 4 mmol/l

hypokalemia /hˈypokˌalemˌia/ (n)
低カリウム血症
  liian vähäinen veren kaliumpitoisuus

hypokondria /hˈypokˌondrɪa/ (n)
ヒポコンデリー
  psyykkinen sairaus, jossa henkilö kuvittelee sairastavansa jotakin vakavaa tautia

hypotalamus /hˈypotˌalamus/ (n)
視床下部
  väliaivojen pohjaosa

hypoteesi /hˈypotˌeːsɪ/ (n)
仮説
  tutkittava väite; oletus, otaksuma, olettamus; tietylle ilmiölle ehdotettu selitys, jonka täytyy olla tieteellisten menetelmien mukaisesti testattavissa: testaamalla se voidaan osoittaa virheelliseksi tai sen paikkansapitävyyden puolesta voidaan saada näyttöä

hypotenuusa /hˈypotenˌuːsa/ (n)
斜辺
  suorakulmaisen kolmion suoran kulman vastainen sivu

hyppy /hˈypːy/ (n)
ジャンプ
  hyppäämisen teko tai tapahtuma

hyppynaru /hˈypːynˌaru/ (n)
縄跳び
  naru, jota pyöritetään tavallisesti kahdella kädellä itsensä ympäri niin, että narulenkki lentää pään yli ja hypätessä se menee jalkojen alta. Narun yli hypitään muillakin tavoin. Kuntoiluväline, jota voi käyttää myös pareittain. Pitkää narua voi käyttää useampikin narunhyppääjä samanaikaisesti, kun narun molemmissa päissä on pyörittäjä.

hypätä /hˈypætæ/ (v)
降下
  ponnistaa irti maasta jaloillaan yhden kerran; tehdä yksi hyppy

hyrrä /hˈyrræ/ (n)
独楽
  lelu, joka koostuu kiekosta ja sen läpi kulkevasta akselista, jonka päälle sen voi laittaa pyörimään

hystereesi /hˈysterˌeːsɪ/ (n)
ヒステリシス
  kasvavan ja pienenevän suureen välinen ero

hytti /hˈytːɪ/ (n)
キャビン
  laivassa tai junassa oleva erillinen huone, jossa matkustajat ja miehistön jäsenet voivat nukkua ja viettää aikaansa. Hytti voi olla tarkoitettu yhdelle tai useammalle henkilölle.

hyttynen /hˈytːynen/ (n)
蚊
  jokin heimon Culicidae-hyönteinen, joista osa imee verta ravinnokseen

hyttysverkko /hˈytːysvˌerkːo/ (n)
蚊屋
  hyttysiltä suojaava verkko

hyve /hˈyve/ (n)
美徳
  hyvä tapa

hyvin /hˈyvɪn/ (adv)
良く
  hyvällä tavalla; niin, että tulos on hyvä
とても
  adjektiivia vahvistava määrite; oikein, erittäin, kovin, sangen

hyvinvointi /hˈyvɪnvˌointɪ/ (n)
福利
  erityisesti yksilön kokema olotila, jossa hän tuntee itsensä ainakin kohtuullisen terveeksi ja kokee olevansa sosiaalisesti ja taloudellisesti riittävän turvatussa asemassa

hyvinvointivaltio /hˈyvɪnvˌointɪvˌaltɪo/ (n)
福祉国家
  valtio, joka merkittävissä määrin tarjoaa kaikille kansalaisille sosiaaliturvaa, erilaisia julkisia palveluita ja joka jakaa kansalaisten varallisuuseroja uusiksi tulonsiirtoina tarvitseville ottamalla niiltä, joilla on enemmän vaurautta; erityisesti sosiaalidemokratian mukainen valtion rooli yhteiskunnassa; valtio, jonka huono-osaiset kansalaiset pärjäävät taloudellisesti tulonsiirtojen avulla ja jossa verotetaan maksukyvyn mukaan; sosiaalivaltio

hyvä /hˈyvæ/ (adj)
いい, 良い
  sellainen, joka tai mikä on eettisesti ja muutoinkin positiivinen

hyväksyä /hˈyvæksˌyæ/ (v)
受け入れる
  päättää jonkin olevan hyvä tai sopiva, kelpuuttaa, suostua

hyvännäköinen /hˈyvænnækˌøinen/ (adj)
かっこいい
  sellainen, jonka tai minkä näkeminen saa aikaan miellyttävän tuntemuksen; esteettinen, kaunis

hyväntahtoinen /hˈyvæntˌahtoinen/ (n)
親切
  sellainen, joka tahtoo hyvää muille

hyväntekeväisyys /hˈyvæntˌekevˌæisyːs/ (n)
慈善
  hyvän tekeminen sitä tarvitseville, esimerkikisi antamalla rahaa, tavaroita tai palvelemalla muuten

hyvästi /hˈyvæstɪ/ (adv)
さようなら
  hyvin, hyvällä tavalla, hyvin tuloksin

hyväuskoinen /hˈyvæˌuskoinen/ (adj)
だまされやすい
  joka uskoo helposti hänelle kerrotut asiat eikä epäile vilppiä

hyytelö /hˈyːtelø/ (n)
ゼリー
  (keittiö) pehmeä, joustava massa, joka muodostuu mehun, kala-, kasvis- tai lihaliemen jäähtyessä niissä luonnostaan olevan tai lisätyn hyytelöimisaineen vaikutuksesta

hyytyä /hˈyːtyæ/ (v)
凝固
  kovettua, jähmettyä

hyödyllinen /hˈyødyllɪnen/ (adj)
便利
  sellainen, josta on hyötyä

hyödytön /hˈyødytøn/ (adj)
無用
  sellainen, josta ei ole hyötyä

hyökkäys /hˈyøkːæys/ (n)
攻撃
  toimi, jonka päämääränä on vastustajan tuhoaminen tai vahingoittaminen niin, että sen on mahdotonta jatkaa taistelua

hyökkääjä /hˈyøkːæːjæ/ (n)
ストライカー
  pallopeleissä pelaaja jonka tehtävänä on tehdä maaleja tms.

hyökätä /hˈyøkætæ/ (v)
侵害
  käydä tietyn henkilön tai asian kimppuun fyysisesti tai sanallisesti

hyönteinen /hˈyønteinen/ (n)
昆虫
  jokin Insecta-luokkaan kuuluvista niveljalkaisista eläimistä

hyönteismyrkky /hˈyønteismˌyrkːy/ (n)
殺虫剤
  (torjunta-aine) Tuhohyönteisten torjuntaan käytetty myrkky

hyönteissyöjä /hˈyønteissˌyøjæ/ (n)
食虫動物
  lintu, matelija tai muu eläin joka syö hyönteisiä

hyönteistiede /hˈyønteistˌiede/ (n)
昆虫学
  hyönteisiä tutkiva tieteenala

hyöty /hˈyøty/ (n)
公益
  jokin asia, joka edesauttaa jotain toista asiaa

hyötysuhde /hˈyøtysˌuhde/ (n)
効率
  se, kuinka suuri osa panoksesta muuttuu tuotokseksi (ilmaistaan suhdelukuna)

hyötyä /hˈyøtyæ/ (v)
得する
  saada jostakin jotakin hyötyä tai etua

hädin tuskin /hˈædɪn tˈuskɪn/ (adv)
ぎりぎり, やっとのことで
  juuri ja juuri, vaivoin, tuskin; vain vähän

häiritä /hˈæirɪtæ/ (v)
乱す
  vaikuttaa hidastavasti tai sekoittavasti jonkun työskentelyyn, olla häiriöksi; estää jonkin toimintaa

häiriö /hˈæirɪø/ (n)
動乱
  jokin tilapäinen haitta, keskeytys, epäjärjestys, virheellisyys tms.

häivehävittäjä /hˈæivehævˌitːæjæ/ (n)
ステルス機
  hävittäjälentokone, joka on muotoiltu siten, että se on mahdollisimman hankala tutkan havaittavaksi

häkki /hˈækːɪ/ (n)
おり
  tila, jossa pidetään eläimiä verkon tai kalterien takana

hämmästyttää /hˈæmmæstˌytːæː/ (v)
びっくりする
  saattaa hämmästyneeksi, tehdä hämmästyneeksi

hämähäkinseitti /hˈæmæhækˌinseitːɪ/ (n)
クモの巣
  hämähäkin kutoma pyyntiverkko

hämähäkinverkko /hˈæmæhækˌinverkːo/ (n)
クモの網
  hämähäkin ravinnon pyyntiä varten seitistä kutoma verkko

hämähäkki /hˈæmæhˌækːɪ/ (n)
蜘蛛, クモ
  jokin lahkon Araneae niveljalkainen hämähäkkieläin

hämähäkkieläin /hˈæmæhˌækːielæin/ (n)
クモ形類
  hämähäkkieläinten luokkaan () kuuluva laji tai yksilö

hämärä /hˈæmæræ/ (adj)
朧気
  sellainen, jossa on heikko valaistus, pimeähkö

hämärä /hˈæmæræ/ (n)
薄明かり
  heikko valaistus, pimeys

hännystakki /hˈænnystˌakːɪ/ (n)
テールコート
  frakin tai saketin kanssa käytettävä takki, jossa on pitkät liepeet eli hännykset takana.

hännystellä /hˈænnystellæ/ (n)
甘える
  liehakoida, mielistellä

häntä /hˈæntæ/ (n)
尻尾
  selkärankaisilla maaeläimillä selkärangan jatkona peräaukon yläpuolella sijaitseva ruumiinosa

häntäluu /hˈæntæluː/ (n)
尾骨
  selkärangan alimmat 3–5 nikamaa, jotka (ihmisellä) ovat jäänne hännästä ()

häntänikama /hˈæntænˌikama/ (n)
尾椎
  jokin ihmisen selkärangan 3–5:stä alimmasta yhteen kasvaneesta nikamasta, jotka yhdessä muodostavat häntäluun ()

häpeä /hˈæpeæ/ (n)
恥
  huonommuuden tunteesta tai sopimattomasta teosta johtuva negatiivinen tunne

häpeällinen /hˈæpeˌællɪnen/ (adj)
不名誉
  häpeäksi oleva

häpeäpaalu /hˈæpeæpˌaːlu/ (n)
さらし台
  jalkapuuta muistuttava laite, johon tuomittu kiinnitetään julkisesti näytteille päästään ja käsistään

häpy /hˈæpy/ (n)
外陰部
  (anatomia) naisen ulkosynnyttimet

häpyhuulet /hˈæpyhˌuːlet/ (n)
陰唇
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, isot tai pienet häpyhuulet

häpyhuuli /hˈæpyhˌuːlɪ/ (n)
陰脣
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, toinen isoista tai pienistä häpyhuulista

häpykarva /hˈæpykˌarva/ (n)
陰毛
  häpykarvoituksen karva

häpykarvoitus /hˈæpykˌarvoitus/ (n)
陰毛
  ihmisillä vartalon etupuolella ulkoisten sukuelinten tuntumassa ja osin niitä verhoten sijaitseva häpykarvoista koostuva karvoitus

häpykieli /hˈæpykˌielɪ/ (n)
陰核, クリトリス
  naisen sukupuolielinten herkin osa

härkä /hˈærkæ/ (n)
去勢雄牛
  kuohittu urospuolinen nautaeläin tai poro

härkätaistelija /hˈærkætˌaistelˌija/ (n)
闘牛士
  Näytöksissä härän kanssa taisteleva henkilö eli matadori.

härkätaistelu /hˈærkætˌaistelu/ (n)
闘牛, 雄牛の戦い
  kansanhuvi, jossa pikadorit ja banderillot auttavat matadoria surmaamaan härän

härnätä /hˈærnætæ/ (v)
からかう
  ärsyttää (tahallaan, haastaen), kiusoitella

häränliha /hˈærænlˌiha/ (n)
ビーフ
  yleensä täysikasvuisen naudan liha elintarvikkeena käytettäväksi

hävetä /hˈævetæ/ (v)
恥じる
  tuntea häpeää jstk

hävittäjä /hˈævɪtːˌæjæ/ (n)
駆逐艦
  toisia aluksia suojaamaan kehitetty sota-alustyyppi, jotka yleensä käsitetään 4000-10000 tonnin massaisiksi

hävitä /hˈævɪtæ/ (v)
消える
  mennä pois näkyvistä, kadota
  mennä nollaan
姿を消します
  kuolla, jäädä unohduksiin
負ける
  jäädä tappiolle, joutua häviölle pelissä, oikeudenkäynnissä tai kilpailussa

häämatka /hˈæːmatka/ (n)
ハネムーン
  hääparin häiden jälkeen tekemä lomamatka

häät /hˈæːt/ (n)
結婚式
  seremonia, jossa kaksi ihmistä vihitään keskenään avioliittoon

häätö /hˈæːtø/ (n)
立ち退かせること
  viranomaisen täytäntöönpanotoimenpide, jolla vuokralainen tai muu toisen omistamaa kiinteistöä tai huoneistoa hallitseva pakotetaan muuttamaan pois

hökkeli /hˈøkːelɪ/ (n)
仮小屋
  hatararakenteinen, tavallisesti pienikokoinen talo tai mökki

hölkkä /hˈølkːæ/ (n)
ジョギング
  kevyt juokseminen
  kevyesti juostu lenkki

hölkätä /hˈølkætæ/ (v)
ジョギング
  juosta rauhallisesti

hölmö /hˈølmø/ (n)
あほ
  typerä henkilö; henkilö, joka ei ole viisas; typerys

hölynpöly /hˈølympˌøly/ (n)
でたらめ
  joutava tai paikkaansa pitämätön puhe tai väite

hömötiainen /hˈømøtɪˌainen/ (n)
コガラ
  eräs Suomessakin pesivä pienikokoinen varpuslintu

höyhen /hˈøyhen/ (n)
羽
  linnun orvaskeden sarveismuodostuma

höyry /hˈøyry/ (n)
蒸気
  kaasu, joka on lähellä nesteytymistä, vesihöyry

höyrykone /hˈøyrykˌone/ (n)
蒸気機関
  yl. mäntähöyrykone, lämpövoimakone, joka muuntaa vesihöyryn sisältämän lämpöenergian liike-energiaksi

höyrylaiva /hˈøyrylˌaiva/ (n)
汽船
  laiva, jonka pääkone toimii höyryvoimalla

höyryttää /hˈøyrytːæː/ (v)
蒸す
  kypsentää ruokaa kuumassa höyryssä, esim. kattilassa kiehuvan veden yllä siivilässä

höyryveturi /hˈøyryvˌeturɪ/ (n)
蒸気機関車
  veturi, jonka voimanlähde on höyrykone

höyste /hˈøyste/ (n)
調味料
  jokin ruokaan maun vuoksi lisättävä ruoka-aine

höystää /hˈøystæː/ (v)
味付け
  (ruoasta) lisätä höysteeksi, tarjota jonkin kanssa
  tarjota jonkin kanssa

iankaikkisesti /ˈiaŋkˌaikːɪsˌestɪ/ (adv)
ずっと
  aina, ikuisesti

ibuprofeiini /ˈibuprˌofeˌiːnɪ/ (n)
イブプロフェン
  laajasti käytössä oleva tulehduskipulääke, jonka vaikutusmekanismina on syklo-oksygenaasientsyymin toiminnan estäminen ja sitä kautta prostaglandiinisynteesin inhibointi

idea /ˈidea/ (n)
着想
  ajatus, oivallus, keksintö, pulman ratkaisu

idealismi /ˈidealˌismɪ/ (n)
イデアリスム
  käsitys että todellisuus on perimmäiseltä luonteeltaan henkinen, että se on olemassa vain mielessä

idempotentti /ˈidempotˌentːɪ/ (adj)
冪等
  vertaa idempotenssi

identifiointi /ˈidentˌifɪˌointɪ/ (n)
身分証明
  identifioiminen

identiteetti /ˈidentɪtˌeːtːɪ/ (n)
アイデンティティ
  (filosofia) se, mikä tekee oliosta tai muusta entiteetistä määriteltävän ja tunnistettavan, antamalla sille joitakin ominaisuuksia tai piirteitä, jotka mahdollistavat sen erottamisen muista olioista

identtinen /ˈidentːɪnen/ (adj)
一卵性
  sellainen, joka on ominaisuuksiltaan täysin sama, yhtäinen, yhtäpitävä, yhtäläinen

ideofoni /ˈideˌofonɪ/ (n)
擬態語
  aistimusta foneettisesti symbolisoiva sana

ideogrammi /ˈideˌoɡrammɪ/ (n)
指事
  käsitettä kuvaava merkki

ideologia /ˈideˌoloɡˌia/ (n)
イデオロギー
  ideoiden kanonisoitunut kokoelma, poliittinen näkökulma todellisuuteen tai rutiininomaiseksi muuttunut poliittinen käytäntö, joka heijastaa tietyn yksilön, ryhmän, luokan tai kulttuurin tarpeita ja pyrkimyksiä

ideologinen /ˈideˌoloɡɪnen/ (adj)
イデオロギーの
  ideologian mukainen, ideologiaa noudattava

idiomaattinen /ˈidɪomˌaːtːɪnen/ (adj)
熟語
  (useampisanaisesta ilmauksesta) sellainen, jonka merkitys ei ole pääteltävissä sen muodostavien sanojen merkityksistä, jotka niillä on muissa yhteyksissä

idiomi /ˈidɪˌomɪ/ (n)
成句
  sanontatapa tai ilmaisu, jota ei voi ymmärtää pelkästään sen sisältämien sanojen merkitysten perusteella

idiootti /ˈidɪˌoːtːɪ/ (n)
馬鹿
  tyhmänä pidetty henkilö

ido /ˈido/ (n)
イド語
  esperantoon perustuva kansainvälinen keinotekoinen kieli (kielitunnus: io)

idoli /ˈidolɪ/ (n)
アイドル
  jumalankuva, kulttiesine taikka muu uskonnollisen tai hengellisen palvonnan kohde

idänkoukkukakadu /ˈidæŋkˌoukːukˌakadu/ (n)
テンジクバタン
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ien /ˈien/ (n)
歯ぐき
  hampaan juurta peittävä pehmytkudos

ientulehdus /ˈientulˌehdus/ (n)
歯肉炎
  suun tulehdustila

ies /ˈies/ (n)
横木
  niskan taakse laitettava veto- tai kantolaite

iglu /ˈiɡlu/ (n)
イグルー
  eskimoiden lumimaja

ihailla /ˈihailla/ (v)
感心
  pitää esimerkillisenä

ihailu /ˈihailu/ (n)
感心
  ihaileminen

ihan /ˈihan/ (adv)
あらゆる
  aivan, täysin, juuri, vallan

ihana /ˈihana/ (adj)
良い
  erittäin hyvä, äärimmäisen miellyttävä, ihastuttava; poikkeuksellisen kaunis, haluttava tai herkullinen

ihanne /ˈihanne/ (n)
理想
  ihannoinnin kohde

ihannoida /ˈihannˌoida/ (v)
祭る
  pitää ihanteenaan

ihastus /ˈihastus/ (n)
ときめき
  (tilapäisen) rakastuksen kohde

ihme /ˈihme/ (n)
奇跡
  tapahtumien kulku luonnonlakien vastaisella tavalla

ihmeellinen /ˈihmeːllɪnen/ (adj)
素晴しい
  ihmeen kaltainen, erikoinen, hämmästyttävä

ihmetellä /ˈihmetellæ/ (v)
尋ねる
  kummastella

ihminen /ˈihmɪnen/ (n)
人間, 人
  nykyihminen, kahdella jalalla kulkeva nisäkäs (Homo sapiens sapiens), joka kuuluu kädellisten lahkoon muiden ihmisapinoiden kanssa

ihmisapina /ˈihmɪsˌapɪna/ (n)
サル
  jokin heimon Hominidae, johon kuuluvat ihmiset, simpanssit, gorillat ja orangit, edustajista

ihmisjoukko /ˈihmɪsjˌoukːo/ (n)
大勢
  joukko mitä tahansa ihmisiä

ihmiskauppa /ˈihmɪskˌaupːa/ (n)
トラフィッキング
  ihmisen hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa värväystä, kuljettamista, kätkemistä ja/tai vastaanottamista, johon liittyy uhkaamista, pakottamista, orjuuttamista tai harhaanjohtamista; pääasiassa naisten ostaminen ja myyminen prostituoiduiksi

ihmiskilpi /ˈihmɪskˌilpɪ/ (n)
人間の盾
  siviilit, yleensä naiset tai lapset, käytettynä sotilaskohteen suojana siihen kohdistuvan hyökkäyksen välttämiseksi

ihmiskunta /ˈihmɪskˌunta/ (n)
人類
  maailman kaikkien ihmisten muodostama kokonaisuus

ihmismäinen /ˈihmɪsmˌæinen/ (adj)
人型
  ihmistä muistuttava

ihmisoikeudet /ˈihmɪsˌoikeudet/ (n)
人権
  inhimillisyyden toteuttamiseen tähtääviä yhteiskunnallisesti velvoittavia moraalisia periaatteita, joiden noudattamista pyritään valvomaan kansainvälisillä sopimuksilla ja julistuksilla

ihmissusi /ˈihmɪssˌusɪ/ (n)
狼男, おおかみおとこ
  ihminen, joka muuttuu vasten tahtoaan sudeksi täysikuulla

ihmisyys /ˈihmɪsyːs/ (n)
人間性
  inhimillinen olemus, ihmisiksi toimiminen

iho /ˈiho/ (n)
皮膚
  ihmisen elimistön uloin ja suurin elin, joka ympäröi koko ruumista lukuun ottamatta ruumiinonkaloita ja silmiä

ihonalainen /ˈihonalˌainen/ (adj)
皮下
  ihon alla sijaitseva

ihosyöpä /ˈihosˌyøpæ/ (n)
皮膚癌
  ihosolusta lähtöisin oleva syöpä

ihotautilääkäri /ˈihotˌautɪlˌæːkærɪ/ (n)
皮膚科医
  ihosairauksia ja allergioita tutkiva ja hoitava lääkäri

ihra /ˈihra/ (n)
ラード
  sian rasva, vrt. tali

iibis /ˈiːbɪs/ (n)
とき
  haikaralintuihin kuuluvia lintuja (Threskiornithidae)

iilimato /ˈiːlɪmˌato/ (n)
ヒル
  mikä tahansa juotikkaiden alaluokkaan () kuuluva nivelmatojen laji tai sellaisen yksilö

iiri /ˈiːrɪ/ (n)
アイルランド語
  iirin kieli (kielitunnus: ga), Irlannissa puhuttava kelttiläinen kieli

ikebana /ˈikebˌana/ (n)
生け花, 生花
  japanilainen kukkienasettelu

ikinä /ˈikɪnæ/ (adv)
いつか
  (kysymyslauseessa) ylipäätään, edes joskus, koskaan

ikirouta /ˈikɪrˌouta/ (n)
永久凍土
  ympäri vuoden, vähintään kaksi peräkkäistä vuotta, jäässä oleva maa-aines, jollaisia tavataan pohjoisessa, kuten Siperiassa

ikivanha /ˈikɪvˌanha/ (adj)
古い
  hyvin vanha, muinainen

ikivihanta /ˈikɪvɪhˌanta/ (adj)
常緑
  paremmin: ainavihanta

ikivihreä /ˈikɪvˌihreæ/ (adj)
常緑
  ajaton; klassikko

ikkuna /ˈikːuna/ (n)
窓, ウィンドウ
  seinään tai muuhun rakenteeseen puhkaistu, useimmiten lasitettu aukko, joka päästää halutulla tavalla valoa lävitseen
ウィンドウ, ウインドウ
  tietty rajattu ajankohta, jolloin jonkin toiminnon teko on mahdollista, aikaikkuna

ikkunalauta /ˈikːunalˌauta/ (n)
窓台
  rakennuksen sisäpuolella ikkunan alapuolella sijaitseva kiinteä tai paikalleen asennettu taso

ikkunapaikka /ˈikːunapˌaikːa/ (n)
窓側の席
  istumapaikka ikkunan vieressä

ikkunaruutu /ˈikːunarˌuːtu/ (n)
窓ガラス
  ikkunan lasilevy

ikoni /ˈikonɪ/ (n)
聖像
  Kristusta, Neitsyt Mariaa tai pyhimyksiä esittävä maalaus
  alallaan tunnettu henkilö
  merkki, joka muistuttaa kohdettaan esim. näyttää tai kuulostaa kohteeltaan

ikonostaasi /ˈikonˌostaːsɪ/ (n)
イコノスタシス
  ortodoksisessa kirkossa alttarin ja kirkkosalin erottava seinä, jolla on ikoneja

ikosaedri /ˈikosaˌedrɪ/ (n)
二十面体
  20-tahkoinen geometrinen kappale

ikuinen /ˈikwɪnen/ (adj)
永久
  joka ei lopu koskaan; aina jatkuva

ikuisesti /ˈikwɪsˌestɪ/ (adv)
永久
  kaikki ajat kestäen

ikuisuus /ˈikwɪsuːs/ (n)
永久
  äärettömän pitkä aika
  ajasta riippumaton olotila, jossa aika saattaa olla läsnä, mutta kykenee rajoittamaan vain sisällään, ei ulkopuolellaan, olevaa todellisuutta

ikä /ˈikæ/ (n)
年齢
  syntymähetkestä tai valmistus- tai muodostumishetkestä kulunut aika

ikäluokka /ˈikælˌuokːa/ (n)
年齢層
  samanikäisistä, usein samana vuonna syntyneistä, koostuva ryhmä

ikätoveri /ˈikætˌoverɪ/ (n)
同年配の人
  samanikäinen henkilö

ikävystyttävä /ˈikævˌystytːˌævæ/ (adj)
うんざり
  pitkäveteinen, ikästymistä aiheuttava

ikävystyttää /ˈikævˌystytːæː/ (v)
海嘯
  saada ikävystymään; pitkästyttää

ikävöidä /ˈikævˌøidæ/ (v)
寂しがる
  kaivata, haikailla

ikään kuin /ˈikæːŋ kwˈin/ (adv)
まるで
  aivan kuin, kuin

iljettää /ˈiljetːæː/ (v)
ムカつく
  aiheuttaa inhoa ja vastenmielisyyttä

iljetys /ˈiljetys/ (n)
嫌悪
  iljettäväksi koettava olio tai asia

ilkeys /ˈilkeys/ (n)
悪意
  se, että on ilkeä

ilkeä /ˈilkeæ/ (adj)
意地悪な
  sellainen, joka tekee mielellään kepposia toiselle tai on muuten häijy; pahantahtoinen

ilkiö /ˈilkɪø/ (n)
野郎
  sellainen, jonka toiminnalle tai luonteelle ilkeys on tyypillistä, riiviö

illallinen /ˈillallɪnen/ (n)
夕食
  illalla syötävä ateria tai välipala

illankoitto /ˈillaŋkˌoitːo/ (n)
夕暮れ
  auringon laskeutuminen horisontin taakse

illastaa /ˈillastaː/ (v)
夕食
  syödä illallista

ilma /ˈilma/ (n)
空気, エア
  hengitettävä kaasuseos, joka ympäröi maapalloa ilmakehänä

ilma-alus /ˈilmaˈalus/ (n)
エアクラフト
  ilmassa liikkuva kulkuväline

ilma-ase /ˈilmaˈase/ (n)
空気銃
  ilmanpaineella luoteja ampuva ase

ilmahyökkäys /ˈilmahˌyøkːæys/ (n)
空襲
  lentokonein tai helikopterein tehty hyökkäys, ilmaisku

ilmailu /ˈilmailu/ (n)
飛行
  ilmakehässä lentäminen käyttäen ilmaa keveämpiä tai raskaampia kiinteäsiipisiä tai pyöriväsiipisiä lentolaitteita, joita kutsutaan ilma-aluksiksi, ja tähän liittyvä toiminta

ilmainen /ˈilmainen/ (adj)
無料
  sellainen, joka ei maksa mitään, maksuton

ilmaista /ˈilmaista/ (v)
表す
  esittää ajatus, tunne, mielipide tms. puhumalla, kirjoittamalla tai jollakin muulla tavalla muille, joskus tahattomasti, vrt. paljastaa

ilmakehä /ˈilmakˌehæ/ (n)
大気
  maapalloa ympäröivä kaasuista koostuva kerros, joka on ilmaa; maapallon kaasukehä

ilmalaiva /ˈilmalˌaiva/ (n)
飛行船
  ilmaa kevyempi, aerodynaamiseksi muotoiltu ilmakulkuneuvo, ilma-alus, joka lentää jonkinlaisen moottorin voimalla

ilman /ˈilman/ (adv)
なし
  paitsi, vailla; muuten
  ilman vain kans. muuten vain, ilman aikojaan

ilmankosteus /ˈilmaŋkˌosteus/ (n)
湿度
  ilmassa olevaa silmille näkymätöntä ja iholle yleensä tuntumatonta vesihöyryä
  mitattu ilman kosteuspitoisuus, ilman vesihöyryn määrä tai suhde

ilmanpaine /ˈilmampˌaine/ (n)
気圧
  säähän liittyvä ilmakehän paine tietyssä paikassa; kohteen yläpuolella olevan ilmamassan aiheuttama paine

ilmansuunta /ˈilmansˌuːnta/ (n)
方角
  maapallon pinnalla tapahtuvaa suuntimista varten yleismaailmallisesti määriteltyyn järjestelmään kuuluva suure, jonka mittayksikkö on aste; jakautuvat ympyrällä 90 asteen kulmissa ristimäisesti vastakkaisiin ja viereisiin pääilmansuuntiin (pohjoinen, itä, etelä, länsi) ja pääilmansuuntien väleissä 45 asteen kulmissa suhteessa pääilmansuuntiin, pääilmansuuntien puoliväleissä, väli-ilmansuuntiin (koillinen, kaakko, luode, lounas)

ilmanvaihto /ˈilmanvˌaihto/ (n)
換気
  sisäilman korvaaminen ulkoilmalla

ilmapallo /ˈilmapˌallo/ (n)
風船
  ilmalla tai kaasulla täytettävä, kevyestä materiaalista yleensä koristelu- tai mainontatarkoituksiin valmistettu pallo

ilmapiiri /ˈilmapˌiːrɪ/ (n)
雰囲気
  tunnelma, atmosfääri

ilmapistooli /ˈilmapˌistoːlɪ/ (n)
エアピストル
  ilmanpaineella luoteja ampuva pistooli

ilmapuntari /ˈilmapˌuntarɪ/ (n)
気圧計, 晴雨計
  laite, jolla mitataan ilmakehän ilmanpainetta

ilmasilta /ˈilmasˌilta/ (n)
空輸
  ilmateitse kulkeva logistinen reitti, jonka kautta kuljetetaan materiaalia tai ihmisiä poikkeustilanteissa

ilmasto /ˈilmasto/ (n)
気候
  tietyn paikan tai alueen tyypillinen sää kuvattuna tilastollisin termein kuten keski- ja ääriarvoin ja persentiilein

ilmastointi /ˈilmastˌointɪ/ (n)
空調
  sisäilman laadun hallinta, yleensä viittaa sisäilman viileänä ja ilmankosteuden miellyttävänä pitävään koneelliseen järjestelmään

ilmastointilaite /ˈilmastˌointɪlˌaite/ (n)
エアコン
  laite, jonka lämpöpumppu jäähdyttää ja kuivaa sisäilmaa

ilmastointiteippi /ˈilmastˌointɪtˌeipːɪ/ (n)
ガムテープ, ダクトテープ
  vahva, kuitupohjainen, monikäyttöinen teippi

ilmaston lämpeneminen /ˈilmaston lˈæmpenˌemɪnen/ (n)
地球温暖化
  ilmastonmuutos, jossa ilmasto lämpenee

ilmastonmuutos /ˈilmastˌonmuːtos/ (n)
気候変動
  ilmaston muuttuminen; pidemmän aikavälin tilastollinen muutos sääilmiöissä

ilmastotiede /ˈilmastotˌiede/ (n)
気候学
  klimatologia; maantieteen haara, joka tutkii eri paikkojen ja alueiden ilmastoja eli keskimääräisiä säätiloja keskipitkien tai pitkien ajanjaksojen puitteissa

ilmatiede /ˈilmatˌiede/ (n)
気象
  meteorologia; sääilmiöitä käsittelevä tiede; oppi ilmakehän rakenteesta, koostumuksesta ja ilmiöistä

ilmatila /ˈilmatˌila/ (n)
領空
  valtion maa- tai merialueen yläpuolella sijaitseva ilma-alue

ilmatyyny /ˈilmatˌyːny/ (n)
エアクッション
  johonkin puhallettu kantava ilmakerros, ilmapatja

ilmatyynyalus /ˈilmatˌyːnyalus/ (n)
ホバークラフト
  laitteen alle puhalletun ilmatyynyn kannattamana kulkeva kulkuneuvo, (harv.) pintaliitäjä

ilmaus /ˈilmaus/ (n)
表現
  suullisesti, kirjallisesti, elehtimällä tms. kerrottu jotakin ilmaiseva lausuma tai muu viesti

ilmavoimat /ˈilmavˌoimat/ (n)
空軍
  asevoimien lentotoiminta; asevoimien osa, jonka vastuulla on ilmapuolustus, rynnäköinti ja pommitukset lentokonein

ilme /ˈilme/ (n)
表情
  ihmisen kasvoilla näkyvät merkit mielialasta

ilmeinen /ˈilmeinen/ (adj)
明白
  silminnähtävä; riidaton; varma; hyvällä syyllä uskottava

ilmeisesti /ˈilmeisˌestɪ/ (adv)
一見
  ilmeisellä tavalla, heti nähtävästi, riidattomasti, epäilyksettä, ei vähäisesti (erit. lakikielessä)
  todennäköisesti, käytännöllisesti katsoen varmuudella, luultavasti

ilmeniitti /ˈilmenˌiːtːɪ/ (n)
イルメナイト
  rauta-titaani-oksidi (FeTiO₃); eräs mineraali, jota esiintyy erityisesti Kuussa

ilmentymä /ˈilmentˌymæ/ (n)
文句
  ilmenemis- tai esiintymismuoto, ilmaus

ilmestyä /ˈilmestˌyæ/ (v)
現れる
  tulla näkyviin, ilmaantua
出る
  teoksen julkaisusta, tulla julkaistuksi

ilmiasu /ˈilmɪˌasu/ (n)
表現型
  fenotyyppi; eliön, myös yksilön, kaikkien ominaisuuksien yhdistelmä, joka muodostuu perimän ja ympäristötekijöiden vaikutuksesta

ilmiö /ˈilmɪø/ (n)
現象
  aistein havaittava, usein mielenkiintoa herättävä luonnon tai yhteiskunnan tapahtuma tai muu ilmenevä erityisyys, joka toistuu tai on toistettavissa

ilmiömäinen /ˈilmɪømˌæinen/ (adj)
驚異的
  ilmiön luonteinen

ilmoittaa /ˈilmoitːaː/ (v)
伝える
  kertoa ilmoitus, tiedotus tai uutinen, antaa tiedoksi

ilmoittautua /ˈilmoitːˌautua/ (v)
登録
  ilmoittaa itsensä johonkin

ilmoitus /ˈilmoitus/ (n)
お知らせ
  ilmoittamisen toteutus
  kristinuskossa Jumalan toimintaa, jolla hän tekee ihmisille tahtonsa selväksi
通知
  julkaistu tai sellaiseksi tarkoitettu teksti, jonkin asian julkistamiseksi

ilmoitustaulu /ˈilmoitˌustaulu/ (n)
電子掲示板
  taulu, johon voidaan jättää ilmoituksia muiden nähtäviksi

ilo /ˈilo/ (n)
喜び, 楽しみ
  hyvä mieliala

iloinen /ˈiloinen/ (adj)
嬉しい
  hyvällä mielellä oleva, hyvän mielinen, jolla on hyvä mieliala; joka on luonteeltaan ilomielinen, iloluonteinen

iloita /ˈiloita/ (v)
喜ぶ
  olla iloinen

ilokaasu /ˈilokˌaːsu/ (n)
笑気
  typpioksiduuli eli dityppimonoksidi, N₂O, jota on käytetty nukutus- tai puudutusaineena koska se aiheuttaa hilpeän olotilan

ilonpito /ˈilompˌito/ (n)
冗談
  iloinen meno yleensä ystävien tai muun seurueen kesken

ilotalo /ˈilotˌalo/ (n)
売春宿
  bordelli

ilotulite /ˈilotˌulɪte/ (n)
花火
  ilotulitukseen käytettävä raketti, pommi tms.

ilotulitus /ˈilotˌulɪtus/ (n)
花火
  ilotulitteilla järjestetty näytös, jossa pääosassa ovat näyttävät ja värikkäät räjähdykset ja niiden muodostamat kuviot

ilotyttö /ˈilotˌytːø/ (n)
売春婦
  naispuolinen prostituoitu

ilta /ˈilta/ (n)
晩, 夜, 夕方
  päivän ja yön välinen, auringonlaskun aikoihin sijoittuva vuorokaudenaika

iltapäivä /ˈiltapˌæivæ/ (n)
午後
  puolen päivän jälkeen alkava vuorokaudenaika, jota ennen on aamupäivä ja jonka jälkeen tulee ilta

iltarusko /ˈiltarˌusko/ (n)
夕焼け
  auringonlaskun aiheuttama valoilmiö, punoitus iltaisella taivaalla

iltatähti /ˈiltatˌæhtɪ/ (n)
ゆふづつ
  iltaisin kirkkaana näkyvä Venus

ilves /ˈilves/ (n)
オオヤマネコ, 大山猫
  keskikokoinen kissaeläin (), joka on Euroopan ja Siperian metsien tärkeimpiä petoja

imaami /ˈimaːmɪ/ (n)
イマーム
  rukouksen johtaja moskeijassa tai moskeijan johtaja

imaginaariyksikkö /ˈimaɡɪnˌaːriyksˌikːø/ (n)
虚数単位
  kompleksiluvun imaginaariosan perusyksikkö i, joka määritellään i=\sqrt {-1}; mahdollistaa reaalilukujen laajentamisen kompleksilukujen joukkoon

imartelu /ˈimartˌelu/ (n)
おべっか
  imarteleminen

imbesilli /ˈimbesˌillɪ/ (n)
ばか
  typerys

imettäjä /ˈimetːˌæjæ/ (n)
乳母
  (vanha) nainen, jonka tehtävänä on imettää toisten naisten lapsia

imettää /ˈimetːæː/ (v)
授乳
  ruokkia vauvaa antamalla hänen imeä rintaa äidinmaidon saamiseksi

imetys /ˈimetys/ (n)
授乳
  imettäminen

imeä /ˈimeæ/ (v)
吸う
  vetää nestettä suuhunsa suun lihasten voimalla

imitaatio /ˈimɪtˌaːtɪo/ (n)
模倣
  jäljittely; mukaelma, jäljitelmä

immenkalvo /ˈimmeŋkˌalvo/ (n)
処女膜
  rengasmainen ohuesta, venyvästä sidekudoksesta muodostuva poimu emättimen suulla

immuniteetti /ˈimmunɪtˌeːtːɪ/ (n)
免疫
  vastustuskyky

immunoglobuliini /ˈimmunˌoɡlobulˌiːnɪ/ (n)
免疫グロブリン
  vasta-aine

immuunijärjestelmä /ˈimmuːnɪjˌærjestˌelmæ/ (n)
免疫系
  kehon järjestelmä, joka torjuu vieraita taudinaiheuttajia

imperatiivi /ˈimperatˌiːvɪ/ (n)
命令法
  tapaluokka, joka ilmaisee toiminnan käsketyksi, kehotetuksi tai toivotuksi. Sen tunnus suomessa vaihtelee persoonittain: Yksikön toinen on kirjoitusasultaan tunnukseton, mutta ääntöasussa esiintyy jäännöslopuke /ˣ/, monikon ensimmäisessä ja toisessa tunnus on -kaa tai -kää vokaalisoinnun mukaisesti, yksikön ja monikon kolmannessa tunnus taas on -ko tai -kö vokaalisoinnun mukaan.

imperfekti /ˈimperfˌektɪ/ (n)
過去形
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka saattaa jatkua

imperialismi /ˈimperˌialˌismɪ/ (n)
帝国主義
  alue- ja talousvaltauksiin pyrkivä suurvaltapolitiikka

implantti /ˈimplantːɪ/ (n)
インプラント
  istute, siirrännäinen

implikaatio /ˈimplɪkˌaːtɪo/ (n)
含意
  looginen seuraussuhde

implisiittinen /ˈimplɪsˌiːtːɪnen/ (adj)
潜在的
  johonkin epäsuorasti sisältyvä, jostakin pääteltävissä oleva
  jossa arvoa ei ole ratkaistu yhden muuttujan lausekkeena

imploosio /ˈimploːsˌio/ (n)
内破
  sisäänpäin räjähtäminen, äkillinen luhistuminen

impressionismi /ˈimpressˌionˌismɪ/ (n)
印象派
  1860-luvulta 1900-luvun alkuun vaikuttanut taidesuuntaus, jossa tavoitteena oli vangita vaikutelma eli impressio tietystä hetkestä jättäen epätarkan sommittelun ja yksityiskohdat toisarvoisiksi

improvisaatio /ˈimprovɪsˌaːtɪo/ (n)
即席
  kappale, joka on syntynyt sen esityshetkellä

improvisoida /ˈimprovɪsˌoida/ (v)
即席にする
  luoda taidetta sen esityshetkellä ilman valmistautumista tai harjoittelua

imputoida /ˈimputˌoida/ (v)
転嫁
  paikata puuttuvia tietoja, tehdä imputaatio
  lukea syyksi tai hyväksi

imukärsä /ˈimukˌærsæ/ (n)
吻
  hyönteisillä päässä oleva putki, jolla ne imevät ravintoa

imuneste /ˈimunˌeste/ (n)
リンパ
  selkärankaisten verisuonistossa virtaavan veren plasman kudosnesteestä siirtyneen osan muodostama imusuonistossa virtaava kellertävä neste

imupaperi /ˈimupˌaperɪ/ (n)
吸い取り紙
  nestettä imevä huokoinen paperi laboratoriokäyttöön tms.

imuroida /ˈimurˌoida/ (v)
ダウンロード
  ladata tietokoneelle dataa Internetistä, yleensä myöhempää käyttötarkoitusta varten

indefiniittinen /ˈindefɪnˌiːtːɪnen/ (adj)
未定
  epämääräinen, määräämätön

indefiniittipronomini /ˈindefɪnˌiːtːɪprˌonomˌinɪ/ (n)
不定代名詞
  epämääräinen homomini, joka ei viittaa mihinkään tunnettuun tai yksilöityyn asiaan. Perinteisesti ne pronominimaiset sanat, jotka eivät sovi muihin, määräisten pronominien ryhmiin, uusissa kieliopeissa myös kvanttoripronomini. Suomen indefiniittipronomineja ovat esim. joku, muu, kumpikin ja eräs.

indigo /ˈindɪɡo/ (n)
インディゴ
  kasviperäinen sinisenvioletti väriaine, jota käytetään mm. farkkujen värjäämiseen

indigoara /ˈindɪɡˌoara/ (n)
コスミレコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

indikaattori /ˈindɪkˌaːtːorɪ/ (n)
インジケータ
  aine, jonka väri muuttuu toisen aineen happamuuden tai emäksisyyden mukaan

indium /ˈindium/ (n)
インジウム
  eräs alkuaine, tunnus: In

individualismi /ˈindɪvˌidualˌismɪ/ (n)
個人主義
  yksilön vapautta korostava aate; yksilökeskeisyys

indoarjalainen /ˈindoˌarjalˌainen/ (adj)
インド語
  indoarjalaisiin kieliin liittyvä

indoeurooppalainen /ˈindoˌeuroːpːalˌainen/ (adj)
インドヨーロッパ
  (kielitiede) yhteisestä kantakielestä lähtenyt eurooppalais-aasialaiseen kielikuntaan kuuluva, indogermaaninen

indoeurooppalainen /ˈindoˌeuroːpːalˌainen/ (n)
インドヨーロッパ
  indoeurooppalaisia kieliä puhuva; myös Indonesian malajien ja eurooppalaisten jälkeläiset

indokiinankaija /ˈindokˌiːnaŋkˌaija/ (n)
バライロコセイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

indonesia /ˈindonˌesɪa/ (n)
インドネシア語
  indonesian kieli, pääasiassa Indonesiassa puhuttava malaijille hyvin läheistä sukua oleva austronesialainen kieli

indonesialainen /ˈindonˌesɪalˌainen/ (adj)
インドネシア
  Indonesiasta peräisin oleva tai Indonesiaan liittyvä

indonesialainen /ˈindonˌesɪalˌainen/ (n)
インドネシア人
  pysyvästi Indonesiassa asuva henkilö

indri /ˈindrɪ/ (n)
インドリ
  erityisesti

inessiivi /ˈinessˌiːvɪ/ (n)
内格
  sisäolento, paikallissijamuoto, joka ilmaisee sisällä olemista.

infiksi /ˈinfɪksɪ/ (n)
接中辞
  morfeemi, joka sijoitetaan muodostettavan sanan keskelle

infimum /ˈinfɪmum/ (n)
下限
  suurin alaraja; suurin arvo, joka on kaikkia joukon alkioita pienempi tai yhtä suuri kuin sen pienin alkio

infinitiivi /ˈinfɪnɪtˌiːvɪ/ (n)
不定詞
  verbin substantiivinen nominaalimuoto

inflaatio /ˈinflaːtˌio/ (n)
インフレーション
  "rahan arvon lasku", tilanne jossa rahavaranto kasvaa suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena nousevat
インフレ
  albumiinivirtsaisuus, jossa albumiini-valkuaisainetta on virtsassa normaalia enemmän. [http://www.tohtori.fi/?page=6625671&search=albuminuria]"rahan arvon lasku", tilanne jossa rahavaranto kasvaa suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena nousevat

influenssa /ˈinfluˌenssa/ (n)
インフルエンザ
  kuumeen nostava epidemioina leviävä virussairaus

informaatio /ˈinformˌaːtɪo/ (n)
情報
  tietosisältö, vääristymätön tieto; vääristelemätön tiedonanto

informaatioteknologia /ˈinformˌaːtɪotˌeknolˌoɡɪa/ (n)
情報技術
  tietokoneiden ja digitaalisen tietoliikenteen avulla tehtävää tietojen muokkaamista, siirtoa, tallennusta ja hakua

informoida /ˈinformˌoida/ (v)
告げる
  tiedottaa, kertoa

infrastruktuuri /ˈinfrastrˌuktuːrɪ/ (n)
インフラ
  varusrakenne; yhteiskunnan perusrakenne, erityisesti tekninen perusrakenne, joka mahdollistaa yhteiskunnan toiminnan

inguuši /ˈiŋŋuːʃɪ/ (n)
イングーシ人
  Länsi-Venäjällä puhuttava pohjois-kaukasialainen kieli, joka on läheistä sukua tšetšeenille (kielitunnus: inh)

inhimillinen /ˈinhɪmˌillɪnen/ (adj)
人
  ihmisiin liittyvä; ihmiselle tyypillinen tai ihmiseltä odotettava
人道的
  ihmiselle soveltuva, ihmisarvoinen, humaani

inhimillisyys /ˈinhɪmˌillɪsyːs/ (n)
人間性
  se, että on inhimillinen; ihmisläheisyys, humaanius

inho /ˈinho/ (n)
嫌い
  voimakas vastenmielisyyden tunne

inhota /ˈinhota/ (v)
ひどく嫌う
  pitää erityisen vastenmielisenä, tuntea inhoa jtak kohtaan

inhottaa /ˈinhotːaː/ (v)
ムカつく
  saada inhoamaan, tuntemaan inhoa

inistä /ˈinɪstæ/ (v)
掴む
  valittaa, vinkua

injektio /ˈinjektˌio/ (n)
単射
  yleensä piikillä ihon läpi annettava ruiske, joka sisältää ravinteita tai lääkitystä

injektoida /ˈinjektˌoida/ (v)
注射
  pistää, ruiskuttaa, piikittää, antaa injektioruiskulla

inka /ˈiŋka/ (n)
インカ
  Etelä-Amerikassa länsirannikolla ja Andien vuoristoissa eläneen intiaanikansan jäsen

inka-aratti /ˈiŋkaˈaratːɪ/ (n)
イワウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

inkivääri /ˈiŋkɪvˌæːrɪ/ (n)
生姜
  sen maavarresta valmistettava mauste

inkivääriolut /ˈiŋkɪvˌæːrɪolut/ (n)
ジンジャービール
  käymismenetelmällä valmistettu, mutta alkoholiton hiilihapollinen virvoitusjuoma, joka on valmistusmenetelmästä riippuen miedosti tai hyvinkin voimakkaasti inkiväärillä maustettu
  eräs karibialaistyyppinen alkoholijuoma: inkiväärillä maustettu olut

inkontinenssi /ˈiŋkontɪnˌenssɪ/ (n)
失禁, しっきん
  kykenemättömyys virtsan tai ulosteen pidättämiseen

inkrementoida /ˈiŋkremˌentoida/ (v)
増す
  kasvattaa (vaiheittain tietyllä määrällä)

inkunaabeli /ˈiŋkunˌaːbelɪ/ (n)
インキュナブラ
  ennen vuotta 1501 Euroopassa painettu painate

inkvisitio /ˈiŋkvɪsˌitɪo/ (n)
異端審問
  katolisen kirkon harhaoppisuuden poistamiseen luotu organisaatio

innoitus /ˈinnoitus/ (n)
霊感
  luovuutta edistävä vaikutus; inspiraatio

innokas /ˈinnokas/ (adj)
熱心
  jolla on paljon intoa

innostus /ˈinnostus/ (n)
情熱
  into, innokkuus, vimma, kuume, hanakkuus

innovatiivinen /ˈinnovatˌiːvɪnen/ (adj)
革新的な
  uudistuksen tai uudistuksia esittelevä, luova, kekseliäs

insesti /ˈinsestɪ/ (n)
近親相姦
  läheisten sukulaisten välinen sukupuoliyhteys

insinööri /ˈinsɪnˌøːrɪ/ (n)
工兵, 技術者
  tekniikan parissa suunnittelutehtävissä työskentelevä henkilö; teknisen alan alemman korkeakoulututkinnon, insinööritutkinnon, suorittanut henkilö, joka soveltaa tiedettä

inspiroida /ˈinspɪrˌoida/ (v)
動かす
  innostaa muita ihmisiä, antaa inspiraatiota

instituutio /ˈinstɪtˌuːtɪo/ (n)
機構
  oikeudellisiin säädöksiin perustuva poliittisen, sosiaalisen tai uskonnollisen elämän tiettyä muotoa edustava pysyväksi tarkoitettu organisaatio

instituutti /ˈinstɪtˌuːtːɪ/ (n)
大学
  korkean asteen oppilaitos

instrumentaali /ˈinstrumˌentaːlɪ/ (n)
具格
  monien kielten taivutusmuoto, joka ilmaisee välinettä tai keinoa, jolla tekeminen suoritetaan

instrumentti /ˈinstrumˌentːɪ/ (n)
楽器
  keino, väline

insuliini /ˈinsulˌiːnɪ/ (n)
インシュリン
  hormoni, joka säätelee sokeriaineenvaihduntaa elimistössä; liittyy diabetekseen

integraali /ˈinteɡrˌaːlɪ/ (n)
積分
  funktio, jonka derivaatta annettu funktio on

integraatio /ˈinteɡrˌaːtɪo/ (n)
統合
  yhtenäisen kokonaisuuden muodostuminen tai muodostaminen

integrointi /ˈinteɡrˌointɪ/ (n)
積分
  se, kun jokin integroidaan, yhdentäminen; integraatio
  se että muodostetaan funktio, jonka derivaatta on annettu funktio

intensiteetti /ˈintensɪtˌeːtːɪ/ (n)
強度
  suure, jolla ilmaistaan siirrettävän aaltomaisen energian määrän aikayksikössä pinta-alayksikköä kohden

interjektio /ˈinterjˌektɪo/ (n)
間投詞
  huudahdussana, sanaluokka huudahduksille ja vastaaville ilmauksille

internet /ˈinternet/ (n)
インターネット
  käsitteellistynyt, yleisnimen tyyppinen vastine sanalle Internet, globaali useista tietoverkoista koostuva verkko

internoida /ˈinternˌoida/ (v)
抑留
  siirtää turvallisuussyistä eristykseen leirille tai turvasäilöön

interrogatiivipronomini /ˈinterrˌoɡatˌiːvɪprˌonomˌinɪ/ (n)
疑問詞
  kysymyksissä käytettävä pronomini

intervalli /ˈintervˌallɪ/ (n)
音程
  kahden sävelkorkeuden väli

intiaani /ˈintɪˌaːnɪ/ (n)
アメリカ先住民
  Amerikan alkuasukas (lukuun ottamatta eskimoita)

intiaanikanootti /ˈintɪˌaːnɪkanˌoːtːɪ/ (n)
カヌー
  varsinainen kanootti, toinen kanootin päätyypeistä; puoliksi seisovassa asennossa melottava kanootti, jonka mela on yksilapainen

intialainen /ˈintɪalˌainen/ (n)
インド人
  pysyvästi Intiassa asuva henkilö

intianriippukaija /ˈintɪˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
ミドリサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

intiimi /ˈintɪːmɪ/ (adj)
親密
  likeinen, läheinen; sellainen, joka koskee usein yksityiselämää ja siihen liittyviä häveliäisyydestä salattavia asioita, arkaluontoisen henkilökohtainen

into /ˈinto/ (n)
熱意
  kiihkeä halu tehdä jtak

intohimo /ˈintohˌimo/ (n)
激情
  kiihkeä tunne tai vakaumus; pysyvä, voimakas halu tai sen kohde

intoleranssi /ˈintolerˌanssɪ/ (n)
不寛容
  tila, jossa elimistö ei siedä ruoka- tai lääkeainetta

intonaatio /ˈintonˌaːtɪo/ (n)
イントネーション
  äänen korkeuden vaihtelu puheessa. Suomen kielessä intonaatiolla osoitetaan esim. lauseen alkamista tai loppumista. Ns. korkokielissä erotetaan erikseen sana ja tavuintonaatio. Sellaisia ovat esimerkiksi norjan kieli ja kiinan kieli

intransitiivinen /ˈintransɪtˌiːvɪnen/ (adj)
自動
  kohteeton, sellainen verbi jonka toiminta ei kohdistu tunnettuun objektiin.

intransitiiviverbi /ˈintransɪtˌiːvɪvˌerbɪ/ (n)
自動詞
  intransitiivinen verbi, sellainen verbi jonka toiminta ei kohdistu tunnettuun objektiin

inttää /ˈintːæː/ (v)
主張
  väittää itsepäisesti

intuitio /ˈintwɪtˌio/ (n)
直感
  tehtyyn havaintoon perustuva oivallus, välitöntä tietämistä, jossa tieto kohteesta saavutetaan suoraan, eikä perustu havannoijan havaintomaailmaan, päättelyyn eikä kokemukseen, vaistonvarainen tajuaminen

inuktitut /ˈinuktɪtut/ (n)
イヌクティトゥット語
  (kielitiede) inuktitutin kieli, polysynteettinen inuittikieli, joka kuuluu eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten haaraan.

invaasio /ˈinvaːsˌio/ (n)
侵略
  maahantunkeutuminen, maahanhyökkäys

investoida /ˈinvestˌoida/ (v)
投資
  sijoittaa pääomaa johonkin (tavallisesti aineelliseen) tarkoituksena saada pääomalle tuottoa tulevaisuudessa; tehdä investointi

involuutio /ˈinvolˌuːtɪo/ (n)
対合
  sisäänpäin kääntyminen
  palautuminen toimettomuustilaan
  surkastuminen

ioni /ˈionɪ/ (n)
イオン
  sähköisesti varautunut atomi tai atomiryhmä

ionisaatio /ˈionɪsˌaːtɪo/ (n)
イオン化
  ionien syntyminen

ionosfääri /ˈionˌosfæːrɪ/ (n)
電離層
  planeetan kaasukehän yläosan kerros, jossa kaasukehän molekyylit ovat ionisoituneet tähden säteilyn vaikutuksesta

ioota /ˈioːta/ (n)
イオタ
  kreikkalaisten aakkosten yhdeksäs kirjain, vastaava symboli Ι tai ι

irakilainen /ˈirakɪlˌainen/ (adj)
イラク人
  Irakista peräisin oleva tai Irakiin liittyvä

irakilainen /ˈirakɪlˌainen/ (n)
イラク人
  pysyvästi Irakissa asuva henkilö

iranilainen /ˈiranɪlˌainen/ (n)
イラン人
  pysyvästi Iranissa asuva henkilö

irianinlurikki /ˈirɪanˌinlurˌikːɪ/ (n)
コウゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

irianinviikunakaija /ˈirɪanˌinvɪːkˌunakˌaija/ (n)
ミミカザリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

iridium /ˈirɪdium/ (n)
イリジウム
  eräs alkuaine (tunnus Ir)

irlanninsetteri /ˈirlannˌinsetːˌerɪ/ (n)
アイリッシュ・セッター
  eräs seisoviin lintukoiriin kuuluva rotu tai sen yksilö

irlantilainen /ˈirlantɪlˌainen/ (n)
アイルランド人
  pysyvästi Irlannissa asuva henkilö

ironia /ˈironˌia/ (n)
アイロニー
  komedian laji, jossa sanoja käytetään päinvastaisen merkityksen ilmaisemiseen; esittää virheet hyvinä ominaisuuksina, arvottoman arvokkaana, moitteet kehuina

irrationaaliluku /ˈirratˌionˌaːlɪlˌuku/ (n)
無理数
  reaaliluku, jota ei voi esittää kahden kokonaisluvun suhteena, rationaalilukuna (\scriptstyle \frac{m}{n}), jossa m ja n ovat kokonaislukuja

irrottaa /ˈirrotːaː/ (v)
はずす
  päästää irti tai irralleen, ottaa erilleen, saattaa erilleen, katkaista

irstailu /ˈirstailu/ (n)
放蕩
  epäsiveellinen käytös

irti /ˈirtɪ/ (adv)
緩む
  erillään toisesta ihmisestä

irtolainen /ˈirtolˌainen/ (n)
放浪者
  henkilö, jolta puuttuu kiinteä asuinpaikka ja mahdollisuus säännölliseen toimeentuloon

isi /ˈisɪ/ (n)
お父さん
  isä

iskelmä /ˈiskelmæ/ (n)
流行歌
  (musiikki) Euroopassa suosittua aikuiseen makuun tehtyä kevyttä laulelma- ja tanssimusiikkia
  hitti, hittikappale

iskeä /ˈiskeæ/ (v)
叩く
  lyödä nyrkillä tai veitsellä
  iskeytyä, syöksyä
いちゃつく
  pokata, saada joku ihastumaan itseensä

iskias /ˈiskɪas/ (n)
坐骨神経痛
  lonkkahermon ärtyminen

isku /ˈisku/ (n)
衝撃
  nopeasti liikkuvan esineen osuminen kohteeseen

iskulause /ˈiskulˌause/ (n)
スローガン
  jonkun yrityksen, yhteisön t. tapahtuman tunnusmerkkinä t. symbolina käytetty lause

islam /ˈislam/ (n)
イスラム教, 回教
  Arabian niemimaalta lähtöisin oleva uskonto, joka sai alkunsa 600-luvun alkupuolella profeetta Muhammedin ilmestyksien pohjalta

islamofobia /ˈislamˌofobˌia/ (n)
イスラム恐怖症
  islaminuskoon ja muslimeihin kohdistuvaa pelkoa, vastenmielisyyttä, syrjintää, vihamielisyyttä tai ennakkoluuloisuutta, muslimikammo

islanti /ˈislantɪ/ (n)
アイスランド語
  Islannissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: is). Sanalista

islantilainen /ˈislantɪlˌainen/ (adj)
アイスランド
  Islannista peräisin oleva tai Islantiin liittyvä

islantilainen /ˈislantɪlˌainen/ (n)
アイスランド人
  pysyvästi Islannissa asuva henkilö

iso /ˈiso/ (adj)
大きい
  suuri, kookas, mittava
大文字
  versaali, toinen kahdesta tavallisesta kirjasinlajista

isoaivot /ˈisoˌaivot/ (n)
大脳
  aivojen suurin ja kaikkein etummaisena oleva osa, joka jakautuu oikeaan ja vasempaan voimakkaasti pinnaltaan poimuttuneeseen aivolohkoon eli hemifääriin, joita yhdistää otsa-alueella sijaitseva aivokurkiainen. Isoaivojen kuoriosa eli aivokuori on harmaa-ainetta. Aivokuoren alla on valkeaa ainetta.

isoisä /ˈisoisæ/ (n)
祖父
  isän tai äidin isä, isänisä tai äidinisä

isokauluskaija /ˈisokˌauluskˌaija/ (n)
オオホンセイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isokokoinen /ˈisokokˌoinen/ (adj)
偉人
  kooltaan suuri, kookas

isokäenrieska /ˈisokæˌenrieska/ (n)
キバナノアマナ
  Suomenkin luonnossa esiintyvä käenrieskojen sukuun kuuluva kasvi

isolaattikieli /ˈisolˌaːtːɪkˌielɪ/ (n)
孤立した言語
  kieli, jonka ei tiedetä olevan sukua millekään muulle kielelle

isomasto /ˈisomˌasto/ (n)
メインマスト
  aluksen pisin masto

isomeeri /ˈisomˌeːrɪ/ (n)
異性体
  yhdiste, joka on jonkin toisen yhdisteen kanssa isomeerinen

isomeria /ˈisomˌerɪa/ (n)
異性
  ilmiö, jossa tietyt molekyylit koostuvat samoista atomeista, mutta joilla on erilainen rakenne ja erilaiset ominaisuudet

isomustakaija /ˈisomˌustakˌaija/ (n)
クロインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isomäntyaratti /ˈisomˌæntyarˌatːɪ/ (n)
クリムネインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isonokkakaija /ˈisonˌokːakˌaija/ (n)
オオハナインコモドキ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isopyrstöhaukka /ˈisopˌyrstøhˌaukːa/ (n)
パプアオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isopöllökehrääjä /ˈisopˌølløkˌehræːjæ/ (n)
オオガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isorokko /ˈisorˌokːo/ (n)
天然痘
  hyvin vaarallinen virusperäinen (Variola) tartuntatauti, joka on saatu hävitettyä rokotuksin

isoruohokaija /ˈisorˌuohokˌaija/ (n)
ワカナインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isosepelkaija /ˈisosepˌelkaija/ (n)
マキエゴシキインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isosetä /ˈisosˌetæ/ (n)
大叔父
  isän tai äidin setä

isotooppi /ˈisotˌoːpːɪ/ (n)
同位体 どういたい, 同位体
  atomilaji; alkuaineen atomimassan suhteen erilainen laji; ovat atomeja, joissa on sama määrä protoneja, mutta eri määrä neutroneja

isotöyhtöhaukka /ˈisotˌøyhtøhˌaukːa/ (n)
チャイロカッコウハヤブサ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoveli /ˈisovˌelɪ/ (n)
兄
  vanhempi veli

isoviheraratti /ˈisovˌiherarˌatːɪ/ (n)
オオメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoviirikaija /ˈisovˌiːrɪkˌaija/ (n)
ズアカウチワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isovuorimesikko /ˈisovˌuorɪmesˌikːo/ (n)
オオキミミミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoympyrä /ˈisoˌympyræ/ (n)
大円
  Pallon ja sen keskipisteen kautta kulkevan tason leikkausympyrä. Pallon ympäri kulkeva suurin mahdollinen ympyrä, esimerkiksi maapallon päiväntasaaja,

isoäiti /ˈisoˌæitɪ/ (n)
祖母
  isän tai äidin äiti

israelilainen /ˈisraˌelɪlˌainen/ (adj)
イスラエル人
  Israelin valtiosta peräisin oleva tai Israeliin liittyvä

israelilainen /ˈisraˌelɪlˌainen/ (n)
イスラエル人
  pysyvästi Israelissa asuva henkilö

istua /ˈistua/ (v)
座る
  olla istuma-asennossa, olla istuallaan

istuin /ˈistwɪn/ (n)
座部
  istumiseen tarkoitettu väline

istuinluu /ˈistwɪnluː/ (n)
坐骨
  alin lantion muodostavista luista (os ischium)

istukka /ˈistukːa/ (n)
胎盤
  nisäkäsnaaraiden (poislukien nokkaeläimet, pussieläimet) kohdunseinämästä ja sikiön ravitsemuskalvosta muodostuva elin

istunto /ˈistunto/ (n)
会期
  virallisen elimen kokous
  jonkin palvelun yhteyden ottajalle luotu tilatieto

istuttaa /ˈistutːaː/ (v)
植える
  asettaa kasvin taimia multaan, jotta ne kasvaisivat

istuutua /ˈistuːtˌua/ (v)
座り込む, 腰, 腰をかける
  laskeutua alustalle niin että ruumiin paino tulee takapuolen päälle

isä /ˈisæ/ (n)
父, お父さん, 父親
  lapsen siittänyt mies, lapsen biologinen isä
父, お父さん
  (kirkko) katolinen miespuolinen seurakunnan pappi

isänisä /ˈisænˌisæ/ (n)
父方のお爺さん
  isoisä isän puolelta, isän isä

isänmaa /ˈisænmaː/ (n)
祖国
  maa, jossa henkilö on syntynyt tai josta hänen sukunsa on lähtöisin

isänmaallisuus /ˈisænmˌaːllɪsuːs/ (n)
愛国主義
  rakkaus isänmaata kohtaan

isännimi /ˈisænnˌimɪ/ (n)
父称
  henkilön isän mukaan annettu sukunimen vastine tai yksi etunimistä
  itäslaavilaisissa ja eräissä muissa kielissä isän etunimestä johdettu keskimmäinen nimi, jonka käyttö voi olla lakisääteinen

isänpäivä /ˈisæmpˌæivæ/ (n)
父の日
  isien kunniaksi marraskuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

isäntä /ˈisæntæ/ (n)
ホスト
  talon tai maatilan miespuolinen omistaja, talonisäntä
  kutsujen tai muun tilaisuuden järjestäjä

isänäiti /ˈisænˌæitɪ/ (n)
内祖母
  isoäiti isän puolelta, isän äiti

isäpuoli /ˈisæpˌuolɪ/ (n)
継父
  äidin uusi mies, joka ei ole lapsen biologinen tai adoptoinut isä

itai-itai-tauti /ˈitaiˈitaitˈautɪ/ (n)
イタイイタイ病
  Toyaman prefektuurissa, Japanissa vuodesta 1912 alkaen esiintynyt saasteiden joukossa oleva kadmiumin aiheuttama ihmisten sairastuminen joukoittain

italia /ˈitalˌia/ (n)
イタリア語, 伊語
  italian kieli, itäromaaninen kieli, jonka alkumuotona pidetään latinaa. Italia on Italiassa puhuttava pääkieli, jota puhutaan lähes koko Italiassa. Sanalista

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (adj)
イタリア人
  Italiasta peräisin oleva tai Italiaan liittyvä

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (n)
イタリア人
  pysyvästi Italiassa asuva henkilö

itiö /ˈitɪø/ (n)
胞子
  aitotumallisten eliöiden mikroskooppisen pieni suvuttomasti muodostunut mikroskooppinen lisääntymis- ja leviämisosanen

itiökanta /ˈitɪøkˌanta/ (n)
担子器
  (sieni) kantasienen rihmastoon kuroutumalla muodostunut kärkiosa, jonka sisällä itiöt syntyvät

itiöpesäke /ˈitɪˌøpesˌæke/ (n)
胞子嚢
  monien itiökasvien sekovarren yleensä pyöreähkö muodostuma, jossa itiöt valmistuvat

itkeä /ˈitkeæ/ (v)
泣く
  vuodattaa kyyneliä yleensä surun tai liikutuksen vuoksi

itkupilli /ˈitkupˌillɪ/ (n)
泣き虫
  henkilö, joka itkee helposti

itse /ˈitse/ (adv)
自分
  omatoimisesti, henkilökohtaisesti

itse teossa /ˌitse tːˈeossa/ (adv)
現行犯
  havaittuna ollessaan parhaillaan tekemässä rikosta tai muuta tuomittavaa tekoa

itseisarvo /ˈitseisˌarvo/ (n)
絶対値
  reaaliluvun etäisyys nollasta lukusuoralla, reaalitasossa

itsekeskeinen /ˈitsekˌeskeinen/ (adj)
自己中心
  itseensä keskittyvä muiden hyvinvoinnin tai tarpeiden kustannuksella

itsekseen /ˈitsekseːn/ (adv)
自分
  yksinään, omissa oloissaan

itsekunnioitus /ˈitsekˌunnɪˌoitus/ (n)
自尊
  ihmisen kunnioitus itseään kohtaan

itsekäs /ˈitsekæs/ (adj)
利己的な
  vain omat tarpeensa tai halunsa huomioon ottava ja muiden tarpeet tai halut sivuuttava

itseluottamus /ˈitselˌuotːamus/ (n)
自信
  usko siihen, että suoriutuu tai selviytyy

itsemurha /ˈitsemˌurha/ (n)
自殺
  tahallinen hengen riistäminen itseltään

itsemurhaaja /ˈitsemˌurhaːja/ (n)
自殺者
  itsemurhan tekijä

itsemurhaviesti /ˈitsemˌurhavˌiestɪ/ (n)
遺書
  itsemurhan tehneen tai sitä yrittävän henkilön jättämä viesti

itsenäinen /ˈitsenˌæinen/ (adj)
独立した
  toisista riippumaton

itsenäisyys /ˈitsenˌæisyːs/ (n)
独立
  ylin valta, suvereniteetti, täydellinen riippumattomuus

itsepalvelu /ˈitsepˌalvelu/ (n)
セルフ
  asiakkaan omatoimisuudella korvattu asiakaspalvelu

itsepäinen /ˈitsepˌæinen/ (adj)
頑固
  omasta tahdostaan, mielipiteestään tms. tiukasti kiinni pitävä

itsepäisyys /ˈitsepˌæisyːs/ (n)
執念
  jääräpäisyys, periksiantamattomuus jostain tietystä asiasta

itsestään /ˈitsestæːn/ (adv)
ひとりで
  ilman ulkoista vaikutusta

itsetyydytys /ˈitsetˌyːdytys/ (n)
オナニー
  omien sukupuolielinten hyväilyä ja koskettelua seksuaalisen mielihyvän saamiseksi

itsevaltias /ˈitsevˌaltɪas/ (n)
独裁者
  henkilö jolla on rajoittamaton valta; autokraatti

itsevarma /ˈitsevˌarma/ (adj)
自信
  sellainen jolla on itseluottamusta

itsevarmuus /ˈitsevˌarmuːs/ (n)
自信
  varma luottamus omiin kykyihin

itu /ˈitu/ (n)
もやし
  kasvin siemenestä tai mukulasta kasvamaan lähtevä varren ja lehtien alku

itä /ˈitæ/ (n)
東, 東方
  pääilmansuunta pohjoisen ja etelän välissä, pohjoisesta 90 astetta myötäpäivään

itäblokki /ˈitæblˌokːɪ/ (n)
東側諸国
  länsiblokkia vastustaneet valtiot kylmän sodan aikana; Neuvostoliitto ja sen liittolaiset Keski- ja Itä-Euroopassa

itäinen /ˈitæinen/ (adj)
東
  sellainen, joka sijaitsee idässä, idässä oleva tai idästä tuleva; itäiseen ilmansuuntaan liittyvä.

itämaat /ˈitæmaːt/ (n)
東
  (maantiede) orientti, Euroopan itäpuolella olevat maat

itämisaika /ˈitæmɪsˌaika/ (n)
潜伏期間
  oireeton aika, joka tartuntataudeissa kuluu tartunnan saamisen ja taudin puhkeamisen välillä

itävaltalainen /ˈitævˌaltalˌainen/ (n)
オーストリア人
  pysyvästi Itävallassa asuva henkilö

jaava /jˈaːva/ (n)
ジャワ語
  pääasiassa Jaavan saarella puhuttava kieli (kielitunnus: jv; sanalista)

jaavanpöllökehrääjä /jˈaːvampˌølløkˌehræːjæ/ (n)
ジャワガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jaavanriippukaija /jˈaːvanrˌiːpːukˌaija/ (n)
キムネサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jaettava /jˈaetːˌava/ (n)
被除数
  jakolaskussa se luku, joka jaetaan toisella luvulla

jaettu /jˈaetːu/ (adj)
分かれる
  sellainen, jolle on suoritettu jakaminen eli josta on annettu osia jaon eri osapuolille

jaguaari /jˈaɡuˌaːrɪ/ (n)
ジャガー, アメリカ豹
  leopardia muistuttava jykevä kissaeläin ()

jahdata /jˈahdata/ (v)
探す
  (metsästys) metsästää joukolla, olla jahdissa

jahti /jˈahtɪ/ (n)
ヨット
  (merenkulku) alkuaan yksimastoinen pienehkö peräkajuuttainen purjealus, jossa on erityinen masto- ja purjerakenne; nykyisin yleisesti huvipursi tai kilpa-alus, myös moottoroitu

jainalaisuus /jˈainalˌaisuːs/ (n)
ジャイナ教
  Intiasta lähtöisin oleva uskonto, joka painottaa väkivallattomuutta ja kurinalaista elämäntapaa

jakaa /jˈakaː/ (v)
分ける, 割る
  antaa kullekin osuutensa
  toimittaa jakelu

jakaja /jˈakaja/ (n)
除数
  jakolaskussa se luku, jolla toinen luku jaetaan

jakauma /jˈakauma/ (n)
分布
  havaintoyksiköiden jakautuminen jollakin asteikolla

jakaus /jˈakaus/ (n)
髪の分け目
  hiuksiin tavallisesti kammalla tehtävä rajalinja, joka jakaa hiukset kahteen eri suuntiin kammattavaan osaan

jakkara /jˈakːara/ (n)
スツール
  pieni tuoli, jossa ei ole selkänojaa

jakki /jˈakːɪ/ (n)
ヤク
  aasialainen nautaeläin Bos grunniens, jonka kesyä muotoa hyödynnetään juhtana

jako /jˈako/ (n)
分割
  jonkin jakaminen tai jakautuminen osiin

jakojäännös /jˈakojˌæːnnøs/ (n)
剰余
  (matematiikka) kokonaisluvuilla tehdyn jakolaskutoimituksen ylijäämä silloin kun jaettava ei ole jakajalla jaollinen

jakolasku /jˈakolˌasku/ (n)
割り算
  kertolaskulla käänteinen laskutoimitus, jossa annettu luku jaetaan yhtä suuriin lukuihin, ositusjako, tai lasketaan kuinka monta kertaa osajoukko sisältyy joukkoon

jakosuodin /jˈakosˌuodɪn/ (n)
乗換え
  laite, joka jakaa sähköisen signaalin taajuuskaistan osiin, esim. eri kaiutinelementillä toistettavaksi

jaksaa /jˈaksaː/ (v)
創る
  olla jollakulla voimia johonkin

jakso /jˈakso/ (n)
周期
  kokonaisuuden samanlaisena useita kertoja toistuva osa, jollaisista kokonaisuus sitten muodostuu; myös tapahtumasarjan omalaatuinen aikaisemmasta tai myöhemmästä selkeästi eroava kausi.

jaksollinen /jˈaksollɪnen/ (adj)
周期的
  sellainen, joka toistuu jaksoittain; jossa on havaittavissa jaksoja

jaksollinen järjestelmä /jˈaksollɪnen jˈærjestˌelmæ/ (n)
周期表
  taulukko tunnetuista alkuaineista ryhmiteltynä niiden järjestysluvun ja elektronirakenteen mukaan

jakuutti /jˈakuːtːɪ/ (n)
ヤクート語
  jakuutin kieli, turkkilainen kieli, jota Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa asuvat jakuutit puhuvat (kielitunnus: sah)
  Itä-Siperiassa asuvan turkinsukuinen kansan, jakuuttien, jäsen

jalan /jˈalan/ (adv)
徒歩で
  jalkaisin

jalankulkija /jˈalaŋkˌulkɪja/ (n)
歩行者
  henkilö, joka kulkee liikenteessä jalan; myös polkupyörän taluttaja, rullaluistelija, potkulautailija tai -kelkkailija

jalava /jˈalava/ (n)
楡
  jalavakasveihin (Ulmus) kuuluva lehtipuu, jonka hedelmä on siipipalteinen pähkylä

jalka /jˈalka/ (n)
足
  liikkumiseen käytettävä ruumiinosa tai raaja (kädellisillä alaraaja) kokonaisuudessaan lonkasta varpaisiin
足, フィート
  jalkaterä; (laajemmin) jalkaterän mitta tai koko
  pituusmitta, jonka määritelmä on vaihdellut eri aikoina ja paikoissa, nykyisen kansainvälisen määritelmän mukaan 12 tuumaa eli 0,3048 metriä, tunnus ft

jalkaisin /jˈalkaisɪn/ (adv)
歩いて
  kävellen, kävelemällä

jalkajakkara /jˈalkajˌakːara/ (n)
足載せ台
  pieni jakkara, joka ei ole tarkoitettu tavallisen jakkaran tavoin istuttavaksi, vaan alustaksi jalkojen lepuuttamiseen

jalkakäytävä /jˈalkakˌæytævæ/ (n)
歩道
  jalankulkijoille kadun varteen varattu kulkuväylä

jalkapallo /jˈalkapˌallo/ (n)
サッカー
  urheilulaji, jossa kaksi 11-henkistä joukkuetta pyrkivät saman pallon saamaan toistensa maaliin useampia kertoja kuin vastustaja
  jalkapallopelin pelivälineenä oleva pallo

jalkapalloilija /jˈalkapˌalloilˌija/ (n)
サッカー選手
  jalkapallon pelaaja, henkilö, joka pelaa jalkapalloa

jalkapohja /jˈalkapˌohja/ (n)
足の裏
  jalkaterän alapuoli

jalkapöytä /jˈalkapˌøytæ/ (n)
足の甲
  jalkaterän kaareva yläpuoli, nilkan ja varpaiden välinen alue, eli jalkaterän selkäpuoli

jalkaterä /jˈalkatˌeræ/ (n)
足
  ihmisen alaraajan alaosa nilkasta kantapäähän ja varpaisiin

jalkaväki /jˈalkavˌækɪ/ (n)
歩兵
  maavoimiin kuuluva aselaji, jonka sotilaat taistelevat yleensä jalkaisin ja käyttävät henkilökohtaista asetta

jalkeilla /jˈalkeilla/ (adv)
上り
  ei makuulla tms.
  ei sängyssä tms. yrittämässä nukkua, ylhäällä; hereillä

jalkine /jˈalkɪne/ (n)
履き物
  jalkapohjan alle tai tarvittaessa jalkaterän suojaksi jalkaan kiinnitettävä liikkumista helpottava ympäröiviltä olosuhteilta suojaava toistuvaan käyttöön tarkoitettu pukine, jonka sisäpuolelle voidaan tarvittaessa laittaa vaatekappale tai muu pehmuste. Ulkopuolelle voidaan pukea päällysjalkine tai kiinnittää liikkumista helpottavia laitteita.

jalo /jˈalo/ (adj)
偉い
  henkisesti ihailtava, arvokas

jalokaasu /jˈalokˌaːsu/ (n)
希ガス
  jokin jaksollisen järjestelmän VIII pääryhmän alkuaineista, jotka normaalioloissa ovat yksiatomisia, kemiallisesti reagoimattomia kaasuja

jalokivi /jˈalokˌivɪ/ (n)
宝石
  koruna tai muuna koristeena käytetty, erityisen arvokkaana pidetty läpinäkyvä ja valoa taittava kivi tai kova mineraali

jalostamo /jˈalostˌamo/ (n)
精錬所
  teollisuuslaitos jossa jalostetaan jotakin

jalustin /jˈalustɪn/ (n)
鐙
  satulaan kuuluva teline, jossa pidetään jalkaa ratsastaessa

jamaikalainen /jˈamaikalˌainen/ (n)
ジャマイカ人
  pysyvästi Jamaikassa asuva henkilö

jamaikanamatsoni /jˈamaikˌanamˌatsonɪ/ (n)
エリマキボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jambi /jˈambɪ/ (n)
アイアンブ
  lyhytpitkä, kaksitavuinen runojalka, joka koostuu lyhyestä (painottomasta) ja pitkästä (painollisesta) tavusta ()

jamo /jˈamo/ (n)
ハングルの字母
  yksi hangul-tavumerkin muodostavista osamerkeistä

jana /jˈana/ (n)
線分
  suora viiva, jolla on kaksi päätepistettä

jang /jˈaŋ/ (n)
陽
  toinen maailmankaikkeuden perusvoimista, positiivinen vastavoima jinille

janitsaari /jˈanɪtsˌaːrɪ/ (n)
イェニチェリ
  osmanien armeijan eliittijoukko, jota täydennettiin ottamalla kristittyjä orjia

jano /jˈano/ (n)
喉の渇き, 渇
  yleensä nestevajauksen aiheuttama tarve juoda; se, että janottaa

janoinen /jˈanoinen/ (adj)
喉が渇いた
  sellainen, jolla on jano

jaollinen /jˈaollɪnen/ (adj)
分けられる
  sellainen, joka voidaan jakaa, kun jakajana on nollasta ja jaettavasta eroava yhtä (1) suurempi tai pienempi kokonaisluku.

jaollisuus /jˈaollɪsuːs/ (n)
可分
  kahden kokonaisluvun a ja b välillä vallitsevaa suhdetta kuvaava käsite, joka voidaan määrittää lausekkeesta a=bc, jossa myös c on kokonaisluku, riippuvuutena b
  a (a on jaollinen b:llä)

japani /jˈapanɪ/ (n)
日本語
  ensisijassa Japanissa puhuttava kieli (kielitunnus: ja)

japanilainen /jˈapanɪlˌainen/ (n)
日本人
  pysyvästi Japanissa asuva henkilö

japaninkielinen /jˈapanˌiŋkielɪnen/ (adj)
日本語の, 日本語話者
  japanin kieltä puhuva, japania puhuva.

japaninviherkyyhky /jˈapanˌinvɪhˌerkyːhky/ (n)
アオバト
  lintulaji () tai sen yksilö

japsi /jˈapsɪ/ (n)
ジャップ
  japanilainen

jarru /jˈarru/ (n)
ブレーキ
  liikkeen hidastamiseen ja pysäyttämiseen tai paikalla pysymisen varmentamiseen tarkoitettu laite

jarruttaa /jˈarrutːaː/ (v)
ブレーキをかける
  vähentää nopeutta, varsinkin painamalla jarrua

jarrutus /jˈarrutus/ (n)
ブレーキング
  jarruttaminen

jaspis /jˈaspɪs/ (n)
ジャスパー
  kvartsin laji, joka voi olla punertavaa, ruskeaa, kellertävää, vihreää tai kirjavaa

jatkaa /jˈatkaː/ (v)
続ける
  olla lopettamatta jo aikaisemmin alkanutta toimintaa, tehdä edelleen keskeytyksettä tai tauon jälkeen

jatkoaika /jˈatkoˌaika/ (n)
延長戦
  peliajan loppuun lisättävä aika, jos varsinainen peli päättyy tasapeliin

jatkojohto /jˈatkojˌohto/ (n)
テーブルタップ
  pistotulppaan liitettävä sähköjohto, jolla virta voidaan viedä kauempana olevalle sähkölaitteelle

jatkuminen /jˈatkumɪnen/ (n)
継続
  jatkua-verbistä muodostettu teonnimi

jatkuvasti /jˈatkuvˌastɪ/ (adv)
絶え間なく
  jatkuvalla tavalla

jauhe /jˈauhe/ (n)
粉
  pulveri, luonnostaan jauhomainen tai jauhomaiseksi hienonnettu aine

jauheliha /jˈauhelˌiha/ (n)
挽肉
  lihamyllyllä hienonnettu liha, tyypillisesti porsasta tai vasikkaa

jauho /jˈauho/ (n)
粉
  viljan jyvistä (tai muista siemenistä) jauhamalla saatu hienojakoinen ravinnoksi käytettävä aine

jazz /jˈats/ (n)
ジャズ
  Yhdysvalloissa syntynyt musiikillinen traditio, johon kuuluu monia toisistaan kauaksi erkaantuneita tyylejä, joissa on tyypillistä on puhallinsoitinten suuri osuus

jengi /jˈeŋŋɪ/ (n)
ギャング
  porukka, etenkin nuorista koostuva joukko

jeni /jˈenɪ/ (n)
円
  Japanin rahayksikkö, symboli on ¥

jenkki /jˈeŋkːɪ/ (n)
アメ公
  (arkinen) Yhdysvaltain pohjoisvaltioiden asukas

jeppe /jˈepːe/ (n)
やつら
  jannu, poika tai nuori mies

jerrykannu /jˈerrykˌannu/ (n)
ジェリカン
  kanisteri polttoaineen tai juomaveden säilytykseen

jesuiitta /jˈesuˌiːtːa/ (n)
イエズス会士
  katolilaisen jesuiittajärjestön jäsen

jiddiš /jˈidːɪʃ/ (n)
イディッシュ語
  jiddišin kieli, juutalaissaksa, keskiajan Saksassa juutalaisten keskuudessa kehittynyt kieli, jota kirjoitetaan heprealaisilla kirjaimilla, mutta sille on olemassa myös virallinen romanisaatiomuoto, kielitunnus: yi)

jigi /jˈiɡɪ/ (n)
ジグ
  matoa tai toukkaa muistuttava silikoninen viehe

jin /jˈin/ (n)
陰
  toinen maailmankaikkeuden perusvoimista, negatiivinen vastavoima jangille

jo /jˈo/ (adv)
もう, 既に
  nykyhetkeä aiemmin tai siihen mennessä; määrättyä aikaisemmin, hetkeä aikaisemmin tai siihen mennessä; korostaa etenemistä tiettyyn pisteeseen
もう
  kärsimättömyyden ilmaisu: nyt, viimeinkin, lopultakin

jodi /jˈodɪ/ (n)
ヨウ素, 沃素
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki I

joensuu /jˈoensuː/ (n)
河口
  joen laskukohta toiseen vesistöön tai mereen

jogurtti /jˈoɡurtːɪ/ (n)
ヨーグルト
  maidosta maitohappobakteerien avulla valmistettu kiinteähkö tai nestemäinen hapanmaitotuote

johanneksenleipäpuu /jˈohannˌeksenlˌeipæpuː/ (n)
イナゴマメ
  mikä tahansa johanneksenleipäpuiden sukuun () kuuluva hernekasvien laji tai sellaisen yksilö

johdanto /jˈohdanto/ (n)
序論
  aloitusosio esimerkiksi kirjassa tai elokuvassa

johdattaa /jˈohdatːaː/ (v)
引く
  ohjata, opastaa, johtaa, viedä johonkin

johde /jˈohde/ (n)
導体
  (sähkö) (erit.) aine, jolla on hyvä sähkönjohtavuus

johdin /jˈohdɪn/ (n)
電線
  johtavasta aineesta tehty kappale, joka johtaa sähköä, lämpöä tms.

johdinauto /jˈohdɪnˌauto/ (n)
トロリーバス
  linja-auto, joka ottaa käyttövoimansa kadun yläpuolella kulkevista ajolangoista

johdos /jˈohdos/ (n)
派生語
  sanan vartalosta säännöllisesti äänteitä lisäämällä ja muuttamalla kehitetty uusi sana, jonka merkitys muodostuu alkujaan vanhan sanan merkityksen ja johtimien luokkamerkityksien yhdistelystä
  yhdiste, joka on syntynyt toisesta siten, että jokin tämän atomeista on korvautunut toisella atomilla tai yksinkertaisella radikaaliksi kutsutulla atomiryhmällä

johtaa /jˈohtaː/ (v)
導く, 率いる
  olla jonkin yrityksen tai laitoksen johdossa

johtaja /jˈohtaja/ (n)
チーフ
  henkilö, joka johtaa ryhmää tai yhteisöä

johtajuus /jˈohtajuːs/ (n)
リーダーシップ
  vallankäyttö sosiaalisessa ryhmässä

johto /jˈohto/ (n)
配管
  (tekniikka) putki, väylä jota pitkin vettä, kaasua tms. kuljetetaan; jakeluverkon osa
指導, 統率力
  yhteisön johtajat; johtajisto, päällystö

johtopäätös /jˈohtopˌæːtøs/ (n)
結論
  huolellisen ajattelun tuloksena syntynyt sellainen lopputulema johon henkilö on päätynyt

joikuara /jˈoikuˌara/ (n)
ヒメコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jojo /jˈojo/ (n)
ヨーヨー
  eräänlainen narusta nykimällä pyöritettävä leikkikalu

jokapäiväinen /jˈokapˌæivæinen/ (adj)
日刊
  joka päivä ilmaantuva, tapahtuva; jokaiseen päivään kuuluva

jokavuotinen /jˈokavˌuotɪnen/ (adj)
毎年
  sellainen, mikä toistuu joka vuosi

jokeri /jˈokerɪ/ (n)
ジョーカー
  narri

joki /jˈokɪ/ (n)
川
  suuri veden muovaama uoma, jossa virtaa vesi

jokiamatsoni /jˈokɪamˌatsonɪ/ (n)
ムラサキボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jokikaijanen /jˈokɪkˌaijanen/ (n)
クロボタンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jokivarsi /jˈokɪvˌarsɪ/ (n)
リバーサイド
  joen ranta sen molemmin puolin, joenvarsi

jonglööri /jˈoŋløːrɪ/ (n)
ジャグラー
  esiintyjä, joka heittelee ja pyörittelee erilaisia esineitä ilmassa, yleensä käsillään

jono /jˈono/ (n)
列
  peräkkäin järjestyneiden ihmisten tai muiden alkioiden joukko

jonottaa /jˈonotːaː/ (v)
並ぶ
  olla jonossa ja odottaa omaa vuoroa

jooga /jˈoːɡa/ (n)
ヨーガ
  ruumiin hallintaa ja mietiskelyä korostava intialainen filosofinen oppi; myös pelkästään siihen liittyvät asento- ja hengitysharjoitukset

joogi /jˈoːɡɪ/ (n)
ヨギ
  joogan harjoittaja

jopa /jˈopa/ (adv)
さえ
  vieläpä, yksinpä, kerrassaan

joskus /jˈoskus/ (adv)
時々
  satunnaisesti, toisinaan, aika-ajoin, välillä, ajoittain, hetkittäin, silloin tällöin

jouhisorsa /jˈouhɪsˌorsa/ (n)
onagagamo
  Siro ja pitkänmallinen puolisukeltajasorsa, jota esiintyy koko maassa, vaikka pesiikin harvoin eteläisessä Suomessa.

joukkio /jˈoukːɪo/ (n)
群れ
  epämääräinen ihmisryhmä

joukko /jˈoukːo/ (n)
集合
  matemaattisten olioiden muodostama tarkkaan määritelty yhdistelmä

joukko-oppi /jˈoukːoˈopːɪ/ (n)
集合論
  joukkojen ominaisuuksia tutkiva matematiikan osa-alue, johon matematiikka monilta osiltaan perustuu

joukkohauta /jˈoukːohˌauta/ (n)
集団墓地
  hauta, jonne on haudattu lukuisia ihmisiä; tavallisesti joko joukkokuoleman tai -murhan uhreja

joukkoliikenne /jˈoukːolˌiːkenne/ (n)
公共交通機関
  joukkoliikennevälineillä järjestetty liikenne

joukkomurha /jˈoukːomˌurha/ (n)
大量虐殺
  useamman ihmisen murhaaminen kerralla

joukkorahoitus /jˈoukːorahˌoitus/ (n)
クラウドファンディング
  tapa tehdä yhteistyötä ja saada huomiota henkilöiden tai organisaatioiden hankkeille, joiden rahoittaminen tapahtuu keskenään verkostoituvien ihmisten avulla, yleensä internetin välityksellä

joukkoraiskaus /jˈoukːorˌaiskaus/ (n)
輪姦
  raiskaus jossa on monta raiskaajaa

joukkotuhoase /jˈoukːotˌuhoˌase/ (n)
大量破壊兵器
  suurten ihmisjoukkojen tappamiseen ja vahingoittamiseen suunniteltu ase

joukkotuhonta /jˈoukːotuhˌonta/ (n)
集団虐殺
  jonkin kansallisen, rodullisen, etnisen tai uskonnollisen ryhmän taikka niihin rinnastettavan kansanryhmän hävittäminen kokonaan tai osittain; yleiskielessä kansanmurha

joukkue /jˈoukːue/ (n)
チーム
  ryhmä, jossa peli pelataan
小隊
  ryhmistä koostuva sotilasyksikkö

joulu /jˈoulu/ (n)
クリスマス
  perinteinen juhla, jota on vietetty, kun päivien lyheneminen on päättynyt; kristittyjen juhla, jota vietetään Jeesuksen joulukuuhun määrätyn syntymäpäivän kunniaksi.

jouluaatto /jˈouluˌaːtːo/ (n)
クリスマスイブ
  joulupäivää edeltävä päivä ja ilta, joulukuun 24. päivän ilta

jouluhalko /jˈouluhˌalko/ (n)
ビュッシュ・ド・ノエル
  keski- ja eteläeurooppalainen perinne, jossa tarkoitukseen erityisesti valittu halko poltettiin alun perin ulkosalla talvipäivänseisauksen kunniaksi, nykyään yleensä tulisijassa joulun kunniaksi; siinä käytettävä halko

joulukalenteri /jˈoulukalˌenterɪ/ (n)
アドベントカレンダー
  adventtikalenteri, pahvinen, joulunodotukseen liittyvä kalenteri, jonka luukkujen sisällä on kuvia tai joskus suklaata

joulukortti /jˈoulukˌortːɪ/ (n)
クリスマスカード
  jouluisin tervehdykseksi lähetettävä jouluaiheinen postikortti

joulukuu /jˈoulukuː/ (n)
十二月, 12月
  vuoden viimeinen kuukausi, kuukausi marraskuun ja tammikuun välissä

joulukuusi /jˈoulukˌuːsɪ/ (n)
クリスマスツリー
  joulun aikaan tavallisesti sisällä pidettävä monin tavoin koristeltu kuusi, joulupuu

joululaulu /jˈoululˌaulu/ (n)
クリスマス・キャロル
  jouluaiheinen, jouluna laulettava laulu

joulupukki /jˈoulupˌukːɪ/ (n)
サンタクロース
  fiktiivinen henkilö, joka tuo jouluisin lapsille lahjoja

journalismi /jˈournalˌismɪ/ (n)
ジャーナリズム
  tiedotusoppi

journalisti /jˈournalˌistɪ/ (n)
ジャーナリスト
  toimittaja

jousi /jˈousɪ/ (n)
弓
  lihasvoimalla jännitettävä kaaresta ja jänteestä koostuva ase, jolla ammutaan nuolia tai vasamia, kaaripyssy
  hieman kaareva varsi ja sen rinnalle jännitettyjä jouhia, joilla hangataan kieliä poikkisuuntaan soitettaessa jousisoittimia

jousiammunta /jˈousɪˌammunta/ (n)
アーチェリー, 弓術
  urheilulaji, jossa pyritään ampumaan nuoli jousen avulla maalitauluun

jousiampuja /jˈousɪˌampuja/ (n)
射手
  henkilö, joka harrastaa jousiammuntaa

jousimies /jˈousɪmies/ (n)
射手
  sotaväen jousiampuja

joustava /jˈoustava/ (adj)
柔軟
  sellainen, joka joustaa

joustavuus /jˈoustavuːs/ (n)
フレキシビリティ
  se, että on joustava

joutilas /jˈoutɪlas/ (adj)
暇な
  toimeton

joutsen /jˈoutsen/ (n)
白鳥, ハクチョウ
  mikä tahansa joutsenten sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö, erityisesti laulujoutsen ()

joutsenlaulu /jˈoutsenlˌaulu/ (n)
絶唱
  varsinkin taiteilijan viimeinen esiintyminen, julkaisu tms.

joutua /jˈoutua/ (v)
ないと
  täytyä

juhla /jˈuhla/ (n)
祭り
  juhlapyhä

juhlia /jˈuhlɪa/ (v)
祝う
  viettää juhlaa

juhta /jˈuhta/ (n)
駄獣
  veto- ja kuormaeläin, vetojuhta, kuormajuhta

jukataninamatsoni /jˈukatˌanɪnamˌatsonɪ/ (n)
キバナボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

julistaa /jˈulɪstaː/ (v)
宣言する, 申し立てる, 言い放つ
  ilmoittaa julkisesti ja muodollisesti

juliste /jˈulɪste/ (n)
プラカード
  seinälle tai muulle näkyvälle paikalle kiinnitettävä suuri paperi, jossa on kuvia, tekstiä tai molempia

julistus /jˈulɪstus/ (n)
宣言
  yhteinen julkinen, yleensä aatteellinen, kannanotto; se, että julistetaan

julistuskirja /jˈulɪstˌuskɪrja/ (n)
宣言
  hallitsijan kansalle antama ilmoitus, manifesti

julkaista /jˈulkaista/ (v)
発行する
  kustantaa, toimittaa julkisesti saataville

julkaisu /jˈulkaisu/ (n)
刊行物
  julkaistu kirjallinen tai audiovisuaalinen tuote tai muunlainen teos

julkea /jˈulkea/ (adj)
白々しい
  häpeämätön, röyhkeä

julkiasu /jˈulkɪˌasu/ (n)
外観
  se miltä jokin tai joku avoimesti ja julkisesti näyttää, ulkonäkö.

julkinen /jˈulkɪnen/ (adj)
公共
  yleisessä tiedossa oleva, tunnettu (asia), avoimesti tapahtuva
あからさまな
  julkisuudessa oleva (asia)
公衆の
  yhteiskunnallisia laitoksia koskeva, niihin kuuluva; yhteiskunnan järjestämä tai omistama

julkinen liikenne /jˈulkɪnen lˈiːkenne/ (n)
公共交通機関
  henkilöliikennettä, joka hoidetaan kaikkien käytettävissä olevilla liikennevälineillä

julkinen sektori /jˈulkɪnen sˈektorɪ/ (n)
公共セクター
  kansantalouden osa, joka on valtion tai kuntien omistuksessa ja tuottaa julkisia palveluita pääasiassa verovaroin kustannettuna; toimii tavallisesti suunnitelmatalouden periaatteella

julkisivu /jˈulkɪsˌivu/ (n)
正面
  rakennuksen ulkoseinien ulkopinta ja samalla näkyvin osa; erityisesti se rakennuksen etuosaksi ajateltava ulkopinta, kadulle suuntautuva ja näkyvä osa

julkisoikeus /jˈulkɪsˌoikeus/ (n)
公法
  oikeustieteen klassisessa jaottelussa toinen haara, joka tutkii julkista valtaa käyttävien toimijoiden (esim. valtion ja kuntien) ja yksityistä valtaa käyttävien toimijoiden (esim. luonnollisten henkilöiden ja yritysten) välisiä oikeussuhteita

julkistus /jˈulkɪstus/ (n)
出版
  julkistamisen tai julkaisemisen toteutus, julkiseksi teko

julkisuus /jˈulkɪsuːs/ (n)
こうかい
  nähtävillä tai muuten yleisessä tietoisuudessa oleminen

julma /jˈulma/ (adj)
惨い
  joka ei välitä toisten kärsimyksistä, tunteeton ja raaka

julmuus /jˈulmuːs/ (n)
残酷
  se, että on julma

jumala /jˈumala/ (n)
神
  johonkin uskontoon liittyvä toiminnan aiheuttaja tai hallitsija, joita joissakin uskonnoissa voi olla useitakin

jumalanpilkka /jˈumalˌampɪlkːa/ (n)
不敬
  jumalaan kohdistuva pilkka

jumalatar /jˈumalatar/ (n)
女神
  naispuolinen jumala monijumalaisuudessa

jumaluus /jˈumaluːs/ (n)
神性
  jumalan olemus; jumalallisuus

jumppa /jˈumpːa/ (n)
体操
  liikunta, voimistelu

juna /jˈuna/ (n)
電車, 普通, 列車
  raiteilla kulkeva kulkuneuvo, joka yleensä koostuu veturista ja siihen liitetyistä vaunuista

juntta /jˈuntːa/ (n)
杭打ち機
  paalutuksessa käytettävä työväline, jolla paalua isketään

juoda /jˈuoda/ (v)
飲む
  ottaa nestettä suuhunsa ja niellä se

juokseva koira /jˈuokseva kˈoira/ (n)
走狗
  antiikin ajoilta peräisin oleva toistuvaa spiraalimaista aaltokuviota muistuttava ornamenttikuviointi, kierukkanauha

juoksuhauta /jˈuoksuhˌauta/ (n)
トレンチ
  maahan kaivettava ojamainen kuoppa, joka antaa sotilaille suojan suoralta tulelta

juoksuhiekka /jˈuoksuhˌiekːa/ (n)
流砂
  vedensekaisen hiekan muodostava löysä, upottava seos

juoksujalkainen /jˈuoksujˌalkainen/ (n)
百足
  juoksujalkaisten luokkaan () kuuluvia tuhatjalkaisia

juoksutusmaha /jˈuoksutˌusmaha/ (n)
ギアラ
  märehtijöiden neljästä mahasta viimeinen

juolua /jˈuolua/ (n)
三日月湖
  joesta tai muusta virrasta erilliseksi järveksi tai lammeksi muotoutunut meanderi

juoma /jˈuoma/ (n)
飲料
  juotavaksi tarkoitettu neste, jota usein nautitaan ruoan yhteydessä

juomalasi /jˈuomalˌasɪ/ (n)
グラス
  lasinen juoma-astia

juomaraha /jˈuomarˌaha/ (n)
チップ
  ravintolan, hotellin tms. palvelushenkilökunnalle annettu pieni ylimääräinen palkkio; palveluraha

juomavesi /jˈuomavˌesɪ/ (n)
飲み水
  juotavaksi tarkoitettu terveydelliset vaatimukset täyttävä vesi

juoni /jˈuonɪ/ (n)
プロット
  metku, ovela suunnitelma, jonkun puijaamiseksi
鉱脈
  suunnitelma rikoksen tekemiseksi ja siitä hyötymiseksi

juonipaljastus /jˈuonɪpˌaljastus/ (n)
スポイラー
  merkittävien kohtauksien kertominen tai loppuratkaisun paljastaminen

juoppo /jˈuopːo/ (n)
小虎
  alkoholin suurkuluttaja tai usein juova alkoholisti

juopumus /jˈuopumus/ (n)
酩酊
  humalatila

juopunut /jˈuopunut/ (adj)
酔い
  havaittavasti alkoholin vaikutuksen alainen

juoru /jˈuoru/ (n)
ゴシップ
  toisen henkilön henkilökohtaisiin asioihin liittyvä huhu

juosta /jˈuosta/ (v)
走る
  liikkua nopeasti jaloillaan

juotikas /jˈuotɪkas/ (n)
ヒル
  juotikkaiden alaluokan () nivelmatolaji tai yksilö

juotin /jˈuotɪn/ (n)
半田鏝
  juottamisessa käytettävä kuumennettava työkalu, juotosvasara

juova /jˈuova/ (n)
条痕
  yleensä oman värinen, suhteellisen tasalevyinen pinnan juonne, viiva tai raita

jupakka /jˈupakːa/ (n)
争議
  riita, erimielisyys, kina

jurakausi /jˈurakˌausɪ/ (n)
ジュラ紀
  mesotsooisen sarjan keskimmäinen, noin. 200–145 mvs. vallinnut kausi. Jurakaudella Pangaeamanner hajosi Lauraasiaksi ja Gondwanamantereeksi ja mm. pistiäiset ja linnut syntyivät

jurtta /jˈurtːa/ (n)
ゲル
  telttaa muistuttava ikkunaton rakennelma, jota aasialaiset paimentolaiset käyttävät mukana kuljetettavana asumuksenaan

jutella /jˈutella/ (v)
喋る
  keskustella, puhua epämuodollisesti jostakin

juttu /jˈutːu/ (n)
ストーリー
  kertomus, tarina

juures /jˈuːres/ (n)
根菜
  kasvi, joka säilöö ravintoaineita maanalaisiin osiinsa

juuri /jˈuːrɪ/ (n)
根
  kasvin lehdetön, ravinteita ottava useimmiten maanalainen osa, joka kiinnittyy varteen

juuri nyt /jˈuːrɪ nˈyt/ (adv)
さっき
  Tällä hetkellä.

juurikas /jˈuːrɪkas/ (n)
カブ
  villin rantajuurikkaan viljelty muoto (Beta vulgaris), jonka muunnoksia ovat mm. punajuuri, rehujuurikas ja sokerijuurikas

juuriolut /jˈuːrɪolut/ (n)
ルートビア
  käymismenetelmällä valmistettu, mutta alkoholiton hiilihapollinen tai -hapoton virvoitusjuoma, joka on maustettu sassafrasilla tai sarsaparillalla

juusto /jˈuːsto/ (n)
チーズ, 乾酪
  maidosta juoksettamisen ja maitohappokäymisen avulla valmistettu kiinteä elintarvike

juustokakku /jˈuːstokˌakːu/ (n)
チーズケーキ
  piirakka, joka valmistetaan tuorejuustosta

juutalainen /jˈuːtalˌainen/ (n)
ユダヤ人
  henkilö, joka kuuluu osin kreikkalaiseen heimoon, jonka geneettisen linjan alku on paikannettu nykyisen Turkin koillisosan alueelle lähelle nykyistä Georgiaa

juutalaisuus /jˈuːtalˌaisuːs/ (n)
ユダヤ教
  juutalaisten alun perin Persiasta saapunut uskonto ja kulttuuri

jyrkkä /jˈyrkːæ/ (adj)
険しい
  lähes pystysuora, sellainen jonka kulmakerroin on suuri

jyrkänne /jˈyrkænne/ (n)
崖
  jyrkkä, jopa pystysuora rinne

jyrsijä /jˈyrsɪjæ/ (n)
齧歯類
  Rodentia-lahkoon kuuluva nisäkäs

jyvä /jˈyvæ/ (n)
種
  heinäkasvin pähkylämäinen hedelmä, joka sisältää yhden siemenen

jyvässolu /jˈyvæssˌolu/ (n)
顆粒球
  polymorfonukleaarinen valkosolu (leukosyytti), jonka päätehtävä on fagosytoosi eli solusyöminen, mutta joka kykenee myös ekstrasellulaarisiin puolustusreaktioihin; granulosyytti

jähmettyä /jˈæhmetːˌyæ/ (v)
凍らせる
  pysähtyä (täysin), tulla aivan liikkumattomaksi

jähmettää /jˈæhmetːæː/ (v)
凍る
  saada jähmettymään; saada lopettamaan liike, pysäyttää (kokonaan)

jäkälä /jˈækælæ/ (n)
地衣類
  (Lichenes) symbioottinen eliö, joka koostuu sienestä ja mikroskooppisista viherlevistä tai syanobakteereista

jäljittäjä /jˈæljɪtːˌæjæ/ (n)
追跡者
  henkilö tai eläin, joka jäljittää; jälkien seuraaja

jäljittää /jˈæljɪtːæː/ (v)
追
  etsiä jälkien perusteella

jälkeiset /jˈælkeiset/ (n)
後産
  synnytysvaiheiden jälkeen, jälkeisvaiheessa, äidistä poistuvat sikiökalvot ja istukka

jälkeläinen /jˈælkelˌæinen/ (n)
子孫
  suvullisessa lisääntymisessä eliölle syntynyt uusi saman lajin yksilö. Ihmisellä lapsi, tytär tai poika. Muille lajeille on omat nimityksensä, vaikka niitäkin saatetaan kuvaannollisesti sanoa lapsiksi.

jälki /jˈælkɪ/ (n)
跡
  jonkun tai jonkin kulkemisesta kulkualustaan syntynyt ura tai painauma

jälkiliite /jˈælkɪlˌiːte/ (n)
接尾辞
  sanan vartaloon tai taivutusvartaloon liitetty johto- tai taivutuspääte, suffiksi

jälkiruoka /jˈælkɪrˌuoka/ (n)
デザート
  ruokailun päätteeksi syötävä ja usein makea ruoka

jälkiäänitys /jˈælkɪˌæːnɪtys/ (n)
ダビング
  ääniraidan äänittäminen jälkikäteen elokuvaan; tehdään usein ohjelmassa puhutun kielen muuttamiseksi käyttäen näyttelijöitä tai joskus selostusta

jälleen /jˈælleːn/ (adv)
また
  taas, uudestaan

jälleenmyyjä /jˈælleːnmˌyːjæ/ (n)
小売商人
  henkilö tai yritys, joka hankkii tukkupakkauksen tai muun suuren erän tavaraa myydäkseen niitä edelleen kappaletavarana

jälleenmyynti /jˈælleːnmˌyːntɪ/ (n)
転売
  ostetun tavaran myyminen edelleen

jälleenrakentaa /jˈælleːnrakˌentaː/ (v)
再建
  rakentaa jollain tavalla tuhoutunut rakennus uudelleen; uudelleenrakentaa

jänis /jˈænɪs/ (n)
野兎, 兎
  mikä tahansa jäniseläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

jänne /jˈænne/ (n)
腱
  luja sidekudoksesta muodostuva rakenne, joka liittää lihaksen luuhun tai rustoon

jännite /jˈænnɪte/ (n)
電圧
  sähköinen potentiaaliero; eräs sähköinen suure

jännitemittari /jˈænnɪtemˌitːarɪ/ (n)
電圧計
  (sähkötekniikka) laite, joka osoittaa kahden pisteen välillä vallitsevan jännitteen

jännitys /jˈænnɪtys/ (n)
サスペンス
  elokuvan ja kirjallisuuden tyylilaji, joka rakentuu jännittäville tilanteille

järeä /jˈæreæ/ (adj)
むっと
  rakenteeltaan massiivinen, vankka tai tukeva, suuritehoinen; toimintatavoiltaan tai keinoiltaan voimallinen, voimakas

järjestelmä /jˈærjestˌelmæ/ (n)
システム
  yhteen kuuluvien osien kokonaisuus

järjestelmäriippumaton /jˈærjestˌelmærˌiːpːumaton/ (adj)
クロスプラットフォーム
  sellainen, joka on suunniteltu toimimaan useissa eri käyttöjärjestelmissä

järjestys /jˈærjestys/ (n)
秩序
  useiden eri asioiden, esineiden tai olentojen kesken vallitseva tila
  (filosofia, matematiikka, logiikka) joukon jäsenten välinen kahden relaation keskinäinen tai kahden kvantiteetin keskinäinen samankaltaisuus

järjestysluku /jˈærjestˌysluku/ (n)
原子番号
  luku, joka ilmaisee järjestyksen; ordinaaliluku

järjestäytynyt rikollisuus /jˈærjestˌæytynyt rˈikollɪsuːs/ (n)
組織犯罪
  kolmen tai useamman henkilön muodostama rikollisorganisaatio

järjestää /jˈærjestæː/ (v)
整理
  laittaa järjestykseen, lajitella

järjestö /jˈærjestø/ (n)
団体
  jotakin määrätarkoitusta varten muodostettu henkilöiden tai yhteisöjen yhtymä

järjetön /jˈærjetøn/ (adj)
愚か
  absurdi, sellainen, joka on vailla järkeä; järjenvastainen, älytön

järkeillä /jˈærkeillæ/ (v)
訳
  ajatella jotakin järkevästi, käyttää järkeään, päätellä

järkevä /jˈærkevæ/ (adj)
理性的な
  kokemuksellisesti viisas

järki /jˈærkɪ/ (n)
理性
  kyky ajatella rationaalisesti

järvi /jˈærvɪ/ (n)
湖, 池
  lampea suurempi veden täyttämä luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä. Joskus minimikokona pidetään neljää hehtaaria.

järviruoko /jˈærvɪrˌuoko/ (n)
筬
  meren ja järvien rannoilla kasvava monivuotinen ruohovartinen kasvi ()

jäsen /jˈæsen/ (n)
メンバー, 会員
  (anatomia) ihmisen tai eläimen ruumiinosa, etenkin raaja
  (sosiologia) yksittäinen joukkoon kuuluja

jäsenyys /jˈæsenyːs/ (n)
メンバーシップ
  se, että on jäsen, jäsenenä oleminen

jästi /jˈæstɪ/ (n)
マグル
  Harry Potter -kirjoissa henkilö, joka ei kykene taikomaan ja on täysin tietämätön velhoista, noidista ja taikuudesta

jäte /jˈæte/ (n)
廃棄物
  jostakin toiminnasta syntyvä tarpeeton ja sen tuottajalle hyödyntämiskelvoton aine tai energia

jätevesi /jˈætevˌesɪ/ (n)
廃水
  käytettynä hylätty, epäpuhtauksia sisältävä vesi

jätkä /jˈætkæ/ (n)
ジャック
  metsä- ja uittotyöläinen
  yhdestoista korttipakan kortti, sotilas, kuvakortti, jossa on luvun 11 sijasta kirjain J
  poika, nuorimies

jättiläinen /jˈætːɪlˌæinen/ (n)
巨人
  (mytologia) jätti, tarujen yliluonnollisen kookas yleensä suurelta osin ihmisen kaltainen olento

jättiläismäinen /jˈætːɪlˌæismæinen/ (adj)
巨大な
  jättiläistä muistuttava, sen kokoinen; valtava, suunnaton

jättipotti /jˈætːɪpˌotːɪ/ (n)
ジャックポット
  arvonnan suuri päävoitto

jättää /jˈætːæː/ (v)
引き離す
  pistää jokin johonkin lähtien itse pois; antaa olla siinä paikassa jossa se on
  lopettaa seurustelu tai avioliitto jonkun kanssa
提出する
  antaa päätettäväksi

jättöreuna /jˈætːørˌeuna/ (n)
後縁
  aerodynaamisen pinnan kuten siiven tai peräsimen takaosa

jäykkä /jˈæykːæ/ (adj)
固い
  ei taipuisa, niin kova ettei taivu

jäykkäkouristus /jˈæykːækˌourɪstus/ (n)
破傷風
  Clostridium tetani -bakteerin aiheuttama sairaus. Bakteeri tuottaa hermomyrkkyä, joka lamaannuttaa lihasten hermoston toiminnan

jää /jˈæː/ (n)
氷
  veden kiinteä olomuoto alle nollan celsius-asteen lämpötiloissa

jäädä /jˈæːdæ/ (v)
留まる
  alkaa pysyä jossakin paikassa

jäähdytin /jˈæːhdytɪn/ (n)
ラジエーター
  laite, jonka tarkoitus on poistaa lämpöä järjestelmästä usein ilmakehään; jäähdytin koostuu tyypillisesti lämmönsiirtimestä ja puhaltimesta

jääkaappi /jˈæːkaːpːɪ/ (n)
冷蔵庫
  kylmäkoneella jäähdytetty lämpöeristetty kaappi, jossa säilytetään elintarvikkeita ja muuta kylmäsäilytystä tarvitsevaa

jääkausi /jˈæːkausɪ/ (n)
氷河時代
  aikakausi jolloin Maapallon lämpötila laskee ja pohjoiset ja eteläiset alueet peittyvät jääpeitteen alle

jääkiekko /jˈæːkiekːo/ (n)
アイスホッケー
  jäällä kaukalossa pelattava joukkuepeli, jossa pelivälineenä käytetään pientä, kumista kiekkoa

jäälokki /jˈæːlokːɪ/ (n)
ゾウゲカモメ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jäänmurtaja /jˈæːnmurtˌaja/ (n)
砕氷船
  laiva, joka murtaa jään rikki toisten alusten tieltä

jääpuikko /jˈæːpwɪkːo/ (n)
氷柱
  katolta tms. valuvasta vedestä jäätynyt muodostuma, jolla tyypillisesti on alaspäin suuntautuva terävä kärki; joskus myös edellisen alapuolelle veden putoamiskohtaan kärki ylöspäin jäätynyt vastaava muodostuma

jäätanssi /jˈæːtanssɪ/ (n)
アイスダンス
  yksi taitoluistelun lajeista

jäätee /jˈæːteː/ (n)
アイスティー
  kylmänä tarjottu tee, jossa on jääpaloja

jäätelö /jˈæːtelø/ (n)
アイスクリーム
  maito- , kerma- tai kasvisöljypohjainen jäädytetty jälkiruoka

jäätelökone /jˈæːtelˌøkone/ (n)
アイスクリームメーカー
  jäätelön valmistamiseen tarkoitettu kone

jäätikkö /jˈæːtɪkːø/ (n)
氷河
  maan napa- ja vuoristoseduilla lumirajan yläpuolella muodostunut ja myös lumirajan alapuolelle siirtynyt monien metrien paksuisen jään kattama laaja jääkenttä ja virta

jäätikkötiede /jˈæːtɪkːøtˌiede/ (n)
雪氷学
  glasiologia eli kryosfäärin geofysiikka; jäätä, jäätiköitä, jääpeitettä, lunta ja niihin liittyviä luonnonilmiöitä tutkiva tieteenala

jäätyä /jˈæːtyæ/ (v)
凍る
  muuttua nestemäisestä olomuodosta kiinteäksi aineen jäähtyessä
  palella

jäävuori /jˈæːvuorɪ/ (n)
氷山
  jäätiköstä lohjennut meressä kelluva makeavetinen jääkappale

kaakao /kˈaːkao/ (n)
ココア
  kaakaopuun (Theobroma cacao) kuivatuista ja fermentoiduista siemenistä valmistettu jauhe, jota käytetään mm. suklaan valmistukseen

kaakaopapu /kˈaːkaˌopapu/ (n)
カカオ豆
  kaakaopuun siemen

kaakko /kˈaːkːo/ (n)
南東, 東南
  väli-ilmansuunta idän ja etelän välissä

kaakkuri /kˈaːkːurɪ/ (n)
アビ
  eräs Suomessakin pesivä vesilintu ()

kaali /kˈaːlɪ/ (n)
キャベツ
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji (Brassica oleracea), jota viljellään monina eri lajikkeina vihanneksena; erityisesti keräkaali

kaamos /kˈaːmos/ (n)
極夜
  aika keskitalvella (joulukuussa) pimeimpään vuodenaikaan, jolloin aurinko ei nouse ollenkaan pohjoiskalotilla, pohjoisen napapiirin pohjoispuolella

kaani /kˈaːnɪ/ (n)
ハーン
  muinaisten mongoli- ja turkkivaltakuntien hallitsija

kaanon /kˈaːnon/ (n)
教会法
  kirjoitukset, jotka jokin yleisesti arvossa pidetty kristillinen toimielin, varsinkin kirkolliskokous, on hyväksynyt Raamattuun kuuluviksi
  melodian toistaminen kaikuna; sama melodia aloitetaan eri aikoihin ja melodiat seuraavat toisiaan tietyn aikavälin etäisyydellä

kaaos /kˈaːos/ (n)
混沌
  epäjärjestys, sekasorto, hajaannus, sekaannus

kaapata /kˈaːpata/ (v)
乗っ取る
  ryöstää, siepata

kaapeli /kˈaːpelɪ/ (n)
ケーブル
  eristetty, yleensä monijohtiminen johto

kaappari /kˈaːpːarɪ/ (n)
私掠船
  henkilö, jolle hallitsija on antanut kaapparikirjan ryöstää vihollisen aluksia

kaappi /kˈaːpːɪ/ (n)
食器棚
  tavaroiden säilytykseen tarkoitettu umpinainen ovellinen huonekalu, jossa on yleensä hyllyjä tai orsia, joihin tavarat asetetaan

kaari /kˈaːrɪ/ (n)
円弧
  ympyrän kaaren osa, yhtenäinen viiva, joka kaartuu

kaarikäytävä /kˈaːrɪkˌæytævæ/ (n)
アーケード
  (arkkitehtuuri) käytävä, joka kulkee pylväiden tukeman holvikaaren alla

kaarimalja /kˈaːrɪmˌalja/ (n)
豆
  kaareva, munuaisen muotoinen, metallinen tai kertakäyttöinen pahvinen astia, jota käytetään pois vietävien välineiden astiana tai potilaan oksennuttamiseen

kaarna /kˈaːrna/ (n)
樹皮
  puun uloin kerros; sen kuori, erit. iäkkään männyn paksu kuori

kaaso /kˈaːso/ (n)
ブライズメイド
  morsiamen pukija ja seuralainen häissä, yleensä nainen mutta voi olla myös mies

kaasu /kˈaːsu/ (n)
気体, ガス
  korkeissa lämpötiloissa esiintyvä aineen olomuoto, jossa molekyylit ovat niin harvassa, että ne voivat liikkua toistensa ohi ja ne ovat helposti puristettavissa pienempään tilaan

kaasukammio /kˈaːsukˌammɪo/ (n)
ガス室
  teloituksessa käytettävä huone, jonne suljettu altistetaan tappavalle kaasulle

kaasukello /kˈaːsukˌello/ (n)
ガスタンク
  suuri kupumainen kaasunpainetta tasaava kaasusäiliö, jota käytettiin mm. kaupunkikaasun varastointiin

kaasumainen /kˈaːsumˌainen/ (adj)
気体の
  kaasun kaltainen, olomuodoltaan kuin kaasu

kaasunaamari /kˈaːsunˌaːmarɪ/ (n)
ガスマスク
  kasvot peittävä suojavaruste, joka suojaa kasvoja ja hengitysteitä saasteilta ja myrkyiltä

kaasutin /kˈaːsutɪn/ (n)
キャブレター
  polttomoottorin osa, joka säätää polttoaineen ja ilman syöttöä moottorille

kaasuttaa /kˈaːsutːaː/ (v)
気化
  muuttaa kaasumaiseen olotilaan

kaataa /kˈaːtaː/ (v)
注ぐ
  poistaa ainetta astiasta, säiliöstä tai lavalta

kaatopaikka /kˈaːtopˌaikːa/ (n)
ゴミ捨て場
  alue, jolle varastoidaan jätteitä

kaatua /kˈaːtua/ (v)
倒れる
  menettää hallittu tasapaino; mennä ympäri tai kyljelleen; murtua, luhistua; läikkyä astian reunojen yli
クラッシュする
  menettää asemansa tai valtansa

kaava /kˈaːva/ (n)
公式
  symbolein ilmaistu matemaattinen sääntö
図解
  alueen maankäyttö- t. rakennussuunnitelma

kaavio /kˈaːvɪo/ (n)
グラフ
  kaaviokuva, kaavamainen esitys jostakin

kaavoittaa /kˈaːvoitːaː/ (v)
仕切る
  laatia alueen maankäyttöä koskeva suunnitelma

kabaree /kˈabareː/ (n)
キャバレー
  kabaretti, tavallisesti ravintolassa esitettävä sukkeluuksia sisältävä kevyt "juonellinen" viihdeohjelma

kabbala /kˈabːala/ (n)
カバラ
  (mytologia) juutalaiseen perimätietoon perustuva oppi

kadehtia /kˈadehtˌia/ (v)
羨む
  ei suoda jklle jtak hänen saamaansa myönteistä asiaa, olla jklle kateellinen jstak

kadmium /kˈadmium/ (n)
カドミウム
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemialliallinen merkki Cd

kadota /kˈadota/ (v)
消える
  joutua kadoksiin, hävitä

kafiiri /kˈafɪːrɪ/ (n)
カーフィル
  vääräuskoinen, ei-muslimi, uskoton

kafkamainen /kˈafkamˌainen/ (adj)
カフカ的
  joka tuo mieleen kirjailija Franz Kafkan tuotannon, järjettömiä, hämmentäviä ja uhkaavia tilanteita sisältävä

kaftaani /kˈaftaːnɪ/ (n)
カフタン
  miesten käyttämä puuvillasta tai silkistä valmistettu viittamainen vaate

kahakka /kˈahakːa/ (n)
小競り合い
  pienehkö vihamielinen, monesti aseellinen, yhteenotto; jupakka, mellakka

kahdeksasosanuotti /kˈahdeksˌasosanˌuotːɪ/ (n)
八分音符
  ¹/₈-nuotti, puolen neljäsosanuotin tai kahden kuudestoistaosanuotin pituinen nuotti

kahdesti /kˈahdestɪ/ (adv)
二倍
  kaksi kertaa

kahlaamo /kˈahlaːmo/ (n)
浅瀬
  matalavetinen joenylityspaikka

kahva /kˈahva/ (n)
柄
  esimerkiksi oven, astian, työkalun tai aseen osa, josta siihen tartutaan kädellä

kahvakuula /kˈahvakˌuːla/ (n)
ケトルベル
  kahvallinen, kuntoiluvälineenä käytettävä metallinen kuula

kahvi /kˈahvɪ/ (n)
コーヒー, 珈琲
  tavallisesti kuumana nautittava juoma, joka on valmistettu uuttamalla veteen kahvipensaan paahdetuista pavuista jauhettua jauhetta
コーヒー
  kahvipensaan (jauhetut) pavut, joista em. juoma valmistetaan

kahvikuppi /kˈahvɪkˌupːɪ/ (n)
コーヒーカップ
  astia, yl. korvallinen kuppi, joka on tarkoitettu kahvin tarjoiluun ja kahvista nauttimiseen

kahvila /kˈahvɪla/ (n)
喫茶店, カフェ
  paikka, josta voi yleensä ostaa paikalla nautittavaksi kahvia, teetä, virvoitusjuomia, leivonnaisia ja pikkulämpimiä

kahvimylly /kˈahvɪmˌylly/ (n)
コーヒーミル
  laite, jota käytetään paahdettujen kahvipapujen jauhamiseen

kahvinkeitin /kˈahvɪŋkˌeitɪn/ (n)
コーヒーメーカー
  sähköinen laite, jolla valmistetaan kahvijauheesta juomaa kuumalla vedellä uuttamalla

kahvio /kˈahvɪo/ (n)
カフェテリア
  kahvila, jossa on itsepalvelu

kahvipannu /kˈahvɪpˌannu/ (n)
コーヒーポット
  yleensä nokallinen astia, jota käytetään kahvin valmistamiseen, useimmiten liedellä kuumentamalla

kahvipapu /kˈahvɪpˌapu/ (n)
コーヒー豆
  kahvipensaan siemen, kahvinpapu, joita käytetään kahvijuoman raaka-aineena

kaide /kˈaide/ (n)
手すり
  ihmistä varten asennettu tuki- tai suojarakenne

kaihi /kˈaihɪ/ (n)
白内障
  silmäsairaus, harmaakaihi

kaiketi /kˈaiketɪ/ (adv)
確かに
  ehkä, todennäköisesti, varmaankin

kaikkialla /kˈaikːɪalla/ (adv)
どこでも
  joka paikassa

kaikkitietävä /kˈaikːɪtˌietævæ/ (adj)
全知
  sellainen, joka tietää kaiken

kaiku /kˈaiku/ (n)
反響
  äänen tai sähkömagneettisen säteilyn heijastuma

kaikuluotaus /kˈaikulˌuotaus/ (n)
反響定位
  kaiun avulla tapahtuva esteiden ja esineiden paikannus

kaima /kˈaima/ (n)
同名異人
  samanniminen henkilö

kaimaani /kˈaimaːnɪ/ (n)
カイマン
  krokotiilieläimiin kuuluvan alligaattorien heimon matelija

kainalo /kˈainalo/ (n)
脇の下
  alue olkanivelen alla

kainalosauva /kˈainalosˌauva/ (n)
松葉杖
  kävelemisessä avustava sauva, joka antaa tukea kainalon kohdalle

kairata /kˈairata/ (v)
海嘯
  tehdä jäähän aukko kairalla

kaisla /kˈaisla/ (n)
葦
  jokin vesistöissä, järvissä, lammissa ja joissa tai sisäsaariston merenlahtien vesissä kasvava heinäkasvi

kaistanleveys /kˈaistanleveys/ (n)
帯域幅
  ilmaisee sen siirtokaistan leveyden millä määritellyn taajuusvasteen ehdot täyttyvät

kaivaa /kˈaivaː/ (v)
掘る, ほる
  tehdä alustaan alaspäin syvenevä onkalo siirtäen siitä ainetta syrjään

kaivata /kˈaivata/ (v)
切望する
  tuntea kaipuuta

kaiverrus /kˈaiverrus/ (n)
彫刻
  kuvion viiltäminen kovaan pintaan

kaivertaa /kˈaivertaː/ (v)
刻む
  poistaa osia esineen pinnasta siten, että siihen syntyy tekstiä tai kuvio

kaivinkone /kˈaivɪŋkˌone/ (n)
ゆあつショベル
  irtonaisten maalajien irrottamiseen, läjitykseen ja kuormaukseen käytettävä kaivulaittein varustettu työkone

kaivo /kˈaivo/ (n)
井戸
  vesikaivo, maahan kaivettu tai porattu pystysuuntainen kuilu tai reikä, johon pohjaveden toivotaan kerääntyvän, ja josta vesi pumpataan tai nostetaan ämpärillä

kaivos /kˈaivos/ (n)
鉱山
  hyödyllisten kivennäisten talteenottoa varten tehty avolouhos tai maanalainen kaivos

kaivosmies /kˈaivosmies/ (n)
坑夫
  kaivoksen työntekijä

kaivostoiminta /kˈaivostˌoimɪnta/ (n)
採鉱
  alkutuotantoon lukeutuva kaivoksen operointi ja siihen liittyvät asiat

kajakki /kˈajakːɪ/ (n)
カヤック
  istuvassa asennossa melottava koskiin ja merialueille soveltuva pieni vesikulkuneuvo, jonka mela on kaksilapainen

kakadu /kˈakadu/ (n)
鸚鵡
  töyhtöpäinen papukaijojen heimon alaheimon edustaja, joita tavataan Australiassa

kakara /kˈakara/ (n)
ちび
  lapsi

kaki /kˈakɪ/ (n)
柿の木
  eräs kasvi (), jonka syötävät hedelmät tunnetaan myös nimellä persimoni

kakka /kˈakːa/ (n)
うんこ
  uloste

kakkonen /kˈakːonen/ (n)
二日
  kahden numero, numero 2; numerolla kaksi merkitty tai järjestetty; toinen kohta jossain luettelossa tai hissin painikkeissa

kakkospesä /kˈakːospˌesæ/ (n)
二塁
  (urheilu) pesäpallossa tai baseballissa pelikentän toinen pesä, kakkonen

kakku /kˈakːu/ (n)
ケーキ
  yleensä makea leivonnainen, joka koostuu tavallisesti ainakin vehnäjauhosta, sokerista ja munasta; suomen kielessä lähikielistä poiketen sekä täytekakku että kuivakakku

kakofonia /kˈakofˌonɪa/ (n)
不協和音
  äänten sekasointu

kaksikielinen /kˈaksɪkˌielɪnen/ (adj)
にげんごにつうじたひと
  sellainen, joka osaa kahta kieltä

kaksikko /kˈaksɪkːo/ (n)
デュエット
  kahden asian, esimerkiksi kahden ihmisen, muodostama kokonaisuus

kaksimielisyys /kˈaksɪmˌielɪsyːs/ (n)
ダブル・ミーニング
  puheessa tai tekstissä oleva kohta, jolla on tahallinen tai tahaton toinen, varsinkin seksuaalisuuteen liittyvä, merkitys; käytetään flirttailussa ja huumorissa

kaksineuvoisuus /kˈaksɪnˌeuvoisuːs/ (n)
雌雄同体
  se, että on kaksineuvoinen

kaksinkertainen /kˈaksɪŋkˌertainen/ (adj)
二倍
  sellainen, joka on kaksi kertaa niin suuri

kaksintaistelu /kˈaksɪntˌaistelu/ (n)
決闘
  kahden henkilön välinen kamppailu

kaksio /kˈaksɪo/ (n)
セパレート
  asuntotyyppi, jossa on kaksi asumiseen tarkoitettua huonetta: olohuone ja makuuhuone, lisäksi asunnossa on keittiö tai keittokomero, WC ja peseytymistila ja voi olla vaatehuone, sauna tai parveke, esim. 2h+k

kaksisuuntainen mielialahäiriö /kˈaksɪsˌuːntainen mˈielɪˌalahˌæirɪø/ (n)
双極性障害
  mielialahäiriö, jossa mieliala vaihtelee ja jossa esiintyy manian ohella masennusta eli depressiota; bipolaarinen mielialahäiriö

kaksitahtimoottori /kˈaksɪtˌahtɪmˌoːtːorɪ/ (n)
2ストローク機関
  polttomoottori, jonka työkierto koostuu työtahdista ja huuhteluvaiheesta

kaksiulotteinen /kˈaksiulˌotːeinen/ (adj)
二次元
  sellainen jolla on kaksi ulottuvuutta

kaksivuotinen /kˈaksɪvˌuotɪnen/ (adj)
二年生の
  sellainen, joka ensimmäisen vuoden aikana kasvattaa juuret, varren ja lehdet, ja kukkii ja siementää vasta seuraavana vuonna

kaksoiskansalaisuus /kˈaksoiskˌansalˌaisuːs/ (n)
二重国籍
  se, että on maan kansalaisuuden lisäksi jonkin toisen maan kansalaisuus

kaksoisleuka /kˈaksoislˌeuka/ (n)
二重顎
  rasvapoimu leuan alla

kaksoisolento /kˈaksoisolˌento/ (n)
ドッペルゲンガー
  henkilö tai muu olento, joka muistuttaa toista niin paljon, että sekaantuminen on todennäköistä tai ainakin mahdollista

kaksoispiste /kˈaksoispˌiste/ (n)
コロン
  välimerkki, jolla on useita kieliopillisia funktioita; sen symboli on [:]

kaksoissidos /kˈaksoissɪdos/ (n)
二重結合
  kovalenttinen sidos, jossa kaksi atomia jakaa kaksi elektroniparia

kaksoistähti /kˈaksoistˌæhtɪ/ (n)
二重星
  kahden samaa painopistettä kiertävän tähden järjestelmä

kaksonen /kˈaksonen/ (n)
双子
  ihminen tai eläin, joka on syntynyt samassa synnytyksessä kuin yksi sisaruksistaan

kaktus /kˈaktus/ (n)
サボテン
  kuivuuteen sopeutunut, usein piikikäs mehikasvi (Cactaceae)

kaktusaratti /kˈaktusarˌatːɪ/ (n)
シャボテンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kala /kˈala/ (n)
魚, 魚肉
  selkärankainen, kiduksilla hengittävä vesieläin
  kalan liha ruoan raaka-aineena

kalakauppias /kˈalakˌaupːɪas/ (n)
魚屋
  kalakaupan pitäjä, kalan myyjä

kalalisko /kˈalalˌisko/ (n)
魚竜
  eräitä sukupuuttoon kuolleita kalaa muistuttaneita matelijoita (-lahko)

kalalokki /kˈalalˌokːɪ/ (n)
鴎
  keskikokoinen, yleinen lokkilaji,

kalanmaksaöljy /kˈalanmˌaksaˌøljy/ (n)
肝油
  kalan, yleensä turskan maksasta valmistettava ravintolisä, joka sisältää terveydelle hyödyllisiä rasvahappoja

kalanteri /kˈalantˌerɪ/ (n)
カレンダー
  vähintään kahdesta valssista koostuva paperikoneen osa, jolla muokataan paperin paksuutta, karheutta tai kiiltoa johtamalla paperi pyörivien telojen välitse

kalaparvi /kˈalapˌarvɪ/ (n)
魚群 ぎょぐん
  kalojen parvi

kalastaa /kˈalastaː/ (v)
釣る
  pyydystää kalaa, pyytää kalaa

kalastaja /kˈalastˌaja/ (n)
漁師, 漁夫
  toimeentulonsa kalastuksesta saava, ammatikseen kalastava henkilö, ammattikalastaja

kalastus /kˈalastus/ (n)
釣り
  kalojen pyytäminen, kalojen narraaminen, kalanpyynti taloudellisena toimintana

kalavesi /kˈalavˌesɪ/ (n)
グラウンド
  alue jolla kalastetaan

kalebassi /kˈalebˌassɪ/ (n)
ヒョウタン
  kalebassipuun tai pullokurpitsan hedelmästä valmistettu talousastia tai muu tarve-esine

kaleidoskooppi /kˈaleidˌoskoːpːɪ/ (n)
万華鏡
  pitkittäissuuntaisilla peileillä vuorattu lyhyt putki, jonka läpi katsoessa kuva näkyy erilaisina symmetrisinä yhdistelminä, kun putkea pyörittää

kalenteri /kˈalentˌerɪ/ (n)
カレンダー, 暦
  astronomisiin ilmiöihin perustuva ajanlaskun järjestelmä, joka jakaa ajan säännöllisiin osiin

kalibroida /kˈalɪbrˌoida/ (v)
調整
  määrittää mittalaitteen näyttämän virhe tarkempaan mittaan nähden

kalibrointi /kˈalɪbrˌointɪ/ (n)
キャリブレーション
  kalibroiminen

kalifi /kˈalɪfɪ/ (n)
カリフ
  kaikkien muslimien poliittinen johtaja

kalifornium /kˈalɪfˌornium/ (n)
カリホルニウム
  eräs alkuaine, tunnus Cf

kaliiperi /kˈalɪːpˌerɪ/ (n)
力量
  tuliaseen putken tai piipun sisähalkaisija, reiän läpimitta

kalium /kˈalium/ (n)
カリウム
  alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

kaljamaha /kˈaljamˌaha/ (n)
ビール腹
  pyöreä, ylipainoisen henkilön vatsa, jollainen aiheutuu esimerkiksi oluen juonnista

kalju /kˈalju/ (adj)
禿げ
  sellainen, jolla ei ole hiuksia, hiukseton

kaljunaama-aratti /kˈaljunˌaːmaˈaratːɪ/ (n)
ハゲインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljunaamakaija /kˈaljunˌaːmakˌaija/ (n)
アラゲインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljunaamamesikko /kˈaljunˌaːmamesˌikːo/ (n)
キホオミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljuuna /kˈaljuːna/ (n)
ガレオン船
  (merenkulku) karakista ja karavelista kehitetty, kookas, monikantinen, puusta tehty purjelaiva

kalkkikivi /kˈalkːɪkˌivɪ/ (n)
石灰岩
  kerrostunut kivilaji, jota syntyy kalsiumkarbonaatin saostuessa vedessä

kalkkuna /kˈalkːuna/ (n)
七面鳥
  Meleagris gallopavo: Kalkkunoiden heimon kanalintu , joita on tuotu kotieläimeksi Eurooppaan Pohjois-Amerikasta ja Meksikosta. Koirasta nimitetään kalkkunakukoksi ja naarasta kalkkunakanaksi.
  kumpi vain kalkkunoiden heimon (Meleagris) kahdesta lajista

kalligrafia /kˈallɪɡrˌafɪa/ (n)
カリグラフィー
  korutekstaus; kaunokirjoitettu teksti taiteena

kallioaratti /kˈallɪˌoarˌatːɪ/ (n)
ミドリズアカインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kalliokyyhky /kˈallɪokˌyːhky/ (n)
カワラバト
  kyyhkylintuihin kuuluva merenrannikoiden kallioilla sekä vuoristoissa elävä lintulaji () tai sen yksilö

kallioperä /kˈallɪˌoperæ/ (n)
基盤岩
  maapallon kiinteä ”kuori”, joka koostuu eri kivilajeista

kalliopiirros /kˈallɪopˌiːrros/ (n)
ペトログリフ
  kalliomaalaus, esihistoriallinen maagiseksi tulkittu kuva, joita tavataan eri puolilla maapalloa kallioseinämissä

kallis /kˈallɪs/ (adj)
高い
  sellainen, mikä maksaa paljon, hinnakas; rahallisesti arvokas

kallistaa /kˈallɪstaː/ (v)
キール
  kääntää kallelleen

kallistua /kˈallɪstˌua/ (v)
傾く
  mennä kallelleen

kallo /kˈallo/ (n)
頭蓋骨
  eläimen pään luinen kuori, joka suojaa muun muassa aivoja. Ihmisestä puhuttaessa usein muodossa pääkallo.
  pää

kallonkutistaja /kˈalloŋkutˌistaja/ (n)
精神科医
  psykiatrista käytetty nimitys

kalmari /kˈalmarɪ/ (n)
イカ
  mustekalalaji, joka elää Atlantilla

kalori /kˈalorɪ/ (n)
カロリー
  vanha energian yksikkö, jota käytetään lähinnä vain ruoka-aineiden energiasisällön ilmoittamiseen, usein siten että ilmoitetut kalorimäärät ovat itse asiassa kilokaloreita. Kalorin energiamäärä lämmittää gramman vettä 14,5°C:sta 15,5°C:een normaalipaineessa. Tunnus cal.

kalorimetri /kˈalorɪmˌetrɪ/ (n)
熱量計
  laite, jolla mitataan kemiallisen reaktion lämpömäärä ja määritetään aineiden ominaislämpökapasiteetti

kalossi /kˈalossɪ/ (n)
ガロッシュ
  Matala kuminen päällysjalkine. Miesten sadesään jalkine, joka vedetään ulkokäytössä matalan ulkokengän päälle.

kalpea /kˈalpea/ (adj)
淡い, 生白い
  vaalea, väritön

kalsedoni /kˈalsedˌonɪ/ (n)
玉髄
  maitomaisen läpikuultava, piilokiteinen kvartsin laji

kalsiitti /kˈalsɪːtːɪ/ (n)
方解石
  kalsiumkarbonaatin kiteinen muoto, kalkkisälpä

kalsium /kˈalsium/ (n)
カルシウム
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, joka merkki on Ca, esiintyy luonnossa vain yhdisteinä

kalsiumhydroksidi /kˈalsiumhˌydroksˌidɪ/ (n)
水酸化カルシウム
  kalsiumin, hapen ja vedyn yhdiste (Ca(OH)₂), joka on puhtaana valkoista jauhetta

kalsiumoksidi /kˈalsiumˌoksɪdɪ/ (n)
酸化カルシウム
  kalsiumin ja hapen yhdiste (CaO), valkoista kiteistä jauhetta; syntyy kun kalsiumkarbonaattia kuumennetaan yli 800 °C:een, reagoi veden kanssa synnyttäen kalsiumhydroksidia

kalteri /kˈalterɪ/ (n)
網
  sellin oven rautainen pystysäleikkö

kaltevuus /kˈaltevuːs/ (n)
傾斜
  kallistuksen määrää kuvaava suure, tason tai suoran viivan vaakatason kanssa muodostama kulma

kalvinismi /kˈalvɪnˌismɪ/ (n)
カルビン主義
  eräs protestanttinen suuntaus (1500-l. alkaen)

kalvinisti /kˈalvɪnˌistɪ/ (n)
カルヴァン主義者
  kalvinismin kannattaja

kalvo /kˈalvo/ (n)
膜
  ohut ainekerros, joka voi muodostua nesteestä tai kiinteästä aineesta; kantaa kuormaa vain tangentiaalisessa suunnassa
  ohut sidekudosmuodostuma tms.

kalvosin /kˈalvosɪn/ (n)
カフ
  pukineen rannekappale

kalvosinnappi /kˈalvosˌinnapːɪ/ (n)
カフス
  paidan kalvosimen sulkeva ommeltu nappi, myös koristeellinen käytön ajaksi kiinnitettävä irtonappi

kamarimusiikki /kˈamarˌimusˌiːkːɪ/ (n)
室内楽
  pienen yhtyeen esittämää laajamuotoista soitinmusiikkia

kamariorkesteri /kˈamarɪˌorkestˌerɪ/ (n)
室内管弦楽団
  orkesteri, jossa on vähemmän soittajia kuin täydessä sinfoniaorkesterissa

kambodžalainen /kˈambodʒalˌainen/ (n)
カンボジア人
  pysyvästi Kambodžassa asuva henkilö

kameleontti /kˈameleˌontːɪ/ (n)
カメレオン
  hyönteisiä syövien liskojen heimo, johon kuuluvilla lajeilla on mm. kyky vaihtaa nopeasti ihonväriä

kameli /kˈamelɪ/ (n)
駱駝, ラクダ
  kumpi tahansa kamelien sukuun kuuluvista lajeista tai sen yksilö

kamelia /kˈamelˌia/ (n)
椿
  (erityisesti) kamelioiden sukuun kuuluva

kamera /kˈamera/ (n)
カメラ
  kuvien tallentamiseen tarkoitettu optinen laite

kameruninkaija /kˈamerunˌiŋkaija/ (n)
アカメチャガシラハネナガインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kamferi /kˈamferɪ/ (n)
カンフル
  orgaaninen, terpeeneihin kuuluva vahamainen, huoneenlämmössä kiinteä, väritön tai valkoinen kiteinen aine

kammata /kˈammata/ (v)
解かす
  käyttää kampaa; selvittää hiusten takkuja vetäen kampaa niiden läpi

kammio /kˈammɪo/ (n)
心室
  suljettu tila laitteen sisällä

kamomilla /kˈamomɪlla/ (n)
カミツレ
  sen kukka, jota käytetään rohdoksena, yrttinä ja tuoksuaineena

kamomillasaunio /kˈamomˌillasˌaunɪo/ (n)
カミツレ
  asterikasveihin kuuluva mauste- ja rohdoskasvi ()

kamomillatee /kˈamomˌillateː/ (n)
カモマイルティー
  kamomillasaunion kukista haudutettu tee

kampa /kˈampa/ (n)
櫛
  yleensä muovista valmistettu esine, jossa on tylppiä piikkejä rivissä tiheästi, käytetään hiusten selvittämiseen takuista

kampaaja /kˈampaːja/ (n)
理髪師
  kampausten tekijä, arkisemmin erityisesti naisten hiusten leikkaaja

kampata /kˈampata/ (v)
よろめく
  saada joku kaatumaan estämällä tämän jalkojen käyttö tasapainon ylläpitämiseksi

kampela /kˈampela/ (n)
ヒラメ
  eräs oikeasilmäkampeloihin kuuluva kalalaji tai sen yksilö

kamppailla /kˈampːailla/ (v)
奮闘
  käydä kamppailua; taistella

kampus /kˈampus/ (n)
キャンパス
  alue, jolla korkeakoulun, kuten yliopiston, rakennukset sijaitsevat

kana /kˈana/ (n)
ニワトリ
  aitokanojen heimon kesy lintulaji (), jolla on päälaella veltto heltta
仮名
  japanin kielen tavukirjoitusjärjestelmä tai sen yksittäinen kirjoitusmerkki

kanaali /kˈanaːlɪ/ (n)
海峡
  (maantiede) kahden merialueen välinen salmi

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (adj)
カナダの
  Kanadasta peräisin oleva tai Kanadaan liittyvä

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (n)
カナダ人
  pysyvästi Kanadassa asuva henkilö

kanahaukka /kˈanahˌaukːa/ (n)
オオタカ
  keskikokoinen päiväpetolintu (), joka asuu rauhallisilla metsämailla

kanala /kˈanala/ (n)
鶏小屋
  rakennelma tai rakennus, jossa pidetään eläviä kanoja tuotantoeläiminä

kananliha /kˈananlˌiha/ (n)
鳥肌
  ihmisen ihon karvankohottajalihasten supistuminen kylmässä, tunnekuohun tai jännityksen vuoksi

kananmuna /kˈananmˌuna/ (n)
卵
  kanan munima muna, ruoaksi valmistettu tai ruoan valmistukseen käytettävä elintarvike

kanapee /kˈanapeː/ (n)
ソファー
  kahden istuttava sohva
  pieni voileipä, jonka päällä on erilaisia täytteitä

kanarialintu /kˈanarˌialˌintu/ (n)
カナリア
  Kanarian saarilta kotoisin olevan kanarianhempon häkkilintuna pidetty kesymuoto ().

kanava /kˈanava/ (n)
運河
  maahan kaivettu ura, jossa virtaa vettä kastelua varten, kastelukanava
  vesireitin täydennykseksi tehty, tavallisesti sulkulaitteilla varustettu vesiliikenneväylä
  äänentoiston väylä, medialle tallennettu tai toistettava yksittäinen ääniraita

kandavunmesikko /kˈandavˌunmesˌikːo/ (n)
カンダブミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kandela /kˈandela/ (n)
カンデラ
  valon intensiteetin eli valon voimakkuuden eli valovoiman SI-järjestelmän mukainen yksikkö. Tunnus cd.

kandidaatti /kˈandɪdˌaːtːɪ/ (n)
学士
  lyh. kand., Suomen yliopistoissa alempi, 180 opintopisteen korkeakoulututkinto, jonka suoritus vie noin kolme vuotta, välitutkinto ennen ylempää korkeakoulututkintoa; tämän tutkinnon suorittanut henkilö

kaneli /kˈanelɪ/ (n)
シナモン, 肉桂
  leivonnassa ja ruoanlaitossa käytettävä mauste, joka tunnetaan myös rohdosnimellä cortex cinnamoni; valmistetaan kiinankanelin (Cinnamomum cassia) ja muiden läheisten puiden kuoresta

kanerva /kˈanerva/ (n)
御柳擬
  kanervakasveihin kuuluva varpu

kangas /kˈaŋŋas/ (n)
布
  (tekstiili) luonnonkuidusta, keinokuidusta tai niiden sekoitteesta valmistetuista langoista kudottu kaksilankatekniikkaan perustuva tekstiililaatu, littana ja yhtenäinen kudos

kangaspuut /kˈaŋŋaspuːt/ (n)
機
  esiteollisella ajalla merkittävä kankaan kutomiseen tarkoitettu käsikäyttöinen laite; nykyään kehittyneissä maissa lähinnä harrastuskäytössä

kangastus /kˈaŋŋastus/ (n)
蜃気楼
  ilmakehän kerrosten välisten lämpötilaerojen aiheuttama optinen harha, jonka vuoksi katsojan näkökentässä kohde näyttää sijaitsevan lähempänä, vaikka se sijaitsee oikeasti kauempana

kaniini /kˈanɪːnɪ/ (n)
兎
  jänisten heimon nisäkäs (Oryctolagus cuniculus), jolla on kaksi alalajia

kanji /kˈanjɪ/ (n)
日本における漢字
  japanin kielessä käytetty kiinalaisperäinen kirjoitusmerkki

kanjoni /kˈanjonɪ/ (n)
峡谷
  joen uurtama rotkomainen laakso

kankea /kˈaŋkea/ (adj)
固い
  jäykkä, taipumaton, vaikea liikuttaa

kannabis /kˈannabɪs/ (n)
麻
  hamppu ()
大麻
  tiettyjen hampun lajikkeiden osa, tai hamppulähtöinen eroteltu päihde, joka sisältää kannabinoideja

kannada /kˈannada/ (n)
カンナダ語
  (kielitiede) kannadan kieli, Intiassa Karnatakan osavaltiossa puhuttava kieli

kannas /kˈannas/ (n)
地峡
  kahta maa-aluetta yhdistävä kapea maakaistale, jonka molemmin puolin on vesi

kannattaa /kˈannatːaː/ (v)
支える
  olla jonkin asian puolesta
報われる
  olla taloudellisesti tuottavaa

kannel /kˈannel/ (n)
カンテレ
  5–40-kielinen, puurunkoinen kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä

kannettava /kˈannetːˌava/ (adj)
携帯
  jota voi tai pitää kantaa

kannettava /kˈannetːˌava/ (n)
ノートパソコン
  kannettava tietokone, sylimikro

kannettava tietokone /kˈannetːˌava tˈietokˌone/ (n)
ノートパソコン
  tietokone, joka on suunniteltu helposti kantamalla paikasta toiseen kuljetettavaksi

kannibaali /kˈannɪbˌaːlɪ/ (n)
人食い人種
  eläin joka syö oman lajinsa jäseniä

kannus /kˈannus/ (n)
拍車
  ratsastajan kantapäähän kiinnitettävä metallihaarukka, jota käytetään apuna ratsun ohjauksessa

kannustaa /kˈannustaː/ (v)
勇気付ける
  kehottaa hevosta liikkumaan, toisinaan kannustimilla
  kehottaa tai yllyttää henkilöä tai ihmisjoukkoa tekemään tai saavuttamaan jotain

kannustin /kˈannustɪn/ (n)
刺激
  ratsastajan saappaisiin kiinnitetyt piikikkäät metallikappaleet, joilla kannustetaan hevosta (usein monikossa)
  mitä tahansa, mikä motivoi tiettyyn valintaan tai toimintaan; kannuste

kanoninen /kˈanonɪnen/ (adj)
カノン的な
  kaanoniin kuuluva

kanootti /kˈanoːtːɪ/ (n)
カヌー
  melontaan käytettävä venettä muistuttava pieni joki- ja järvialueiden yleiskulkuneuvo

kansa /kˈansa/ (n)
平民
  ryhmä ihmisiä, joita yhdistää esimerkiksi yhteinen kulttuuri, kieli tai historiallinen tausta
民族
  suuri ihmisjoukko, väki
国民
  jonkin seudun asukkaat; jonkin maan kansalaiset, valtion asukkaat, koko väestö

kansainvälinen /kˈansainvˌælɪnen/ (adj)
国際的
  kansojen välinen, useita kansoja koskeva, myös useiden valtioiden keskinäinen; maailmanlaajuisesti käytetty tai käsitelty

kansainvälinen oikeus /kˈansainvˌælɪnen ˈoikeus/ (n)
国際法
  oikeudenala, joka koskee kansainvälisen oikeuden subjektien toimintaa ja suhteita kansainvälisellä tasolla

kansainvälinen politiikka /kˈansainvˌælɪnem pˈolɪtˌiːkːa/ (n)
国際関係
  akateeminen oppiaine ja tutkimusala, joka jakautuu muun muassa ulkopolitiikan ja diplomatian tutkimukseen, rauhan- ja konfliktin tutkimukseen sekä maailmanlaajuisen talouden ja hallinnan tutkimukseen

kansainvälisesti /kˈansainvˌælɪsˌestɪ/ (adv)
国際的
  kotimaansa ulkopuolella, kansainvälisessä mittakaavassa

kansakunta /kˈansakˌunta/ (n)
国家, 国
  yhteisen historian jakavat ihmiset; etnisesti yhtenäinen kansa, joka on saavuttanut valtiollisen itsenäisyyden

kansalainen /kˈansalˌainen/ (n)
国民, こくみん
  valtiossa syntyperänsä tai hankkimansa aseman perusteella kansalaisoikeuksistaan nauttiva ja kansalaisvelvollisuuksistaan huolehtiva ja vastaava henkilö

kansalaisjärjestö /kˈansalˌaisjærjˌestø/ (n)
非政府組織
  valtion elimistä riippumaton järjestö, yhdistys

kansalaisoikeudet /kˈansalˌaisoikˌeudet/ (n)
公民権
  oikeudet, jotka kuuluvat valtion kansalaisille

kansalaissota /kˈansalˌaissota/ (n)
内戦
  sota saman kansan jäsenten kesken, sisällissota, veljessota

kansalaistottelemattomuus /kˈansalˌaistotːˌelemˌatːomuːs/ (n)
市民的不服従
  mahdollisesti lainvastaista, mutta laajasti hyväksyttyä toimintaa jotakin määräystä vastaan

kansalaisuus /kˈansalˌaisuːs/ (n)
市民権, 公民権
  ihmisyksilön kuuluminen valtion alaisuuteen täysin oikeuksin ja velvollisuuksin, yleensä syntyperän perusteella tai hakemuksesta ja ehdot täyttäneelle valtion myöntämänä

kansalaisyhteiskunta /kˈansalˌaisyhtˌeiskunta/ (n)
市民社会
  kaikki vapaaehtoisesti järjestäytynyt inhimillinen toiminta ja instituutiot, jotka eivät kuulu julkiseen sektoriin

kansallinen /kˈansallɪnen/ (adj)
国立の
  kansalle ominainen ja yhteinen, kansaan kohdistuva; kansalle tunnusmerkillinen, nationalismiin liittyvä

kansallisaarre /kˈansallɪsˌaːrre/ (n)
国宝
  maankuulu henkilö, joka on yhteiskunnalle erityisen arvokas

kansallislaulu /kˈansallˌislaulu/ (n)
国歌
  jonkin valtion virallisena symbolina käytettävä sävelmä tai laulu, joka esitetään joissain virallisissa tilaisuuksissa ja juhlissa

kansallismielisyys /kˈansallˌismielɪsyːs/ (n)
ナショナリズム
  se, että on kansallismielinen

kansallispuisto /kˈansallˌispwɪsto/ (n)
国立公園
  valtion omistama alue, jonka käyttö kansallispuistona on säädetty lailla

kansallissosialismi /kˈansallˌissosˌialˌismɪ/ (n)
ナチズム
  Adolf Hitlerin johtaman Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen (NSDAP) ideologia, jossa marxilainen yhteiskuntaluokkien välinen luokkataistelu korvattiin sitä käsitteellisesti vastaavalla ihmisrotujen välisellä kamppailulla kansan yhtenäisyyden saavuttamiseksi; siinä missä marxilaiset jakoivat kansan hierarkkisesti ala- ja yläluokkiin, ideologiassa kansat jaettiin hierarkkisesti rotuopiksi nimitetyllä tavalla alempiin ja ylempiin rotuihin, joista ylin oli arjalainen rotu; ideologiassa tunnustettiin yläluokan kyvykkyys ja sen tuoman aseman oikeutus

kansallisuus /kˈansallɪsuːs/ (n)
国籍
  etnisyys, kuuluminen tiettyyn kansaan tai etniseen ryhmään

kansanedustaja /kˈansanedˌustaja/ (n)
国会議員
  kansaa edustava päättäjä eduskunnassa; poliitikko

kansanetymologia /kˈansanˌetymˌoloɡˌia/ (n)
民間語源
  kansan keskuudessa levinnyt virheellinen etymologia, joka ei kuitenkaan välttämättä ole suoranaisesti näennäistieteellinen

kansanmurha /kˈansanmˌurha/ (n)
ジェノサイド
  kokonaisen kansanryhmän järjestelmällinen tuhoaminen, joukkotuhonta

kansanmusiikki /kˈansanmusˌiːkːɪ/ (n)
フォークソング
  (musiikki) kansanperinteenä kuulomuistin varassa kansan keskuudessa elävä laulaen ja soittaen esitettävä, helposti muuntautuva musiikinlaji; kansan esittämä musiikki

kansannousu /kˈansannˌousu/ (n)
反乱, 暴動, 蜂起, 謀反
  kansan kapina vallanpitäjiään vastaan

kansantanssi /kˈansantˌanssɪ/ (n)
フォークダンス, 民族舞踊
  tanssi, jota kansa eli rahvas tanssii tai on yleisesti tanssinut

kansanvalta /kˈansanvˌalta/ (n)
民主
  demokratia; valtion kansalaisten tai muun julkisyhteisön jäsenten oikeus osallistua asioista päättämiseen joko suoraan tai vaaleilla valittujen edustajien välityksellä

kansanäänestys /kˈansanˌæːnestys/ (n)
住民投票
  demokratiassa suora äänestys tietystä poliittisesta asiasta

kansatiede /kˈansatˌiede/ (n)
民族学
  etnologia, tiede, joka tutkii henkisen ja aineellisen kulttuurin syntyä, sen ajallista vaihtelua ja yhteisön osuutta kulttuuriin

kansi /kˈansɪ/ (n)
蓋
  astian tai laatikon suljin
  pöydän laakea levymäinen yläosa, jota jalat kannattelevat
カバー
  kirjan päällimmäinen muita vahvempi sivu
デッキ
  laivan päällyskate, mikä tahansa sen lattiarakenne tai vastaava kerros

kansio /kˈansɪo/ (n)
ファイル
  väline, johon voi kiinnittää papereita ja asiakirjoja kansien väliin, mappi

kansituoli /kˈansɪtˌuolɪ/ (n)
デッキチェア
  risteilyaluksen aurinkokannen aurinkotuoli

kansleri /kˈanslerɪ/ (n)
首相
  eräiden hallintovirkamiesten nimitys

kanssa /kˈanssa/ (adv)
いっしょ
  myös

kanssakirjoittaja /kˈanssakˌirjoitːˌaja/ (n)
共著者
  henkilö, joka kirjoittaa on kirjoittanut kirjan tms. yhdessä jonkun muun kanssa

kanta /kˈanta/ (n)
底
  esineen tyvi- tai perusosa, kantaosa, kiinnitysosa
  yksi kolmion tai monikulmion sivuista
  tiettyyn kantalukuun perustuva positiojärjestelmä
  bipolaaritransistorin yksi elektrodi
ヒール
  kengän takaosan pohja kantapään alla
根
  kantasana
基底
  joukko, josta voidaan johtaa avaruuden kaikki alkiot. Määritelmä eroaa topologiassa ja lineaarialgebrassa.

kanta-asiakas /kˈantaˈasɪakas/ (n)
帰化動物
  vakituinen asiakas, vakioasiakas

kantaa /kˈantaː/ (v)
運ぶ
  pitää kädessään tai muuten mukanaan samalla kun kulkee
  periä maksuja tai veroja
持って行く
  pitää yllä jotain tunnetta tms.
  ulottua tietyn matkan

kantaatti /kˈantaːtːɪ/ (n)
カンタータ
  vokaalikamarimusiikin muoto

kantagermaani /kˈantaɡˌermaːnɪ/ (n)
ゲルマン祖語
  rekonstruoitu germaaninen kantakieli.

kantaja /kˈantaja/ (n)
原告
  se osapuoli riita-, rikos- tai hallintoprosessissa, joka panee asian vireille eli haastaa vastaajan oikeuteen
サポート
  se joukko, jossa funktion arvot poikkeavat nollasta, tai em. joukon sulkeuma

kantakieli /kˈantakˌielɪ/ (n)
祖語
  kielimuoto, johon nykyisen kielen rakenne, muoto, kielioppi, sanasto tai yksittäinen sana perustuu

kantaluku /kˈantalˌuku/ (n)
底
  lukujärjestelmän kantaluku on luku joka määrittelee minkä luvun potensseina luvut esitetään ja kuinka monta numeroa tarvitaan

kantaluu /kˈantaluː/ (n)
踵骨
  kantapään luisen sisuksen muodostava luu ()

kantama /kˈantama/ (n)
区間
  välimatka, jonka verran esine pystyy liikuttamaan toista objektia

kantapää /kˈantapæː/ (n)
踵, かかと
  jalkaterän takaosa

kantasolu /kˈantasˌolu/ (n)
幹細胞
  solu, jolla on kyky jakautua loputtomasti, sekä muodostaa erilaisia kudostyyppejä

kantelu /kˈantelu/ (n)
苦情
  muutoksenhakukeino, jota voidaan käyttää hallintolainkäytössä, jos päätöksen tekemisessä on tapahtunut menettelyvirhe

kanto /kˈanto/ (n)
切り株
  tyvestä kaadetun tai kaatuneen puun tynkä, puunkanto

kantoaalto /kˈantoˌaːlto/ (n)
搬送波
  sähkömagneettinen aalto, esim. radioaalto, jota moduloimalla lisätään siihen tiedon siirtoon tarkoitettua informaatiota

kantoni /kˈantonɪ/ (n)
広州
  hallintoalueen nimitys mm. Sveitsissä ja Bosnia-Hertsegovinassa

kantoninkiina /kˈantonˌiŋkɪːna/ (n)
広東語
  kiinan merkittävin murre, jota puhutaan Etelä-Kiinassa

kantoraketti /kˈantorakˌetːɪ/ (n)
ピッチャー
  laite, jolla saadaan avaruuslentäjät ja miehittämättömät avaruusalukset kuljetettua Maan pinnalta avaruuteen, tavallisesti Maan kiertoradalle; yleensä kertakäyttöisiä ja miehittämättömiä, tosin niitä käytetään myös miehitettyjen avaruusalusten laukaisemiseen

kanttiini /kˈantːɪːnɪ/ (n)
カフェテリア
  leirin, sairaalan tms. kahvio

kanukka /kˈanukːa/ (n)
水木
  eräitä kasveja (Cornus-suku)

kaoliini /kˈaolˌiːnɪ/ (n)
カオリナイト
  maalaji kaoliinisavi, vaalea tai harmahtava alumiinisilikaattien heikosti kovettunut savimainen seos, elintarvikelisäaine E559

kapasitanssi /kˈapasɪtˌanssɪ/ (n)
容量
  sähkönvaraamiskyky; suure, joka kuvaa sähköstaattiseen systeemin kykyä varastoida sähkövarausta (Q) systeemin osion potentiaalieron (V) suhteen. Yksikkönä faradi

kapasiteetti /kˈapasɪtˌeːtːɪ/ (n)
容量
  kyky, erit. kyky varastoida

kapea /kˈapea/ (adj)
狭い
  leveydeltään vähäinen, lyhyt leveyssuunnassa, pieni vasemmalta oikealle

kapellimestari /kˈapellɪmˌestarɪ/ (n)
指揮者
  henkilö, joka johtaa orkesterin, kuoron ja joidenkin muiden musiikkiryhmien esityksiä sekä mm. valitsee niiden ohjelmistot

kapina /kˈapɪna/ (n)
暴動
  nousu jotakin järjestelmää tai sen johtoa vastaan, joskus aseellinen tai väkivaltainen

kapinallinen /kˈapɪnˌallɪnen/ (n)
反逆者
  kapinoiva henkilö

kapinlauluhaukka /kˈapɪnlˌauluhˌaukːa/ (n)
コシジロウタオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kapinoida /kˈapɪnˌoida/ (v)
反抗
  nousta kapinaan (jotakuta/jotakin vastaan)

kapitalismi /kˈapɪtalˌismɪ/ (n)
資本主義
  talousjärjestelmä, joka perustuu ylijäämään eli tuottoon eli voittoon, joka investoidaan uudelleen entistä suurempien tuottojen saamiseksi; loputtoman pääoman kasautumisen järjestelmä, jossa etusija on pääoman ikuisella kasvulla; käytettyjen panosten ylittävien tuottojen logiikka, joka on vuosituhansien kuluessa kehittynyt viljasadoista ja kotieläinten lisäämisestä, ja muodostaa sivilisaation voitollisen tuotantologiikan, jossa saadaan enemmän jostakin kuin mitä siihen uhrataan panoksia

kapotti /kˈapotːɪ/ (n)
コンドーム
  alkuaan kaulukseton hartiaviitta, josta myöhemmin muotoutui kapea päällystakki

kappa /kˈapːa/ (n)
カッパ
  Kreikkalaisten aakkosten kymmenes kirjain. Vastaava symboli Κ tai κ.

kappale /kˈapːale/ (n)
作品
  yksittäinen esine; lyhenne kpl
  pala, osa kokonaisuudesta
段落
  tekstissä taitollisesti erotettu pieni kokonaisuus
物体
  (geometria) pintojen kolmiulotteisesta avaruudesta erottama alue

kappeli /kˈapːelɪ/ (n)
チャペル
  sivukirkko; pieni kirkkorakennus kristillisiä toimituksia varten suunniteltu tila

kapteeni /kˈapteːnɪ/ (n)
大尉
  upseerin sotilasarvo

kapybara /kˈapybˌara/ (n)
オニテンジクネズミ
  mikä tahansa edellisiin kuuluvan kapybarojen suvun () laji tai sellaisen yksilö
  edellisiin kuuluva, maailman suurikokoisimpana jyrsijänä tunnettu, laji () tai sen yksilö

kapyysi /kˈapyːsɪ/ (n)
ギャレー
  laivan keittiö

karaatti /kˈaraːtːɪ/ (n)
カラット
  jalokivien massan mittayksikkö = 0,200 grammaa
  jalometallien puhtauden yksikkö, 1/24 puhtaasta aineesta

karahvi /kˈarahvɪ/ (n)
カラフ
  lasinen pullomainen juomien säilytys- ja tarjoiluastia

karakki /kˈarakːɪ/ (n)
キャラック
  1400-luvulla kehitetty kolmi–nelimastoinen purjelaiva, joka tuli tunnetuksi ensimmäisenä valtamerikelpoisena rahtikuljetukseen soveltuvana alustyyppinä

karamelli /kˈaramˌellɪ/ (n)
カラメル
  sokeria kuumentamalla saatava vaaleanruskea massa, jota sellaisenaan tai eri tavoin maustettuna ja värjättynä käytetään makeisten valmistukseen

karanteeni /kˈarantˌeːnɪ/ (n)
検疫
  pakkoeristys, tyypillisesti vaarallisen tarttuvan taudin leviämisen estämiseksi.

karaoke /kˈaraˌoke/ (n)
カラオケ
  viihdemuoto, jossa esitetään yleisölle laulu nauhoitteelta tulevan musiikkitaustan ja tekstin mukaan

karata /kˈarata/ (v)
変節
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, paeta

karate /kˈarate/ (n)
空手, からて
  eräs alkuperältään japanilainen itsepuolustus- ja kamppailu-urheilulaji

karavaani /kˈaravˌaːnɪ/ (n)
キャラバン
  useilla kameleilla tai kulkuneuvoilla matkustava joukko

karavaaniseralji /kˈaravˌaːnɪserˌaljɪ/ (n)
キャラバンサライ
  tavallisesti valtateiden varsilla sijainnut tienvarsimajatalo, jossa karavaanissa kulkeneet matkalaiset saattoivat levätä ja toipua päivän matkastaan

karboksyylihappo /kˈarboksˌyːlɪhˌapːo/ (n)
カルボン酸
  mikä tahansa orgaaninen happo, jossa on funktionaalisena ryhmänä karboksyyliryhmä (-C(=O)OH)

karbonaatti /kˈarbonˌaːtːɪ/ (n)
炭酸塩
  hiilihapon suola; anioni, jossa esiintyy hiili- ja happiatomeja (CO₃2−)

karbonyyli /kˈarbonˌyːlɪ/ (n)
カルボニル基
  hiilen ja hapen välisestä kaksoissidoksesta koostuva ryhmä (-CO-). Tällainen ryhmä on aldehydeissä, ketoneissa, karboksyylihapoissa, estereissä ja amideissa

kardemumma /kˈardemˌumma/ (n)
カルダモン
  inkiväärikasvi (), jonka siemeniä käytetään mausteena

kardiologia /kˈardɪˌoloɡˌia/ (n)
循環器学
  lääketieteen haara, joka käsittelee sydämen ja suurten verisuonien sairauksia

karhu /kˈarhu/ (n)
熊, クマ
  Ursus-suvun suurikokoisia petoeläimiä; erityisesti pohjoisessa Euraasiassa yleinen ruskeakarhu (Ursus arctos), kaikkiruokainen metsissä viihtyvä nisäkäs, Euroopan suurin petoeläin

karhukainen /kˈarhukˌainen/ (n)
クマムシ
  -pääjakson eläin. Karhukaiset ovat pieniä (alle 2:n mm kokoisia) ja jaokkeellisia eläimiä, joita elää lähes kaikkialla maapallolla

karhunpalvelus /kˈarhumpˌalvelus/ (n)
ひどい仕打ち
  haitallinen teko tai toimenpide, huono palvelus

karhunvatukka /kˈarhunvatˌukːa/ (n)
黒苺
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas, joka tuottaa tavallisesti punaisia marjoja ()

karhuta /kˈarhuta/ (v)
催促
  periä saataviaan

karibu /kˈarɪbu/ (n)
カリブー
  Pohjois-Amerikan pohjoisosissa elävä peuralaji,

karies /kˈaries/ (n)
虫歯
  hammasmätä; hammassairaus, jossa plakin bakteerit, usein hammaskiven suojassa, tuottavat syövyttäviä happamia aineenvaihduntatuotteita, jotka syövyttävät hammaskiillettä ja tämä syöpyminen johtaa hampaan reikiintymiseen

karikatyyri /kˈarɪkatˌyːrɪ/ (n)
カリカチュア
  henkilön tai muun kohteen luonteenomaisia piirteitä korostava pilapiirros, irvikuva

karisma /kˈarɪsma/ (n)
カリスマ
  yksilön tyyneyttä ja viehätysvoimaa huokuva, yleensä ihailtava, olemus

karitsa /kˈarɪtsa/ (n)
子羊, 小羊
  lampaan poikanen, lampaanvuona

karja /kˈarja/ (n)
家畜
  suurehkot lihan- tai maidontuotantoon käytetyt eläimet, erit. nautakarja, tilan hyötyeläimet kokonaisuutena
  ohjailtavissa oleva ihmisjoukko

karjakko /kˈarjakːo/ (n)
ミルクメイド
  naispuolinen karjanhoitaja

karjala /kˈarjala/ (n)
カレリア語
  karjalan kieli: jokin Itä-Karjalan alueella puhuttavista itämerensuomalaisista kielistä, joita ovat varsinaiskarjala eli kantakarjala (kielitunnus krl) sekä joissakin yhteyksissä tämän murteiksi luokiteltavat aunuksenkarjala eli livvi (kielitunnus olo) ja lyydi (kielitunnus lud)

karjanhoito /kˈarjanhˌoito/ (n)
畜産
  karjatalouteen kuuluvaa karjaeläinten, kuten naudan, jakkien tai vuohien hoitamista eläinten tuottamien hyödykkeiden saamiseksi

karjapaimen /kˈarjapˌaimen/ (n)
カウボーイ
  henkilö, joka paimentaa työksensä karjaa

karju /kˈarju/ (n)
雄ブタ
  leikkaamaton koiraspuolinen sika

karkauspäivä /kˈarkauspˌæivæ/ (n)
閏日
  karkausvuonna lisätty ylimääräinen päivä, jonka seurauksena vuodessa on 366 päivää; helmikuun 29. päivä

karkausvuosi /kˈarkausvˌuosɪ/ (n)
閏年
  vuosi, jossa on 366 päivää

karkea /kˈarkea/ (adj)
粗野
  epätarkka tai vain suuntaa-antava

karnevaali /kˈarnevˌaːlɪ/ (n)
カーニバル
  (kristinusko) katolisissa maissa ennen paaston alkamista vietetty juhla

karotenoidi /kˈarotenˌoidɪ/ (n)
カロテノイド
  eräitä kasvien rasvaliukoisia keltaisesta punaiseen käsittäviä väriaineita

karpalo /kˈarpalo/ (n)
クランベリー
  isokarpalo (Vaccinium oxycoccos), soilla ja kosteissa maastoissa kasvava, puolukan sukuun kuuluva ikivihreä varpu

karppi /kˈarpːɪ/ (n)
コイ, 鯉
  eräs makeanveden särkikaloihin kuuluva kalalaji () tai sen yksilö

karsastus /kˈarsastus/ (n)
斜視
  näkövika, jossa silmät eivät kykene tarkentumaan samaan kohteeseen

karsinogeeni /kˈarsɪnoɡˌeːnɪ/ (n)
発癌物質
  (lääketiede) syövälle altistava aine; usein perustuu mutageenisyyteen eli DNA:n vahingoittamiseen ja moni karsinogeeni on myös teratogeeni

karsinogeeninen /kˈarsɪnoɡˌeːnɪnen/ (adj)
発癌性
  syövälle altistava

karsinooma /kˈarsɪnˌoːma/ (n)
癌腫
  epiteelistä peräisin oleva syöpä

karsti /kˈarstɪ/ (n)
カルスト
  karstimaa muodostuma, joka syntyy veden vaikutuksesta liukenevaan maa-ainekseen, esim. kalkkikiveen

kartano /kˈartano/ (n)
荘園
  iso, vanha maatila, suurtila

kartasto /kˈartasto/ (n)
地図帳
  Useiden karttojen kokoelma, usein kirjaksi koottuna

kartessi /kˈartessɪ/ (n)
葡萄弾
  tykeissä käytetty ammus, joka oli pienillä metallikuulilla tai vastaavalla täytetty puinen, metallinen tai bakeliittinen lieriö tai pussi, joka hajoaa tykin piipun suun jätettyään

kartiini /kˈartɪːnɪ/ (n)
カーテン
  ikkunan, oven, vuoteen tai muun vastaavan edessä oleva verho

kartio /kˈartɪo/ (n)
コーン
  (geometria) huippua kohti suippeneva muoto tai esine, jonka pohjan suuntainen poikkileikkaus on saman muotoinen joka korkeudella

kartoitus /kˈartoitus/ (n)
測量
  kartoittaminen

kartonki /kˈartoŋkɪ/ (n)
厚紙
  kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 150-350 g/m³; tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat pahveja ja keveämmät papereja

kartta /kˈartːa/ (n)
地図
  mittakaavan mukaisesti pienennetty ja merkeiltään selitetty piirros, jossa esitetään jotain tiettyä maantieteellistä aluetta ja sen keskinäisiä sijainteja

karttaa /kˈartːaː/ (v)
忌む
  kiertää, kaihtaa, välttää näkemästä tai tekemästä jotakin

karttakeppi /kˈartːakˌepːɪ/ (n)
指し棒
  väline sijainnin osoittamiseen kartalla tms.

karttapallo /kˈartːapˌallo/ (n)
グローブ
  taivaankappaleesta, tavallisesti Maasta, pallon muotoisen kappaleen pinnalle tehty kartta, joka tarkimmillaan on pinnanmuodoiltaankin kolmiulotteinen pienoismalli esikuvastaan

kartussi /kˈartussɪ/ (n)
カルトゥーシュ
  (arkkitehtuuri) kierukkakoristeinen kehys, voluuttikierteinen kilpi
  (kirjapaino, koristelu) käärö- tai kierrereunainen koristekilpi, jossa on paikka nimelle tai vaakunalle. Kartusseja on käytetty mm. kirjojen kannessa, kartoissa jne.
  tuliaseen latauspanos, etenkin tykin kranaatista erillinen ajoainetta sisältävä hylsy

karuselli /kˈarusˌellɪ/ (n)
メリーゴーラウンド
  pyörivä huvipuistolaite, jonka kyydissä istutaan esim. eläinten muotoisten istuinten päällä

karva /kˈarva/ (n)
毛
  ihoa peittävä sarveisainemuodostuma.

karvainen /kˈarvainen/ (adj)
毛むくじゃら
  karvojen peittämä

karvas /kˈarvas/ (adj)
苦い
  kitkerän makuinen, yksi perusmauista, maku joka on monissa alkaloideissa, kuten kofeiini ja kiniini sekä emästen vesiliuoksissa

karvaton /kˈarvaton/ (adj)
無毛
  sellainen, jolla ei ole karvoitusta, karvoja, karvapeitteetön, viiksetön ja parraton

karviainen /kˈarvɪˌainen/ (n)
グーズベリー
  herukoiden sukuun (Ribes) kuuluva marjapensas

kasa /kˈasa/ (n)
山
  satunnaiseen järjestykseen pinotut tavarat, läjä

kasakka /kˈasakːa/ (n)
コサック
  sotilaallisesti järjestäytynyt kansanryhmä Venäjällä ja Ukrainassa

kasari /kˈasarɪ/ (n)
片手鍋
  syvä, yleensä pienehkö ja pitkäkahvainen kattila

kasarmi /kˈasarmɪ/ (n)
兵舎
  sotilaiden ja muiden joukkojen vakinaiseen majoitukseen käytettävä asuinrakennus

kasata /kˈasata/ (v)
組み合わせる
  koota, panna kokoon

kaseiini /kˈaseˌiːnɪ/ (n)
乾酪素
  eräitä proteiineja, joita on mm. maidossa

kasetti /kˈasetːɪ/ (n)
カセット
  musiikki-, video- tai muu vastaava nauhoite tietynlaiselle medialle

kasino /kˈasɪno/ (n)
カジノ
  huvittelupaikka, jossa aktiviteettina ovat uhkapelit

kaskas /kˈaskas/ (n)
セミ
  kaskaiden alalahkoon () kuuluvia nivelkärsäısiä

kaskelotti /kˈaskelˌotːɪ/ (n)
マッコウクジラ
  suurin hammasvalaslaji (Physeter macrocephalus)

kasku /kˈasku/ (n)
逸話
  lyhyt usein suullisesti kerrottu humoristinen tarina

kassa /kˈassa/ (n)
レジ
  paikka maksutapahtumia varten; maksamiseen käytettävä kassakone; rahojen säilytyspaikka
  päivittäiseen rahaliikenteeseen tarkoitetut käteisvarat; liikkeen tai kaupan kassassa aukioloajan olevat varat

kassakaappi /kˈassakˌaːpːɪ/ (n)
金庫
  arvokkaan omaisuuden säilytystä varten suunniteltu lujarakenteinen ja lukollinen kaappi

kassakone /kˈassakˌone/ (n)
キャッシュレジスター
  rahojen laskemiseen ja ostosten rekisteröintiin käytettävä kone

kassi /kˈassɪ/ (n)
かばん
  esim. kankaasta tai muovista tehtävä esine, jossa pidetään muita esineitä

kastanja /kˈastanja/ (n)
栗
  kastanjapuun hedelmä, pähkinä, joita on yleensä kolmittain piikikkäissä hedelmäkehdoissa
  kastanjapuu, kastanjoiden () suvun kasvi

kaste /kˈaste/ (n)
露
  aamukaste, yökaste, yön aikana maahan ja kasvien pinnalle tiivistynyt vesi
洗礼
  kristinuskossa toimitus, jolla henkilö liitetään seurakuntaan

kastella /kˈastella/ (v)
水をやる
  tehdä märäksi lisäämällä vettä

kastelu /kˈastelu/ (n)
灌漑
  se, että kastellaan

kastelukannu /kˈastelukˌannu/ (n)
じょうろ
  kahvallinen ja yleensä pitkänokkainen astia veden kaatamiseksi huonekasvien ruukkuihin tai puutarhakasveille

kastemalja /kˈastemˌalja/ (n)
洗礼盤
  eräissä kristillisissä kirkkokunnissa astia, josta otettavaa vettä käytetään valelukasteen suorittamiseen

kastemato /kˈastemˌato/ (n)
ミミズ
  kasteliero, lieroihin kuuluva nivelmatojen laji

kastepiste /kˈastepˌiste/ (n)
露点
  se lämpötila, jossa ilmassa kulloinkin oleva vesihöyry riittää tekemään sen täysin kyllästyneeksi niin, että suhteellinen ilmankosteus on 100 prosenttia

kasti /kˈastɪ/ (n)
カースト
  kastilaitoksen ylläpitämä yhteiskuntaluokka erityisesti Intiassa

kastike /kˈastɪke/ (n)
ソース
  juokseva tai sakea ruokalajin osa, joka voi sisältää sattumia ja joka antaa ruokaan makua sekä nestemäisenä helpottaa ruoan syömistä

kastraatti /kˈastraːtːɪ/ (n)
カストラート
  kastroitu yksilö

kastraattilaulaja /kˈastraːtːɪlˌaulaja/ (n)
カストラート
  laulajana toimiva mies, joka on kastroitu ennen murrosikää korkean lauluäänen säilyttämiseksi, sillä poika välttää äänenmurroksen

kastroida /kˈastroida/ (v)
中立の
  suorittaa kastraatio, tehdä uroseläin lisääntymiskyvyttömäksi

kasuaari /kˈasuˌaːrɪ/ (n)
火食い鳥
  kasuaarien suvun () lintu

kasvaa /kˈasvaː/ (v)
生える
  tulla kooltaan suuremmaksi tai vanhemmaksi

kasvain /kˈasvain/ (n)
腫瘍
  solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva hyvän- tai pahanlaatuinen muodostuma

kasvatus /kˈasvatus/ (n)
しつけ
  kasvattajan tahalliset ja tahattomat toiminnot, jotka vaikuttavat ihmisyksilön kehittymiseen

kasvi /kˈasvɪ/ (n)
植物
  kasvikuntaan () kuuluva, valon avulla yhteyttämällä itselleen ravintoa tuottava aitotumainen eliö

kasvihuone /kˈasvɪhˌuone/ (n)
ビニールハウス, 温室
  kasvien kasvattamista varten rakennettu läpinäkyvä rakennelma, joka pitää lämpöä tehokkaasti sisällään

kasvihuoneilmiö /kˈasvɪhˌuoneilmˌiø/ (n)
温室効果
  ilmiö, jossa useista eri aallonpituuksista muodostuvan sähkömagneettisen säteilyn tietyt aallonpituusalueet lämmittävät väliainetta (ks. absorptio), esimerkiksi maapallon kaasukehää ja seurauksena planeetan kaasukehän keskilämpötila kohoaa havaintojaksolla

kasvihuonekaasu /kˈasvɪhˌuonekˌaːsu/ (n)
温室効果ガス
  kaasu, joka aiheuttaa tai voimistaa kasvihuoneilmiötä

kasvillisuus /kˈasvɪllɪsuːs/ (n)
植生
  alueella esiintyvien kasvien muodostama kokonaisuus

kasvimaa /kˈasvɪmaː/ (n)
菜園
  palsta vihannesten tms. kasvatusta varten

kasvinsyöjä /kˈasvɪnsˌyøjæ/ (n)
草食動物
  eliölaji, joka käyttää ravinnokseen kasveja, toisenvarainen eliö

kasvio /kˈasvɪo/ (n)
植物誌
  tietyn alueen kasviston kuvaava teos

kasvissyöjä /kˈasvɪssˌyøjæ/ (n)
ベジタリアン
  henkilö, jonka ruokavalioon ei kuulu liha, mutta esimerkiksi maito ja kananmunat voivat kuulua

kasvissyönti /kˈasvɪssˌyøntɪ/ (n)
ベジタリアニズム
  vegetarismi; sellaisen ruokavalion noudattaminen johon ei kuulu liha

kasvitiede /kˈasvɪtˌiede/ (n)
植物学
  botaniikka, fytologia, biologinen tiede, joka tutkii kasveja ja niiden elämää

kasvitieteellinen /kˈasvɪtˌieteːllɪnen/ (adj)
植物学
  sellainen, joka liittyy kasvitieteeseen, kasvitieteen alaan kuuluva

kasvitieteellinen puutarha /kˈasvɪtˌieteːllɪnem pˈuːtarha/ (n)
植物園
  puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi

kasvohoito /kˈasvohˌoito/ (n)
顔射
  kasvoille tehtävä kauneudenhoito, joka sisältää esimerkiksi kuorinnan ja epäpuhtauksien poiston

kasvot /kˈasvot/ (n)
顔
  ihmisen pään etuosa otsasta leukaan

kasvu /kˈasvu/ (n)
成長
  eliön kehittyminen ja suuremmaksi tuleminen ajan myötä
  kasvamisen toteutuma

katabolia /kˈatabˌolɪa/ (n)
異化
  hajoamisaineenvaihdunta

kataja /kˈataja/ (n)
柏槙, ビャクシン
  kotikataja (), sypressikasvien heimoon kuuluva havupuu, jonka hedelmä on käpy, katajanmarja

katakana /kˈatakˌana/ (n)
カタカナ
  toinen japanin kielessä käytetyistä tavumerkistöistä, jota käytetään yleensä lainasanojen ja ei-japanilaisten nimien kirjoittamiseen, kasvi- ja eläinlajien nimien kirjoittamiseen tai tekstin korostamiseen esimerkeissä mainosteksteissä tai normaalista poikkeavan lausunnan tai äänien kirjoittamiseen, esimerkiksi eläinten ja luonnon ääniä kuvaavien sanojen kirjoittamiseen

katakombi /kˈatakˌombɪ/ (n)
カタコンベ
  maanalainen hautakammiokäytävä

katalaani /kˈatalˌaːnɪ/ (n)
カタルーニャ語
  katalaanin kieli (kielitunnus: ca), Kataloniassa Espanjassa puhuttava kieli

katalepsia /kˈatalˌepsɪa/ (n)
カタレプシー
  Neurologinen sairaus, joka aiheuttaa lihasten jännitysjäykkyystilan.

katalyysi /kˈatalˌyːsɪ/ (n)
触媒作用
  erityisten aineiden, katalyyttien, kemiallista reaktiota kiihottava vaikutus

katalyytti /kˈatalˌyːtːɪ/ (n)
触媒
  aine, joka nopeuttaa kemiallista reaktiota tietyssä lämpötilassa, kuitenkaan itse kulumatta reaktiossa

katamaraani /kˈatamarˌaːnɪ/ (n)
カタマラン, 双胴船
  laiva tai muu alus, jossa on kaksi runkoa

katapultti /kˈatapˌultːɪ/ (n)
カタパルト
  piirityskone, jolla voidaan lingota ammuksina käytettäviä esineitä kuten kookkaita kiviä

katastrofi /kˈatastrˌofɪ/ (n)
災害
  poikkeuksellisen vakava onnettomuus

katatonia /kˈatatˌonɪa/ (n)
緊張病
  eräs skitsofrenian muoto, katatoninen skitsofrenia

katedraali /kˈatedrˌaːlɪ/ (n)
大聖堂
  tuomiokirkko

kateellinen /kˈateːllɪnen/ (adj)
嫉妬深い
  joka on vihainen, pahastunut tms. toisen onnesta

kateenkorva /kˈateːŋkˌorva/ (n)
胸腺
  (anatomia) nisäkkään rintaontelossa välikarsinassa sydämen etuyläpuolella sijaitseva parillinen imukudoselin

kategoria /kˈateɡˌorɪa/ (n)
圏
  luokka, ryhmä

kategorinen /kˈateɡˌorɪnen/ (adj)
例外無き
  jyrkkä, ehdoton; sellainen, jossa ei tehdä poikkeusta

kategorisesti /kˈateɡˌorɪsˌestɪ/ (adv)
例外無き
  kategorisella tavalla

katekismus /kˈatekˌismus/ (n)
カテキズム
  kodin hengellinen käsikirja, joka kertoo selkeästi mitä kristillinen usko on; ilmaisee suppeasti Raamatun keskeisen sisällön; kristillisen opin tiivistelmä

katekumeeni /kˈatekumˌeːnɪ/ (n)
求道者
  katekumenaattiin osallistuva oppilas

katetri /kˈatetrɪ/ (n)
カテーテル
  ohut putki, joka viedään tiehyttä pitkin elimeen

kateus /kˈateus/ (n)
ねたみ
  se, että on kateellinen

kationi /kˈatɪˌonɪ/ (n)
カチオン
  positiivisesti varautunut ioni, jollainen muodostuu kun on luovutettu elektroneja

katkaista /kˈatkaista/ (v)
いいだす
  laittaa poikki

katkarapu /kˈatkarˌapu/ (n)
海老, エビ
  kymmenjalkaisten alalahkoon () kuuluvia pieniä, uivia rapuja, jotka ovat tärkeää kalojen ravintoa ja joiden pyrstö on myös suosittu ihmisten ravintona

katkelma /kˈatkelma/ (n)
抄録
  osa, joka on otettu pidemmästä teoksesta

katkera /kˈatkera/ (adj)
いやな
  (mausta) karvas, kitkerä

katkerokala /kˈatkerˌokala/ (n)
薔薇鱮, バラタナゴ
  (yleisesti) mikä tahansa -sukuun kuuluva särkikalojen laji tai sellaisen yksilö

katko /kˈatko/ (n)
まな板
  katkaisukohta; kohta josta jokin on poikki, aukko

katodi /kˈatodɪ/ (n)
カソード
  sähkökemiallisen parin negatiivinen elektrodi, jossa tapahtuu pelkistyminen

katodisädeputki /kˈatodˌisædepˌutkɪ/ (n)
ブラウン管
  kuvaputki; laite, joka muodostaa kuvan näytölle katodilta ammuttavan elektronisuihkun avulla

katolilainen /kˈatolɪlˌainen/ (n)
カトリック教徒
  suurimman kristillisen kirkkokunnan, katolisen kirkon, jäsen; katolista oppia noudattava henkilö

katolilaisuus /kˈatolɪlˌaisuːs/ (n)
カトリシズム
  se, että on katolilainen

katolinen /kˈatolɪnen/ (adj)
カソリック
  yleinen, yhteinen

katolisuus /kˈatolɪsuːs/ (n)
カトリシズム
  se, että on katolinen

katsella /kˈatsella/ (v)
見る
  tarkkailla, tehdä näköhavaintoja; tarkastella; nähdä omin silmin

katselmus /kˈatselmus/ (n)
調査
  hallintoasiaa käsittelevän viranomaisen järjestämä, paikalla tehtävään havainnointiin perustuva menettely, jolla viranomainen hankkii selvitystä asian ratkaisemista varten

katsoa /kˈatsoa/ (v)
見る, 観る
  keskittyä siihen, mitä näkee

katsoja /kˈatsoja/ (n)
観客
  jotakin katsova henkilö

kattilalaakso /kˈatːɪlalˌaːkso/ (n)
圏谷
  pyöreä jyrkkäreunainen laakso

kattohaikara /kˈatːohˌaikara/ (n)
シュバシコウ
  (eläintiede) haikaralintuihin kuuluva Suomenlahden eteläpuolella tyypillisesti katoilla pesivä, väritykseltään musta-valkea haikara, jota tavataan satunnaisesti myös Suomessa

kattokruunu /kˈatːokrˌuːnu/ (n)
シャンデリア
  näyttävä sisäkattoon asennettu sähkövalaisin tai historiallisesti kynttelikkö

kattotiili /kˈatːotˌiːlɪ/ (n)
瓦
  kaarevaprofiilinen, usein betonista valmistettu tiili, joilla katetaan rakennuksen katto

katu /kˈatu/ (n)
道, 道路
  taajamassa sijaitseva kulkuväylä, joka koostuu usein ajoradasta ja molemmin puolin sijaitsevista jalkakäytävistä

katua /kˈatua/ (v)
後悔
  olla pahoillaan jostain tekemästään; toivoa ettei olisi tehnyt jotain

katunainen /kˈatunˌainen/ (n)
街娼
  prostituoitu, joka seisoo ja kävelee kadulla odottamassa asiakkaita

katuoja /kˈatuoja/ (n)
排水溝
  kadun reunassa oleva vettä ohjaava kouru, jota pitkin sadevesi ym. valuvat viemäriin

katupora /kˈatupˌora/ (n)
削岩機
  huomattavan äänekäs työkalu, jolla voidaan rikkoa betonia ja asfalttipäällystettä

katuvalo /kˈatuvˌalo/ (n)
街灯
  katuvalaistuksen osa

kauan /kˈauan/ (adv)
たくさん
  pitkän aikaa, pitkään

kauha /kˈauha/ (n)
お玉
  varrellinen kuppi tai työväline, jolla ammennetaan jauhetta tai nestemäistä ainetta

kauhea /kˈauhea/ (adj)
大変な
  kauhua herättävä, hirvittävä, kauhistuttava

kauhistua /kˈauhɪstˌua/ (v)
怖がらせる
  pelästyä, joutua kauhun valtaan

kauhu /kˈauhu/ (n)
恐怖
  suuri pelon tunne, varsinkin sellaisissa tapauksissa, joissa siihen liittyy tuntemuksia jonkin asian tai tilanteen hirveydestä tai karmeudesta
  kauheus
ホラー
  kirjallisuuden ja elokuvan laji, joka perustuu pelottaviin ja kauhua herättäviin asioihin

kaukalo /kˈaukalo/ (n)
かいばおけ
  pitkänomainen, matalahko astia tai allas

kaukana /kˈaukana/ (adv)
遠い
  pitkän ajan päässä

kaukasialainen /kˈaukasˌialˌainen/ (adj)
カフカース人
  Kaukasiasta peräisin oleva tai Kaukasiaan ja kaukasialaisiin liittyvä

kaukasialainen /kˈaukasˌialˌainen/ (n)
カフカース人
  pysyvästi Kaukasiassa asuva henkilö

kaukokatseinen /kˈaukokˌatseinen/ (adj)
先見の明のある
  tulevaisuutta ennakoiva ja siihen varautuva

kaukonäköinen /kˈaukonækˌøinen/ (adj)
先見の明のある
  tulevaisuutta ennakoiva ja siihen varautuva; kaukokatseinen
  sellainen, jolla on kaukonäkö; kaukonäköisyydestä kärsivä; kaukotaitteinen

kaukoputki /kˈaukopˌutkɪ/ (n)
望遠鏡
  optinen laite, joka tuottaa silmälle lähikuvan kauempana olevasta kohteesta

kaukosäädin /kˈaukosˌæːdɪn/ (n)
リモートコントロール
  laite, jolla voidaan ohjata toista laitetta etäältä

kaukotaitteinen /kˈaukotˌaitːeinen/ (adj)
先見の明のある
  kaukotaitteisuudesta kärsivä

kaula /kˈaula/ (n)
首
  ruumiinosa pään ja vartalon välillä

kaulahuivi /kˈaulahwˌivɪ/ (n)
ネッカチーフ
  kaulan ympärille kiedottava huivi

kaulaketju /kˈaulakˌetju/ (n)
ネックレス
  kaulalle ripustettava ketju, joka kannattelee siihen kiinnitettyä korua tai toimii itse koruna

kaulakoru /kˈaulakˌoru/ (n)
ネックレス
  kaulan ympärillä pidettävä koru, jossa saattaa olla osana kaulaketju

kaulanikama /kˈaulanˌikama/ (n)
頸椎
  selkärangan seitsemän ylintä nikamaa ()

kaulus /kˈaulus/ (n)
カラー
  kaulaa ympäröivä vaatekappale tai vaatekappaleen osa

kauluspaita /kˈauluspˌaita/ (n)
ワイシャツ
  Ylävartalon päälle puettava miesten vaate, päällyspaita, jossa on kaulus, hihat, kalvosimet ja etuosassa napitus kauluksesta helmaan asti.

kauna /kˈauna/ (n)
怨
  jyvästä jauhettaessa irtoava kuori

kauneus /kˈauneus/ (n)
美
  ihmisen havaintomaailmaan liittyvä myönteiseksi ja mielihyvää tuottavaksi koettu käsite, jonka sisältö ja kriteerit vaihtelevat ajan ja yhteiskunnan virtausten ja ihmisen sisäistämien näkemysten ja arvojen mukaisesti; aihetta tutkii filosofian osa-alue estetiikka

kauneuskilpailu /kˈauneuskˌilpailu/ (n)
ミス・コンテスト, 美人コンテスト
  kilpailu, jossa valitaan voittajaksi osallistujista kaunein; voi sisältää myös ulkonäköön liittymättömiä osioita

kaunis /kˈaunɪs/ (adj)
綺麗, 美しい
  havaitsijalleen esteettistä tai moraalista mielihyvää tuottava. Esteettisesti kauniiksi voidaan kutsua näkyä, ajatusta tai kuultua ääntä; moraalisesti kauniiksi ajatusta tai tekoa.
美しい, 綺麗
  sateeton, pilvetön

kaunistaa /kˈaunɪstaː/ (v)
飾る
  tehdä kauniiksi tai kauniimmaksi

kaunistella /kˈaunɪstella/ (v)
尾鰭を付ける
  saada näyttämään paremmalta kuin jokin todellisuudessa on

kaunoamatsoni /kˈaunoamˌatsonɪ/ (n)
ワキアカボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaunokainen /kˈaunokˌainen/ (n)
雛菊
  (kasvitiede) nurmikaunokainen, kaunokaisten sukuun kuuluva

kaunokirjallisuus /kˈaunokˌirjallɪsuːs/ (n)
フィクション
  taiteeksi tai viihteeksi luokiteltava kirjallisuus

kaunokirjoitus /kˈaunokˌirjoitus/ (n)
書法
  käsin kirjoitettava kirjoitustyyli, jossa silmukoita jms. sisältävät kirjaimet yleensä sidotaan toisiinsa; käsialakirjoitus

kaunoruohokaija /kˈaunorˌuohokˌaija/ (n)
キキョウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaunotar /kˈaunotar/ (n)
美人, べっぴん
  kaunis nainen

kaunoviikunakaija /kˈaunovˌiːkunakˌaija/ (n)
クサビオヒメインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaupallinen /kˈaupallɪnen/ (adj)
商業
  sellainen, jolla on kaupankäyntiin liittyvä luonne, myyntiä edistävä merkitys

kaupankäynti /kˈaupaŋkˌæyntɪ/ (n)
取引, 売買
  hyödykkeen tai palvelun vaihtamista toiseen hyödykkeeseen, palveluun tai rahaan

kauppa /kˈaupːa/ (n)
店, 商店
  yritys, jonka tiloissa myydään tavaroita
取引, 商取引, 売買
  myynti- ja ostotapahtuma, kaupanteko, liiketoimi
貿易, 商売, 商取引, 通商
  myyntien ja ostojen sarja, kaupankäynti

kauppakamari /kˈaupːakˌamarɪ/ (n)
商工会議所
  elinkeinoelämän edunvalvojajärjestöjä, jotka edistävät yritystoimintaa ja talouden vapautta

kauppakeskus /kˈaupːakˌeskus/ (n)
ショッピング
  rakennus tai rakennuskokonaisuus jossa sijaitsee paljon kauppoja sisätiloissa

kauppakirja /kˈaupːakˌirja/ (n)
乗り物
  ostajan ja myyjän välinen kirjallinen sopimus, jossa määritellään kauppaa koskevia asioita

kauppala /kˈaupːala/ (n)
区
  Suomessa ja Ruotsissa eräs kuntamuoto: pikkukaupunki, jolla ei kuitenkaan ollut täysiä kaupunkien oikeuksia eikä velvollisuuksia

kauppasaarto /kˈaupːasˌaːrto/ (n)
禁輸
  vihollismaan ulkomaankaupan estäminen

kauppasota /kˈaupːasˌota/ (n)
貿易戦争
  kansainvälisessä kaupankäynnissä tilanne, jossa maat asettavat toisilleen tariffeja tai muita kaupan esteitä

kauppatavara /kˈaupːatˌavara/ (n)
織
  säädetyllä tavalla yleisesti kaupan pidettävä artikkeli, jonka kauppanimike tavallisesti kuuluu kansainvälisen kaupan nimistöön. Kaupan kohteena oleva tavara tai hyödyke.

kauppias /kˈaupːɪas/ (n)
商人
  kaupan tai liikkeen omistaja

kaupunginjohtaja /kˈaupuŋŋˌinjohtˌaja/ (n)
市長
  kaupunkia johtava virkamies

kaupunginosa /kˈaupuŋŋˌinosa/ (n)
地方
  kaupungin nimetty osa-alue

kaupungintalo /kˈaupuŋŋˌintalo/ (n)
市庁舎
  julkinen rakennus, jossa kaupunginhallitus kokoontuu

kaupungistuminen /kˈaupuŋŋˌistumɪnen/ (n)
都市化
  väestön muuttaminen maaseudulta kaupunkeihin, kaupungistumisasteen nousu

kaupunki /kˈaupuŋkɪ/ (n)
都市, まち, とし, 都会, とかい
  sivilisaation muodostama taajama, joka ylittää paikallisesti ympäristön kantokyvyn ja edellyttää resurssien tuontia kulutettaviksi laajemmalta sen olemassaolon edellytyksenä olevalta alueelta

kaupunkivaltio /kˈaupuŋkɪvˌaltɪo/ (n)
都市国家
  pienikokoinen valtio, joka muodostuu yhdestä kaupungista

kaura /kˈaura/ (n)
オートムギ, 燕麦
  erityisesti peltokaura ()
  näiden ravinnoksi käytettävät siemenet

kaurapuuro /kˈaurapˌuːro/ (n)
オートミール
  kauraryyneistä tai suurimoista keitetty puuro

kausatiivi /kˈausatˌiːvɪ/ (n)
使役
  verbi, joka ilmaisee kantaverbin toiminnan aiheuttamista

kausi /kˈausɪ/ (n)
紀
  ajanjakso
  geologisen ajanlaskun taso. Kaudet muodostavat maailmankauden ja jakautuvat edelleen epookkeihin
熟れる
  urheilun tms. vuoden aikana käytävät kilpailut tai ottelut
  tv-sarjan tms. tuotantoerä

kauterisoida /kˈauterɪsˌoida/ (v)
焼灼
  polttaa tai syövyttää kudosta hoitotarkoituksessa

kautsu /kˈautsu/ (n)
生ゴム
  raaka luonnonkumi, luonnon raakakumi

kavallus /kˈavallus/ (n)
横領
  (omaisuusrikos) anastusrikoksen muoto, jossa henkilö anastaa hänen haltuunsa uskottuja varoja

kaveri /kˈaverɪ/ (n)
友達
  ystävä, toveri
やつ
  heppu, veikko, miespuolinen tyyppi, äijä (nuorisoslangia)

kaviaari /kˈavɪˌaːrɪ/ (n)
イクラ
  kevyesti suolattu sammen mäti

kavio /kˈavɪo/ (n)
蹄
  kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi

kavuta /kˈavuta/ (v)
登る
  siirtyä yl. jalkaisin, käsivoimia käyttäen tai nelinkontin ylöspäin tav. johonkin kohteeseen, myös siirtyä vastaavalla tavalla alaspäin tav. pois jostakin; joskus myös kulkuneuvosta

kazakki /kˈatsakːɪ/ (n)
カザフ人
  kazakin kieli (kielitunnus: kaz, kk), pääasiassa Kazakstanissa puhuttava turkkilainen kieli, jota kazakit puhuvat.
  turkkilais-tataarilaisen, pääasiassa Kazakstanissa (mutta myös Venäjällä ja Kiinassa) elävän kansan jäsen

kašmiri /kˈaʃmɪrɪ/ (n)
カシミール語
  Intiassa ja Pakistanissa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: kas)

kašmirvilla /kˈaʃmɪrvɪlla/ (n)
カシミヤ
  kašmirvuohesta villa, jonka erityismuoto on pohjoisintialainen pashminavilla

kefiiri /kˈefɪːrɪ/ (n)
ケフィア
  eräs piimää muistuttava hapanmaitovalmiste

kehdata /kˈehdata/ (v)
られる
  jaksaa, viitsiä

kehittyä /kˈehɪtːˌyæ/ (v)
展開する
  muuttua vähittäisten muutosten kautta

kehittäjä /kˈehɪtːˌæjæ/ (n)
プログラマー
  henkilö, joka kehittää jotakin

kehittää /kˈehɪtːæː/ (v)
発展
  muokata paremmaksi, parantaa
  käsitellä kuvaksia niin, että niihin syntynyt näkymätön kuva kehitteen avulla muutetaan näkyväksi hopeayhdisteen muodostamaksi valokuvaksi

kehitys /kˈehɪtys/ (n)
発展
  asioiden muuttuminen ajan myötä
  jonkin uuden suunnittelu ja toteutus, laadinta
  (valokuvaus) valokuvafilmin prosessointi siten, että se ei enää valotu valolle altistuessaan
  kehityksellä tarkoitetaan nappuloiden, erityisesti upseerien, järjestämistä pelin alussa passiivisesta alkuasemasta aktiivisempaan hyökkäysasemaan
向上
  eliön kasvu ja mukanaan tuomat muutokset
進化論
  kehitysopin yhteydessä sellaisten perättäisten muuntumisten, jossa tapahtuu populaation geenivaraston muuttumista, evoluutio

kehitysmaa /kˈehɪtˌysmaː/ (n)
途上国
  köyhä tai alikehittynyt maa; maa joka ei ole teollistunut

kehno /kˈehno/ (adj)
不良の
  huono, ei laadukas

keho /kˈeho/ (n)
体
  elävä ihmisruumis

kehonkieli /kˈehoŋkˌielɪ/ (n)
ボディーランゲージ
  sanaton, ruumiinasennoilla ja eleillä ilmaistu viestintä

kehonrakennus /kˈehonrakˌennus/ (n)
ボディビル
  urheilulaji, jossa pyritään esteettisesti tasapainoiseen ja vähärasvaiseen vartaloon lihaksistoa harjoittamalla

kehonrakentaja /kˈehonrakˌentaja/ (n)
ボディビルダー
  kehonrakennuksen harjoittaja

kehotus /kˈehotus/ (n)
目
  pyyntöä vahvempi vaatimus jonkin toimenpiteen suorittamiseksi, usein viranomaisen antamana

kehrätä /kˈehrætæ/ (v)
紡ぐ
  tuottaa kierteistä ja kerrattua lankaa tekstiilikuiduista
ごろごろ
  pitää jonkin tunnetilan (yleensä tyytyväisyyden) ilmaisemiseksi lyhytkatkoista matalataajuista ääntelyä kuten kissaeläimet

kehto /kˈehto/ (n)
揺り籠
  yleensä poikittaisilla jalaksilla varustettu t. kannikkeista riippuva keinutettava pienen lapsen vuode

kehtolaulu /kˈehtolˌaulu/ (n)
子守歌
  lapsen nukuttamiseksi tarkoitettu laulu

kehua /kˈehua/ (v)
褒める
  antaa kehuja, sanoa jostakin jotakin hyvää

kehys /kˈehys/ (n)
フレーム
  esinettä, esim. taulua, ympäröivä tukeva tai koristeellinen rakenne

kehäkukka /kˈehækˌukːa/ (n)
キンセンカ
  asterikasveihin kuuluvan kehäkukkien () suvun kasvi

keidas /kˈeidas/ (n)
オアシス
  aavikolla oleva hedelmällinen paikka t. alue, jossa pohjavesi on lähellä maanpintaa

keihäs /kˈeihæs/ (n)
槍, ジャベリン
  (ase) metsästyksessä ja sodankäynnissä käytetty historiallinen heitto- tai pistoase

keihästää /kˈeihæstæː/ (v)
簎
  heittää jotakin keihäällä siten, että keihäs menee läpi

keihäänheitto /kˈeihæːnhˌeitːo/ (n)
やり投
  yleisurheilulaji, jossa pyritään heittämään teräväkärkinen keihäs mahdollisimman pitkälle

keijukainen /kˈeijukˌainen/ (n)
妖精
  pieni ja siro taruolento (usein naispuolinen ja siivekäs)

keijulurikki /kˈeijulurˌikːɪ/ (n)
アカオキスジインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keikarilintuhaukka /kˈeikarɪlˌintuhˌaukːa/ (n)
クロアカオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keikka /kˈeikːa/ (n)
仕事
  esittävän taiteilijan esiintyminen
  tilapäinen työ, etenkin jonnekin tehtävä; työsuoritus, johon liittyy matkustaminen

keilailu /kˈeilailu/ (n)
ボウリング
  urheilulaji, jossa pyritään keilapalloa heittämällä kaatamaan jokaisella heitolla mahdollisimman paljon keiloja

keimailu /kˈeimailu/ (n)
媚態
  keimaileminen

keino /kˈeino/ (n)
方法
  tapa tai menetelmä jolla jotakin tehdään

keinotekoinen /kˈeinotekˌoinen/ (adj)
人工
  ihmisen tekemä; ei luonnostaan syntynyt

keinu /kˈeinu/ (n)
ブランコ
  edestakaisin heilahteleva huvitteluun tarkoitettu laite, jossa yläpuolelta riippuu aisojen, narujen, köysien tai ketjujen varassa lava tai istuin

keinuhevonen /kˈeinuhˌevonen/ (n)
木馬
  kaarevajalaksinen leikkihevonen

keinulauta /kˈeinulˌauta/ (n)
シーソー
  lauta, jonka kumpikin pää keinuu vuoroin ylös ja alas keskellä laudan alapintaa olevan jalustan varassa

keinutuoli /kˈeinutˌuolɪ/ (n)
ロッキングチェア
  tuoli jonka pohjassa on kaarevat jalakset, joiden avulla tuolia voi keinuttaa

keisari /kˈeisarɪ/ (n)
皇帝, 天皇
  Rooman valtakunnasta lähtöisin oleva korkein monarkin arvonimi

keisariamatsoni /kˈeisarˌiamˌatsonɪ/ (n)
ミカドボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keisarikotka /kˈeisarɪkˌotka/ (n)
カタジロワシ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keisarikunta /kˈeisarɪkˌunta/ (n)
ていこく, 帝國
  valtakunta, jonka valtionpäämies on keisari

keisarileikkaus /kˈeisarɪlˌeikːaus/ (n)
カイザー
  lapsen poistaminen kohdusta avaamalla vatsan seinämä ja kohtu

keisarinna /kˈeisarˌinna/ (n)
女帝
  keisarikunnan naispuolinen hallitsija

keittiö /kˈeitːɪø/ (n)
台所, 厨房
  kotona, ravintolassa yms. paikka, jossa valmistetaan ruokaa. Keittiössä huolehditaan myös ruoanlaittoon ja kattaukseen liittyvistä astioista, työkaluista ja välineistä.
料理
  jonkin maan tai alueen ruokakulttuurin mukainen tapa valmistaa ruokaa; etninen ruokakulttuuri

keittiömestari /kˈeitːɪømˌestarɪ/ (n)
クック
  ravintolakeittiön esimiehen ammattinimike

keitto /kˈeitːo/ (n)
スープ, 汁
  liemiruoka, joka yleensä keitetään ennen syömistä ja joka useimmiten nautitaan lämpimänä

keittokirja /kˈeitːokˌirja/ (n)
料理の本
  kirja, joka sisältää kokoelman ruokareseptejä

keittäjä /kˈeitːæjæ/ (n)
コック
  ruokalan kokki

keittäminen /kˈeitːæmɪnen/ (n)
料理
  ruoan kypsentäminen kuumentamalla se vedessä kiehumispisteeseen halutun kypsyyden saamiseen tarvittavaksi ajaksi

keittää /kˈeitːæː/ (v)
ゆだる
  kuumentaa nestettä kiehumispisteen yli; valmistaa tai käsitellä keittoastiassa nestettä sellaisenaan tai lisätyssä nesteessä; myös uuttaa kiehuvalla tai kuumennetulla vedellä

keksi /kˈeksɪ/ (n)
クッキー
  tavallisesti tehdasmaisesti viljasta valmistettu ohut kuivaksi paistettu makea tai suolainen leivonnainen

keksijä /kˈeksɪjæ/ (n)
発明家, 発明者
  henkilö, joka tekee uusia keksintöjä

keksintö /kˈeksɪntø/ (n)
発明
  ihmisen keksimä uusi laite, menetelmä tai teoria

keksiä /kˈeksɪæ/ (v)
発明する
  tehdä jokin uusi keksintö

kela /kˈela/ (n)
リール
  ympyrälieriö, jonka päällä on kierrettynä lankaa, siimaa, johdinta, vaijeria, filmiä tms.
コイル
  käämi, kuristin, elektroniikan induktiivinen komponentti

keliakia /kˈelɪˌakɪa/ (n)
セリアック病
  sairaus, jossa ohutsuolen limakalvo ei siedä rukiin, vehnän ja ohran sisältämää gluteenia

kelikeeri /kˈelɪkˌeːrɪ/ (n)
鋏角
  toinen leukakoukullisten (; hämähäkkieläimet, merilukit ja tikaripyrstöt) alajakson eläimillä etummaisesta, leuaksi muuttuneesta raajaparista

kelkka /kˈelkːa/ (n)
ソリ
  talvella lumella tai jäällä jalasten varassa liikkuva laite
トレイ
  kiskolla liikkuva koneenosa, kuten CD-aseman ulos työntyvä osa

kellari /kˈellarɪ/ (n)
地下室
  rakennuksen asuintilojen alla oleva varasto- ja säilytystila

kellarikerros /kˈellarɪkˌerros/ (n)
地下室
  rakennuksen maanalainen kerros

kello /kˈello/ (n)
時計
  ajan mittaamiseen ja näyttämiseen tarkoitettu laite
鐘, 鈴
  ontosta avonaisesta metallikuoresta muodostuva soitin, jota soitetaan lyömällä sitä

kellonaika /kˈellonˌaika/ (n)
時刻
  kellon näyttämä tai muuten ilmoittama aika

kelloseppä /kˈellosˌepːæ/ (n)
時計屋
  ammattilainen, joka valmistaa kelloja

kellotaulu /kˈellotˌaulu/ (n)
文字盤
  kellon pinta, jolle numerot on asetettu ja jonka alalla osoittimet kulkevat

kellotorni /kˈellotˌornɪ/ (n)
時計台
  torni, jossa on yksi tai useampi suuri aikaa näyttävä kello

kellottaa /kˈellotːaː/ (v)
計測
  ottaa aikaa jostakin kellolla
  saada tulokseksi jokin aika

kellua /kˈellua/ (v)
浮かぶ
  pysyä veden pinnalla nosteen ansiosta

keltahelttamesikko /kˈeltahˌeltːamesˌikːo/ (n)
キミミダレミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltahemppo /kˈeltahˌempːo/ (n)
セリン
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltahuppuaratti /kˈeltahˌupːuarˌatːɪ/ (n)
アカメインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltainen /kˈeltainen/ (adj)
黄色, 黄色い
  sellainen, minkä väri on keltainen, väriltään keltainen (eikä punainen tai sininen pääväreistä)

keltainen /kˈeltainen/ (n)
黄色い
  keltainen väri

keltaisuus /kˈeltaisuːs/ (n)
黄疸
  ihon, silmänvalkuaisten ja limakalvojen, veren liiallisesta bilirubiinin määrästä johtuva, keltainen väri; ikterus, keltatauti

keltajuova-aratti /kˈeltajˌuovaˈaratːɪ/ (n)
キカタインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakaljumesikko /kˈeltakˌaljumesˌikːo/ (n)
ニシキホオミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakurkkumesikko /kˈeltakˌurkːumesˌikːo/ (n)
キノドミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakurkkurosella /kˈeltakˌurkːurosella/ (n)
ココノエインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakuume /kˈeltakˌuːme/ (n)
黄熱
  tartuntatauti, jonka aiheuttaa flavivirusten ryhmään kuuluva virus

keltaniska-amatsoni /kˈeltanˌiskaˈamatsˌonɪ/ (n)
キビタイボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltanokkamesikko /kˈeltanˌokːamesˌikːo/ (n)
コシジロミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltapääluri /kˈeltapˌæːlurɪ/ (n)
ニブイロコセイガイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltasiipiaratti /kˈeltasˌiːpɪarˌatːɪ/ (n)
ホオベニインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltatauti /kˈeltatˌautɪ/ (n)
黄疸
  silmien ja ihon kellastuminen; Wilsonin taudin oire

keltavahvero /kˈeltavˌahvero/ (n)
杏茸
  Cantharellus cibarius, kantarellien heimon kauppasieniin kuuluva sienilaji

kelttiläinen /kˈeltːɪlˌæinen/ (adj)
ケルト
  keltteihin liittyvä

keltuainen /kˈeltuˌainen/ (n)
卵黄, 黄身
  munan keltainen osa, joka toimii kehittyvän alkion ravintona

kelvin /kˈelvɪn/ (n)
ケルビン
  lämpötilan SI-järjestelmän mukainen yksikkö tieteellisessä käytössä (tunnus K)

kelvollinen /kˈelvollɪnen/ (adj)
相応しい
  sellainen, joka kelpaa; sopiva, soveltuva

kelvoton /kˈelvoton/ (adj)
そぐわない
  sellainen, joka tai mikä ei kelpaa johonkin; epäkelpo

kemia /kˈemɪa/ (n)
化学, かがく
  tieteenala, joka tutkii aineiden ominaisuuksia ja koostumuksia sekä niiden valmistusta ja muuttamista

kemiallinen /kˈemɪˌallɪnen/ (adj)
化学的, かがくてき
  kemiaan liittyvä

kemiallinen reaktio /kˈemɪˌallɪnen rˈeaktˌio/ (n)
化学反応
  prosessi, jossa aineet muuttuvat toisiksi aineiksi: atomien ja molekyylien elektronijakaumat muuttuvat, ja yleensä sidoksia syntyy tai katkeaa; reaktiossa atomi voi muuttua ioniksi, molekyylit voivat yhdistyä tai hajota tai molekyylien atomit voivat järjestyä uudestaan

kemikaali /kˈemɪkˌaːlɪ/ (n)
化学物質 かがくぶっしつ
  Kemiallisista aineista ja yhdisteistä käytettävä yhteisnimitys.

kemisti /kˈemɪstɪ/ (n)
化学者
  kemian tutkija tai kemian soveltaja

kemoterapia /kˈemotˌerapˌia/ (n)
化学療法
  sairauden, erityisesti syövän hoito kemiallisin menetelmin valmistetuin lääkeainein

kengittäjä /kˈeŋŋɪtːˌæjæ/ (n)
装蹄師
  henkilö, joka kengittää

kengitysseppä /kˈeŋŋɪtˌyssepːæ/ (n)
装蹄師
  erikoiskoulutuksen saanut seppä, joka kengittää hevosia

kenguru /kˈeŋŋuru/ (n)
カンガルー
  pussieläin, joita esiintyy vain Australiassa (-heimo)

kengännauha /kˈeŋŋænnˌauha/ (n)
靴紐
  naru, jolla kenkä sidotaan eli pauloitetaan

kenialainen /kˈenɪalˌainen/ (n)
ケニア人
  pysyvästi Keniassa asuva henkilö

kenkä /kˈeŋkæ/ (n)
靴, シューズ
  jalkaa suojaava tavallisesti ulkona käytettävä asuste; jalkine, jossa on kova pohja

kenno /kˈenno/ (n)
巣穴
  mehiläisten vahasta rakentama toukkien kasvatukseen tai ravinnon varastoitiin tarkoitettu kuusikulmainen lokero, näiden lokeroiden muodostama yhtenäinen kokonaisuus tai näistä lokeroista koostuva levy, joka on ihmisen rakentamassa mehiläispesässä
  sähköpari

kenraali /kˈenraːlɪ/ (n)
将軍, 大将
  maavoimien korkein sotilasarvo, vastaa merivoimien amiraalia

kentauri /kˈentaurɪ/ (n)
ケンタウロス
  kreikkalaisen mytologian olento, jolla on ihmisen torso ja hevosen ruumis

kenties /kˈenties/ (adv)
かもしれない
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

kenttä /kˈentːæ/ (n)
フィールド
  avoin tasainen alue luonnossa; välittömän konkreettisen toiminnan alue
  kenttävoimakkuutena ilmaistava luonnonilmiöihin liittyvä vektorisuure

kenttäpullo /kˈentːæpˌullo/ (n)
水筒
  sotilas- ja retkikäyttöön tarkoitettu suljettu astia juomaveden kuljetusta varten

kenttäsairaala /kˈentːæsˌairaːla/ (n)
野外病院
  sota- tai katastrofialueella pystytetty siirrettävä sairaala

kenttätykistö /kˈentːætykˌistø/ (n)
野戦砲
  maavoimien kenttäarmeijan tykistö

keppi /kˈepːɪ/ (n)
杖
  yleensä puinen pitkänmuotoinen esine

keppihevonen /kˈepːɪhˌevonen/ (n)
たけうま, 竹馬
  hevosta esittävä leikkikalu, jolla on aidon näköinen pää, mutta vartalon ja raajojen tilalla keppi

keralankaija /kˈeralˌaŋkaija/ (n)
ミドリワカケインコ
  eräs kaijojen sukuun kuuluva papukaijalaji () tai sen yksilö

keramiikka /kˈeramˌiːkːa/ (n)
セラミックス
  astioiksi tai muiksi esineiksi muotoiltua ja poltettua savea

kerettiläinen /kˈeretːɪlˌæinen/ (n)
異端者
  harhaoppinen

kerettiläisyys /kˈeretːɪlˌæisyːs/ (n)
異端
  se, että on kerettiläinen

keripukki /kˈerɪpˌukːɪ/ (n)
壊血病
  C-vitamiinin puutoksen aiheuttama tauti

keritä /kˈerɪtæ/ (v)
刈る
  leikata tai ajella villa lampaalta, vuohelta tms.

kerjäläinen /kˈerjælˌæinen/ (n)
乞食
  kerjäämällä elantonsa hankkiva henkilö

kerma /kˈerma/ (n)
クリーム
  maidon rasvainen osa, joka voidaan kuoria seisoneen raakamaidon pinnalta; eräs maitotuote

kermavaahto /kˈermavˌaːhto/ (n)
クリーム
  vaahdoksi vatkattu kerma

kermaviili /kˈermavˌiːlɪ/ (n)
サワークリーム
  ruoanvalmistukseen, leivontaan ja esimerkiksi kylmiin kastikkeisiin (dippikastike) käytettävä rasvainen viili, joka valmistetaan kermasta hapattamalla

kerosiini /kˈerosˌiːnɪ/ (n)
ケロシン
  ominaisuuksiltaan poltto- ja dieselöljyä muistuttava polttoaine, joka ei sisällä dieselmoottorien jakajapumpuille välttämätöntä voiteluainetta; käytetään suihkumoottoreissa ja kaasuturbiineissa; raskaampaa kuin bensiini, mutta kevyempää kuin kevyt polttoöljy

kerran /kˈerran/ (adv)
昔
  joskus menneisyydessä tarkemmin määrittelemättömänä hetkenä; aikoinaan
一回, 一度
  yhtenä hetkenä, mutta ei koskaan muulloin

kerrata /kˈerrata/ (v)
復習する, 繰り返す
  toistaa muistin virkistämiseksi, käydä läpi

kerros /kˈerros/ (n)
層, 膜
  eri materiaalin tai pinnan muodostama taso

kerrossänky /kˈerrossˌæŋky/ (n)
二段ベッド
  sänky, jonka vuoteet on sijoitettu päällekäin, yleensä kahteen tasoon

kerrostalo /kˈerrostˌalo/ (n)
高層ビル
  rakennus, jossa on useita asuinhuoneistoja päällekkäin

kerrostuma /kˈerrostˌuma/ (n)
地層
  maan sisässä olevaa maa-ainesta, joka on samanlajista ja levittäytynyt laajalle alueelle

kerrosvoileipä /kˈerrosvˌoileipæ/ (n)
サンド
  kahdesta tai useammasta vastakkain asetetusta leipäviipaleesta, joiden välissä on täytteitä, pinottu voileipä

kerrottava /kˈerrotːˌava/ (n)
被乗数
  (matematiikka) kertolaskussa luku, joka on kertomisen kohteena.

kersa /kˈersa/ (n)
童
  tois. lapsi

kersantti /kˈersantːɪ/ (n)
軍曹
  aliupseerin arvo armeijassa; sen haltija

kerta /kˈerta/ (n)
度, 回
  yksittäinen tapahtuma, joka voi olla tapahtumasarjan osana tai saattaa toistua sattumalta

kerta kaikkiaan /kˈerta kˈaikːɪaːn/ (adv)
公正
  kerrassaan, täysin, perin, kertakaikkisen

kertaa /kˈertaː/ (n)
掛ける
  kertolaskufunktion operaattori

kertoa /kˈertoa/ (v)
おっしゃる
  esittää kertomus tai selostaa toiselle jokin asia
掛ける
  tehdä kertolaskutoimitus

kertoja /kˈertoja/ (n)
語り手
  (kirjallisuustiede) se, jonka näkökulmasta tarina kerrotaan; se, joka kertoo tarinan
乗数
  (matematiikka) kertolaskussa luku, joka ilmaisee, millä kerrottava kerrotaan

kertolasku /kˈertolˌasku/ (n)
乗法, 掛け算
  laskutoimitus, jossa luku lasketaan itsensä kanssa yhteen toisen luvun arvon verran

kertoma /kˈertoma/ (n)
階乗
  fakulteetti, n:n kokonaisluvun kaikkien lukujen tulo

kertomus /kˈertomus/ (n)
物語
  satu, tarina

kertosäe /kˈertosˌæe/ (n)
コーラス
  laulussa useita kertoja toistettava osuus

kertotaulu /kˈertotˌaulu/ (n)
九九
  aritmeettinen taulukko, jossa on yksinumeroisten lukujen kaikkien tulojen arvot

kerubi /kˈerubɪ/ (n)
智天使
  Raamatussa mainittuja enkeliolentoja

kerä /kˈeræ/ (n)
毛糸玉
  pallon muotoon itsensä ympärille kääritty tai kääriytynyt pitkä esine

kerätä /kˈerætæ/ (v)
集める
  koota yhteen
  kerätä harrastuksena kokoelmaa jostain, keräillä
捥ぐ
  poimia, noukkia yksittäisiä kappaleita jostain; korjata (pois)

keräys /kˈeræys/ (n)
カンパ
  kerääminen

kerääntyä /kˈeræːntˌyæ/ (v)
溜まる
  keräytyä, tulla yhteen, kokoon

kesakko /kˈesakːo/ (n)
そばかす
  piste tai läikkä ihon pigmentissä, erityisesti kasvoilla ja käsivarsissa

keskeinen /kˈeskeinen/ (adj)
中心
  tärkeä, olennainen

keskeneräinen /kˈeskenerˌæinen/ (adj)
未完
  työ tai tehtävä, joka on aloitettu, mutta ei ole saatettu loppuun

keskenmeno /kˈeskenmˌeno/ (n)
堕胎
  ihmisillä raskauden itsestään tapahtuva keskeytyminen ja alkion tai sikiön poistumiminen kohdusta joko itsestään tai lääkärin avustamana

keskeyttää /kˈeskeytːæː/ (v)
中断
  lopettaa jokin, ennen kuin se on valmis

keskiaika /kˈeskɪˌaika/ (n)
中世
  ajanjakso Rooman valtakunnan tuhosta 400-luvulla aina uuden ajan ja renessanssin alkuun 1500 jaa.; Suomessa noin 1100-luvulta alkaen

keskiaivot /kˈeskɪˌaivot/ (n)
中脳
  aivojen keskimmäinen osa väliaivojen takana, aivorungon yläosassa

keskiarvo /kˈeskɪˌarvo/ (n)
平均
  aritmeettinen keskiarvo; havaintojen summa jaettuna havaintojen lukumäärällä

keskihajonta /kˈeskɪhajˌonta/ (n)
標準偏差
  hajontaluku välimatka- tai suhdeasteikon muuttujille, mikä kuvaa keskimääräistä poikkeamaa odotusarvosta; varianssin neliöjuuri

keskikenttäpelaaja /kˈeskɪkˌentːæpelˌaːja/ (n)
ミッドフィールダー
  keskikentällä pelaava pelaaja

keskikhmer /kˈeskɪkhmer/ (n)
クメール
  khmer (kielitunnus: km, khm)

keskikoulu /kˈeskɪkˌoulu/ (n)
中学校
  viisivuotinen koulu, jonne mentiin kansakoulun neljän luokan jälkeen, voi toimia oppikoulun osana tai omana koulunaan

keskiluku /kˈeskɪlˌuku/ (n)
平均値
  tunnusluku, joka kuvaa aineiston keskikohtaa: jokin keskiarvo, moodi tai mediaani

keskiluokka /kˈeskɪlˌuokːa/ (n)
中流階級
  yhteiskunnassa sosiaalisen hierarkian keskivaiheilla oleva väestönosa

keskinkertainen /kˈeskɪŋkˌertainen/ (adj)
凡人
  ei hyvä eikä huono

keskinäinen /kˈeskɪnˌæinen/ (adj)
互い
  osapuolten välinen, usein vastavuoroinen; joidenkin keskuudessa tapahtuva

keskipeli /kˈeskɪpˌelɪ/ (n)
中盤
  Keskipeli on yleensä avausta seuraava pelin vaihe, vaikka joskus peli voi muuttua loppupeliksi jo avauksessa.

keskipäivä /kˈeskɪpˌæivæ/ (n)
昼, 正午
  noin kello 12 päivällä

keskiranska /kˈeskɪrˌanska/ (n)
中世フランス語
  muinaisranskan jälkeinen, nykyranskaa edeltänyt kielimuoto, jota käytettiin noin vuosina 1340–1610 , kun ranskasta tuli Ranskan virallinen kieli

keskisormi /kˈeskɪsˌormɪ/ (n)
中指
  sormi ihmisen kädessä etusormen ja nimettömän välissä

keskitin /kˈeskɪtɪn/ (n)
ハブ
  tietoliikenneverkoissa käytetty komponentti, joka yhdistää verkkoja fyysisellä tasolla (OSI 1); ei käsittele dataa, kuten reititin tai kytkin, vaan ainoastaan lähettää sen eteenpäin.

keskittyä /kˈeskɪtːˌyæ/ (v)
集中
  kasaantua/kasautua yhteen paikkaan tai kohtaan
  keskittää huomionsa jhk

keskittää /kˈeskɪtːæː/ (v)
集中
  laittaa samaan paikkaan

keskitysleiri /kˈeskɪtˌysleirɪ/ (n)
強制収容所
  leiri, jonne kootaan siviilejä liikkuvuuden tai kontaktien rajoittamiseksi

keskiviikko /kˈeskɪvˌiːkːo/ (n)
水曜日
  viikon kolmas päivä, päivä tiistain ja torstain välissä

keskiyö /kˈeskiyø/ (n)
真夜中
  noin kello 24:n aika yöllä

keskiö /kˈeskɪø/ (n)
轂
  kappaleen keskellä oleva osa, keskiosa

keskus /kˈeskus/ (n)
中央
  keskellä oleva kohta

keskushermosto /kˈeskushˌermosto/ (n)
中枢神経系
  selkäytimestä ja aivoista koostuva hermoston keskeinen osa, joka käsittelee sisä- ja ulkopuolilta saapuvaa informaatiota

keskuslämmitys /kˈeskuslˌæmmɪtys/ (n)
セントラルヒーティング
  järjestelmä, joka hoitaa yhden tai useamman rakennuksen tilojen lämmityksen keskitetysti yhdestä pisteestä käsin

keskusmuisti /kˈeskusmwˌistɪ/ (n)
RAM
  tietokoneen tiedon käsittelyssä käyttämä työmuisti, yleensä luku- ja kirjoitusmuistia (RAM), joka tyhjenee virran katkaistaessa

keskussuoritin /kˈeskussˌuorɪtɪn/ (n)
CPU
  tietokoneen toimintaa ylimmällä tasolla ohjaava suoritin

keskusta /kˈeskusta/ (n)
中央
  keskellä sijaitseva osa, keskipisteen lähellä oleva osa
ダウンタウン
  kaupungin keskeisin tai tärkein osa
中央部
  poliittinen keskusta

keskustella /kˈeskustella/ (v)
商議
  puhua jonkun kanssa jostakin tietystä aiheesta

keskustelu /kˈeskustˌelu/ (n)
会話, 対話
  ihmisten välinen suullinen ajatustenvaihto

keskustelupalsta /kˈeskustˌelupˌalsta/ (n)
フォーラム
  Internet-sivusto tai sen osa, jossa voi keskustella eri aiheista

kestitä /kˈestɪtæ/ (v)
もてなす
  tarjota syötävää ja juotavaa

kesto /kˈesto/ (n)
存続
  kyky säilyä (alkuperäisessä tilassa, ehjänä, tavallisessa kunnossa)

kestoaika /kˈestoˌaika/ (n)
たて
  aika, jonka jokin kestää ajallisesti

kestopreesens /kˈestoprˌeːsens/ (n)
進行形
  verbin preesensin progressiivinen muoto, kestomuoto

kestävyys /kˈestævyːs/ (n)
我慢
  se, että on kestävä

kestävä /kˈestævæ/ (adj)
丈夫
  vahva tai luja
  jokin, joka ei kulu aikojen saatossa
持続可能
  luonnonvaroja kuluttamaton

kestää /kˈestæː/ (v)
反抗する
  olla kestävä, kannattaa, kyetä kestämään
継続
  jaksaa, sietää

kesy /kˈesy/ (adj)
飼いならす
  ihmisen läheisyydessä viihtyvä, monesti ihmiseen leimautunut

kesyttää /kˈesytːæː/ (v)
飼いならす
  tehdä eläin kesyksi
  muuttaa villi eläinlaji jalostamalla kotieläimeksi

kesä /kˈesæ/ (n)
夏
  Keskileveysasteiden vuodenaika kevään ja syksyn välissä, jolloin saadaan eniten auringonsäteilyä. Pohjoisella pallonpuoliskolla kesäkuusta elokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla joulukuusta helmikuuhun.

kesäaika /kˈesæˌaika/ (n)
夏時
  kesän aika; kesäinen aika
サマータイム
  aikajärjestely, jossa kelloja siirretään valoisaksi vuodenajaksi tunnilla eteenpäin

kesäkurpitsa /kˈesækˌurpɪtsa/ (n)
ズッキーニ
  kurkkukasveihin kuuluva vihanneshedelmä, (, )

kesäkuu /kˈesækuː/ (n)
六月, 6月
  vuoden kuudes kuukausi, kuukausi toukokuun ja heinäkuun välissä

kesäloma /kˈesælˌoma/ (n)
natsuyasumi
  kesäaikaan pidetty pitkähkö tauko työstä tai opinnoista

kesäpäivänseisaus /kˈesæpˌæivænsˌeisaus/ (n)
夏至
  pohjoisella pallonpuoliskolla vuoden valoisin ajankohta juhannuksen tienoilla (noin 21. kesäkuuta); kyseisen ajankohdan jälkeen päivät alkavat lyhentyä pohjoispuoliskolla; kyseisenä ajankohtana aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille

kesävihanta /kˈesævɪhˌanta/ (adj)
落葉樹
  sellainen, joka pudottaa lehtensä talveksi

ketju /kˈetju/ (n)
連続
  yhteen liitetyistä metallilenkeistä rakennettu voimansiirtoon tai kiinnitykseen käytetty väline
たていと
  yhden johdon alle kuuluvien toimipisteiden kokonaisuus
  jääkiekossa viiden pelaajan muodostama kokonaisuus

ketjureaktio /kˈetjureˌaktɪo/ (n)
連鎖反応
  tapahtumien sarja, jossa kaikki paitsi ensimmäinen tapahtuma ovat seurausta yhdestä tai useammasta muusta sarjan tapahtumasta

ketoni /kˈetonɪ/ (n)
ケトン
  orgaaninen yhdiste, jossa on funktionaalinen ryhmä C=O

ketsuppi /kˈetsupːɪ/ (n)
ケチャップ
  sokerilla, suolalla ja etikalla maustettu tomaattikastike

ketterä /kˈetːeræ/ (adj)
すばしこい
  kevyt, nopealiikkeinen

kettu /kˈetːu/ (n)
狐
  (eläintiede) punakettu, koko Suomessa esiintyvä, tavallisesti väriltään punaruskea, koiraeläinten heimon laji (Vulpes vulpes).

ketunleipä /kˈetunlˌeipæ/ (n)
小深山傍食, こみやまかたばみ
  eräs käenkaalien sukuun kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji () tai sen yksilö

ketšua /kˈetʃua/ (n)
ケチュア語
  Andeilla, eli Perussa, Ecuadorissa, Boliviassa ja Argentiinassa puhuttu intiaanikieli (kielitunnus: qu)

keuhko /kˈeuhko/ (n)
肺
  elin, jolla kaikki nelijalkaiset selkärankaiset hengittävät; ihmisellä on kaksi keuhkoa, joten sana esiintyy useimmin monikossa

keuhkokala /kˈeuhkokˌala/ (n)
ハイギョ
  (yleisesti) mikä tahansa keuhkokalojen alaluokkaan () kuuluva varsieväisten laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) mikä tahansa edellisiin kuuluvan keuhkokalojen lahkon () laji tai sellaisen yksilö

keuhkokuume /kˈeuhkokˌuːme/ (n)
肺炎
  bakteerin tai viruksen aiheuttama keuhkotulehdus, johon liittyy usein yskää, kipua hengitysteissä ja korkea kuume

keuhkoputki /kˈeuhkopˌutkɪ/ (n)
気管支
  henkitorvesta keuhkoon johtava hengitysteiden osa

kevyt /kˈevyt/ (adj)
軽い
  keveä, pieni massaltaan

kevät /kˈevæt/ (n)
春
  talven jälkeinen ja ennen kesää oleva vuodenaika. Pohjoisella pallonpuoliskolla maaliskuusta toukokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla syyskuusta marraskuuhun.

kevätkääryle /kˈevætkˌæːryle/ (n)
春巻き
  valmistustavaltaan aasialaisperäinen suolainen välipala, jossa on riisijauhosta valmistetun taikinan sisään paistettuja pilkottuja vihanneksia

kevätpäiväntasaus /kˈevætpˌæivæntasaus/ (n)
春分
  keväällä (nykyisin pohjoispuoliskolla noin 21. maaliskuuta ja eteläpuoliskolla noin 22. syyskuuta) ajankohta, jolloin päivä ja yö ovat samanpituiset eli 12 h/12 h; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin syyspäiväntasauksena

khotani /khˈotanɪ/ (n)
坂町
  Silkkitien varrella sijainneen Khotanin keidaskaupungin iranilainen kieli, saka (kielitunnus: kho)

kibbutsi /kˈibːutsɪ/ (n)
キブツ
  israelilaistyyppinen yhteisöllisyyteen, suoraan demokratiaan ja yleensä maanviljelykseen pohjautuva kollektiivitila

kide /kˈide/ (n)
結晶
  säännöllisen muotoinen, tasopintojen rajoittama kappale, joka syntyy spontaanisti kiteytymällä

kidnapata /kˈidnapˌata/ (v)
攫う
  ottaa panttivangiksi; kaapata henkilö vaatiakseen lunnaita, yleisemmin rahaa

kidus /kˈidus/ (n)
えら
  useiden vesieläinten hengityselin, veden huuhteleman ulkopinnan tai suolen limakalvon ohutepiteelisiä lisäkkeitä tai poimuja

kiduttaa /kˈidutːaː/ (v)
拷問
  aiheuttaa toiselle fyysistä tai psyykkistä tuskaa esimerkiksi tietojen saamiseksi

kidutus /kˈidutus/ (n)
拷問
  kiduttaminen

kiehua /kˈiehua/ (v)
沸く
  tulla niin kuumaksi, että pintaan nousee kuplia ja syntyy höyryä

kiehumispiste /kˈiehumˌispɪste/ (n)
沸点
  (termodynamiikka) lämpötila, jossa nesteen höyrynpaine on yhtä suuri kuin nestettä ympäröivän ympäristön paine, kiehumisen käynnistymisen ja jatkumisen alin lämpötila

kiekko /kˈiekːo/ (n)
ディスク
  pyöreä levy tai muu ohut kappale
皿
  jääkiekon peliväline
円盤
  kiekonheiton heittoväline

kiekonheitto /kˈiekonhˌeitːo/ (n)
円盤投
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on heittää kiekkoa mahdollisimman pitkälle

kiekua /kˈiekua/ (v)
コケコッコウと鳴く
  (kukosta) laulaa, päästää kiekaisu

kieli /kˈielɪ/ (n)
舌, べろ
  suussa oleva puheen tuottamisen, nielemiseen ja lämmönsäätelyyn käytettävä lihas
言語, 舌
  kommunikointijärjestelmä (esim. suomen kieli)

kieliasu /kˈielɪˌasu/ (n)
言い回し
  puhutun tai kirjoitetun kielen ilmiasu, jonka laatuun vaikuttavat oikeakielisyys, sanavalinnat ja valittu esitystyyli

kielikunta /kˈielɪkˌunta/ (n)
語族
  oletetun ja yleensä myös tieteellisesti todistetun sukulaisuuden perusteella tehdyn jaon mukaisesti yhteen kuuluvien kielten ryhmä, kieliperhe

kielikuva /kˈielɪkˌuva/ (n)
あや
  (retoriikka) kuvaannollinen, kuvallinen ilmaus

kieliluu /kˈielɪluː/ (n)
舌骨
  kielen lihaksia tukeva luu ()

kielimuuri /kˈielɪmˌuːrɪ/ (n)
言葉の壁
  se ettei ymmärrä tois(t)en puhumaa kieltä

kieliopillinen /kˈielɪopˌillɪnen/ (n)
文法的
  kielioppiin kuuluva tai liittyvä

kielioppi /kˈielɪˌopːɪ/ (n)
文法
  oppi kielen rakenteesta ja ominaispiirteistä valitun tarkastelukulman mukaisesti

kielipoliisi /kˈielɪpolˌiːsɪ/ (n)
言語警察
  pikkumainen henkilö, jolle muotoseikat ovat korostuneen tärkeitä

kielisoitin /kˈielɪsˌoitɪn/ (n)
弦楽器
  soitin, jonka ääni syntyy kielen värähtelystä, näppäilyn, jouhen hankauksen, vasaran lyönnin tms. seurauksena

kielisukulaisuus /kˈielɪsˌukulˌaisuːs/ (n)
アフィニティ
  kielen kehitysvaiheeseen liittyvä todennettavissa oleva keskinäinen riippuvuus muusta kielestä; määritellään kielihistoriassa niin, että samasta kantakielestä polveutuvat kielet ovat sukukieliä

kielitiede /kˈielɪtˌiede/ (n)
言語学
  lingvistiikka, luonnollista kieltä tutkiva tiede

kielletty /kˈielletːy/ (adj)
禁じる
  sellainen, jota ei ole sallittu, jota ei saa tehdä

kielo /kˈielo/ (n)
鈴蘭
  (Convallaria majalis) voimakastuoksuinen metsäkukka, joka kukkii loppukeväästä

kieltolaki /kˈieltolˌakɪ/ (n)
禁制
  alkoholin myynnin kielto; retorisesti myös eräiden muiden päihteiden kielto

kieltoverbi /kˈieltovˌerbɪ/ (n)
否定動詞
  uralilaisille kielille tyypillinen verbi, jonka avulla muodostetaan verbien kieltomuodot. Pääverbi on sen yhteydessä konnegaatiomuodossa. Suomen kielen kieltoverbi ”*e-” taipuu persoonamuodoissa, on aina preesensissä ja muodostaa tarvittaessa sanaliiton eri tempuksissa olevien verbien kanssa.

kieltäytyä /kˈieltæytˌyæ/ (v)
断る
  olla suostumatta johonkin asiaan

kieltää /kˈieltæː/ (v)
禁じる
  pyytää tai pakottaa olemaan tekemättä jotakin tai olemaan käyttämättä jtk
否定
  kiistää, olla myöntämättä jnk väitetyn asian totuudellisuutta

kiero /kˈiero/ (adj)
不正
  ei suora, vääntynyt
狡猾
  kavala, petollinen

kierre /kˈierre/ (n)
螺旋
  itsensä ympäri kiertävä käyrä
  kartio- tai lieriöpintaa ympäri kiertävä käyrä, lieriön geodeettinen viiva

kierros /kˈierros/ (n)
ラウンド
  sellainen umpinainen reitti, usein ympyrä, jonka kiertäminen yhteen suuntaan kulkien tuo takaisin lähtökohtaan

kierrättää /kˈierrætːæː/ (v)
リサイクル
  laittaa kiertoon tai kiertämään

kierrätys /kˈierrætys/ (n)
リサイクル
  materiaalin, esineen tai muun kulttuurillisen asian hyödyksi käyttö uudessa yhteydessä

kierteisgalaksi /kˈierteisɡalˌaksɪ/ (n)
渦巻銀河
  galaksi, jonka rakenne on kierteismäinen ja haaroittunut

kiertoajelu /kˈiertoˌajelu/ (n)
サイトシーイング
  kiemurteleva ajelu, jossa tutustutaan kaupunkiin ja/tai katsellaan maisemia

kiertoilmaus /kˈiertoilmaus/ (n)
婉曲法
  eufemismi; kaunisteleva, kiertelevä tai peittelevä sanonta, jolla ilmaistaan kielenkäyttöön sopimattomia asioita tai korvataan sopimattomiksi tuomittuja sanoja lievemmällä ja epämääräisemmällä tavalla, monasti kuulijan varjelemiseksi

kiertorata /kˈiertorˌata/ (n)
軌道
  taivaankappaleen tai keinotekoisen satelliitin rata toisen taivaankappaleen ympärillä

kiertää /kˈiertæː/ (v)
回る
  kulkea jonkin esteen tms. ympäri tai ohi
捻る
  kerätä jonkin ympärille, pyörittää, punoa, keriä; kietoa
公転
  kulkea ellipsistä tai pyöreää rataa jonkin ympäri

kihara /kˈihara/ (n)
巻き毛
  luonnostaan tai kampaajan toimenpitein loivasti tai voimakkaasti taipunut hiusten muoto

kiharainen /kˈiharˌainen/ (adj)
巻き毛
  sellainen, jossa on kiharoita

kihlasormus /kˈihlasˌormus/ (n)
婚約指輪
  kihlauksen merkkinä vasemman käden nimettömässä pidettävä sormus

kihlaus /kˈihlaus/ (n)
婚約
  kahden henkilön välinen sopimus aikomuksesta keskinäiseen avioliittoon

kihokki /kˈihokːɪ/ (n)
毛氈苔
  eräitä lihansyöjäkasveja (-suku)

kihomato /kˈihomˌato/ (n)
蟯虫
  ihmisen kihomato on tartunnan saaneen paksusuolessa loisiva sukkulamato

kihti /kˈihtɪ/ (n)
痛風, つうふう
  sairaus, jossa virtsahappoa kertyy liikaa elimistöön aiheuttaen nivelkipua

kiihdyttää /kˈiːhdytːæː/ (v)
促進
  lisätä jonkin nopeutta

kiihottaa /kˈiːhotːaː/ (v)
嗾ける
  yllyttää, agitoida
刺激
  tehdä vilkkaammaksi, vilkastuttaa
興奮
  herättää seksuaalista halua

kiihottaja /kˈiːhotːˌaja/ (n)
扇動者
  henkilö, joka kiihottaa

kiihtyvyys /kˈiːhtyvyːs/ (n)
加速度
  nopeuden kasvaminen

kiihtyä /kˈiːhtyæ/ (v)
加速
  (nopeudesta) lisääntyä
階段
  lisääntyä (jostain muusta kasvamista (tai pienenemistä) kuvaavaasta ominaisuudesta)

kiikari /kˈiːkarɪ/ (n)
双眼鏡
  laite jossa on yhdistetty kaksi pienikokoista ja yksinkertaista kaukoputkea

kiila /kˈiːla/ (n)
くさび
  loivasti oheneva kappale, joka rakoon työnnettäessä aiheuttaa työntösuuntaan nähden kohtisuoran voiman raon reunoihin

kiilata /kˈiːlata/ (v)
横切る
  etuilla jonossa

kiille /kˈiːlle/ (n)
エナメル質
  sama kuin hammaskiille

kiiltokakadu /kˈiːltokˌakadu/ (n)
テリクロオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kiiltomato /kˈiːltomˌato/ (n)
グローワーム
  (Lampyris noctiluca) kovakuoriainen, jonka siivetön toukkamainen naaras loistaa pimeässä houkutellen koiraita elimistössään kemiallisessa reaktiossa syntyvän valon avulla

kiiltonahka /kˈiːltonˌahka/ (n)
権利証
  kiillotettu nahka

kiiltävä /kˈiːltævæ/ (adj)
艶やか
  sellainen, joka kiiltää

kiiltää /kˈiːltæː/ (v)
輝く
  heijastaa kirkasta valoa

kiimainen /kˈiːmainen/ (adj)
むらむら
  seksuaalisesti kiihottunut, sukupuolista halua tunteva

kiina /kˈiːna/ (n)
中国語
  Kiinan valtion kielenä käytettävä mandariinikiina, joka on myös Kiinan kirjakieli

kiinalainen /kˈiːnalˌainen/ (n)
中国人
  pysyvästi Kiinassa asuva henkilö; Kiinan kansalainen; syntyperältään kiinalainen

kiinanjujuba /kˈiːnanjˌujuba/ (n)
ナツメ, 棗, なつめ
  edellisen hedelmä

kiinanpalatsikoira /kˈiːnampalˌatsɪkˌoira/ (n)
ペキニーズ
  Kiinasta lähtöisin oleva koirarotu

kiinni /kˈiːnnɪ/ (adv)
準備中
  suljettuna, lukittuna; suljetuksi
捕まる
  jostakin riippuvana

kiinnittää /kˈiːnnɪtːæː/ (v)
留める
  sitoa, liimata, ommella, naulata tai muulla tavoin yhdistää kiinni johonkin toiseen kappaleeseen

kiinnostaa /kˈiːnnostaː/ (v)
興味を引く
  herättää mielenkiintoa

kiinnostava /kˈiːnnostˌava/ (adj)
興味深い
  mielenkiintoa herättävä, mielenkiintoinen, kiintoisa

kiinnostua /kˈiːnnostˌua/ (v)
興味がある
  olla halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinnostus /kˈiːnnostus/ (n)
興味
  mielenkiinto johonkin

kiinteistö /kˈiːnteistø/ (n)
不動産
  kiinteä omaisuus, esimerkiksi maa, metsä tai rakennus

kiinteistönvälittäjä /kˈiːnteistˌønvælˌitːæjæ/ (n)
不動産屋
  henkilö, joka välittää kiinteistöjä ja tontteja toimien linkkinä myyjän ja ostajan välillä

kiinteä /kˈiːnteæ/ (adj)
固体
  kiintonainen, paikallaan pysyvä
  olomuodoltaan kiinteä

kiintiö /kˈiːntɪø/ (n)
クォータ
  vahvistettu, sovittu määrä

kiintolevy /kˈiːntolˌevy/ (n)
ハードディスク
  tietokoneen massamuisti, josta tieto voidaan lukea uudelleenkäynnistyksen jälkeen

kiintotähti /kˈiːntotˌæhtɪ/ (n)
恒星
  tähtitaivaan pistemäinen kohde, tähti, joka pysyy ympäristönsä suhteen paikallaan

kiintyä /kˈiːntyæ/ (v)
好く
  kasvaa henkisesti tai tunnepohjaisesti johonkin kiinni (myönteisesti, neutraalisti tai kielteisesti)

kiireellinen /kˈiːreːllɪnen/ (adj)
急を要する
  sellainen, joka pitää hoitaa viivyttelemättä

kiireinen /kˈiːreinen/ (adj)
はやい
  sellainen johon liittyy kiireen tunne

kiiruhtaa /kˈiːruhtaː/ (v)
急ぐ
  joutua, rientää, pitää kiirettä intrans.
  jouduttaa, hoputtaa trans.

kiistapallo /kˈiːstapˌallo/ (n)
対決
  erotuomarin merkistä tehtävä aloitus, jossa molemman joukkueen pelaajat yrittävät yhtä aikaa saada erotuomarin pudottaman tai heittämän pelivälineen itselleen

kiistellä /kˈiːstellæ/ (v)
議論する
  kinastella sanallisesti

kiistelty /kˈiːstelty/ (adj)
論争の的の
  sellainen mistä on vallalla erilaisia näkemyksiä tai mistä ei ole päästy sopuun

kiistämätön /kˈiːstæmætøn/ (n)
否めない
  sellainen mikä ei ole kiistettävissä

kiistää /kˈiːstæː/ (v)
否定
  sanoa, että jokin ei ole totta, osoittaa paikkansapitämättömäksi

kiitollinen /kˈiːtollɪnen/ (adj)
有り難い
  kiitosta osakseen kohdistuneesta teosta tms. osoittava

kiitollisuus /kˈiːtollɪsuːs/ (n)
感謝
  kiitolliseen mieleen liittyvä myönteinen tunne; se, että on kiitollinen

kiitos /kˈiːtos/ (n)
ありがとう
  kiitollisuudentunteen sanallinen ilmaisu

kiitotie /kˈiːtotie/ (n)
滑走路
  yleensä päällystetty suorakaiteen muotoinen alue, jota lentokoneet käyttävät lentoonlähtöön ja laskeutumiseen

kiittää /kˈiːtːæː/ (v)
礼 言う
  ilmaista jonkun tekemän asian olleen hyödyllinen tai arvostavansa sitä, yl. sanomalla kiitos: osoittaa arvostusta jotakin kohtaan

kiitää /kˈiːtæː/ (v)
地下茎
  liikkua nopeasti

kiivetä /kˈiːvetæ/ (v)
登る
  liikkua ponnistellen (yleensä kaikkia raajoja käyttäen) ylöspäin

kiivi /kˈiːvɪ/ (n)
キーウィ
  Uudesta-Seelannista peräisin olevien lentokyvyttömien lintujen (Apterygidae) yleisnimitys
  laikkuköynnösten sukuun kuuluva puuvartinen, alun perin kiinalainen köynnöskasvi , kiiviköynnös (Actinidia deliciosa), sen hedelmä

kikherne /kˈikherne/ (n)
ヒヨコ豆
  eräs syötävä palkokasvi (Cicer arietinum)

kikkeli /kˈikːelɪ/ (n)
ちんちん
  siitin

kili /kˈilɪ/ (n)
仔ヤギ
  (eläintiede) alle kuuden kuukauden ikäinen vuohen vuona

kilogramma /kˈiloɡrˌamma/ (n)
キログラム
  massan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tuhat grammaa; tunnus kg

kilometri /kˈilomˌetrɪ/ (n)
キロメートル
  pituusmitta, joka vastaa tuhatta metriä, tunnus km

kilowattitunti /kˈilovˌatːɪtˌuntɪ/ (n)
キロワット時
  energian yksikkö, joka vastaa tuhatta wattituntia; SI-järjestelmässä 3,6 miljoonaa joulea eli 3,6 megajoulea

kilpaileminen /kˈilpailˌemɪnen/ (n)
競走
  kilpaan tai kilpailuun osallistuminen, osansa ottaminen kilpailussa

kilpailija /kˈilpailˌija/ (n)
ライバル
  joka osallistuu kilpailuun tai kilpailee muiden kanssa

kilpailla /kˈilpailla/ (v)
争う
  yrittää saada jotakin, jota myös muut haluavat

kilpailu /kˈilpailu/ (n)
争い
  talousyksiköiden, kulutustalouksien ja yritysten tavaroiden ja palvelujen vaihtoon liittyvä kamppailu markkinoista ja saavutettavasta taloudellisesta tuloksesta; hinnanmuodostuksen tekijä
競争
  peli tai muu sellainen tapahtuma, jossa kilpaillaan voitosta tai palkinnosta

kilpailuttaa /kˈilpailˌutːaː/ (v)
地下茎
  asettaa osaanottajaksi urheilukilpailuun

kilpavarustelu /kˈilpavarˌustelu/ (n)
軍備拡張競争
  toisilleen vihamielissä väleissä olevien osapuolten varustautuminen vihollisen kanssa käytävää konfliktia silmälläpitäen

kilpi /kˈilpɪ/ (n)
盾
  taistelussa käytettävä kädessä pidettävä metallinen tai puinen suojus

kilpikonna /kˈilpɪkˌonna/ (n)
亀, カメ
  kilvellinen matelija

kilpirauhanen /kˈilpɪrˌauhanen/ (n)
甲状腺
  selkärankaisen kaulassa lähellä kurkunpäätä sijaitseva umpieritteinen rauhanen

kiltti /kˈiltːɪ/ (adj)
優しい
  hyvää toiselle tahtova

kiltti /kˈiltːɪ/ (n)
キルト
  perinteinen skotlantilainen miesten ruutukankainen hame

kimakka /kˈimakːa/ (adj)
甲高い
  (äänestä) terävä, kireä ja korkea, kimeä

kimalainen /kˈimalˌainen/ (n)
マルハナバチ
  rakenteeltaan kömpelön oloinen yhteiskunnissa elävä mesipistiäinen, josta on useita lajeja (Bombus)

kimeä /kˈimeæ/ (adj)
甲高い
  (äänestä) korkea ja kova

kimmota /kˈimmota/ (v)
跳ね返す
  osua johonkin, johon osuessa kulkurata taittuu

kimo /kˈimo/ (adj)
グレー
  hevosesta, joka syntyy tummana ja vaalenee iän myötä valkoiseksi

kimono /kˈimono/ (n)
着物, きもの
  perinteinen japanilainen kansallispuku

kineettinen /kˈineːtːɪnen/ (adj)
動的
  liikettä koskeva, liike-

kinetiikka /kˈinetˌiːkːa/ (n)
動力学
  liikettä tutkiva tieteenala

kiniini /kˈinɪːnɪ/ (n)
キニーネ
  kiinapuiden kuoressa esiintyvä kitkerä alkaloidi, jota käytetään malarialääkkeenä ja tonic-veden ainesosana

kinkku /kˈiŋkːu/ (n)
ハム
  sian reisi, lonkka- ja kinnernivelen välinen osa

kinoa /kˈinoa/ (n)
キヌア
  eräs vilja

kioski /kˈioskɪ/ (n)
売店
  pieni kauppa

kipa /kˈipa/ (n)
キッパ
  juutalaisten miesten rukoillessa käyttämä pieni päähine

kipinä /kˈipɪnæ/ (n)
火花
  palamisessa tai hankauksessa (ilmaan) vapautuva pieni hehkuva kappale

kipsi /kˈipsɪ/ (n)
石膏
  vaalea kalsiumsulfaattimineraali, joka esiintyy luonnossa rakeisena, levymäisenä tai kuituisena kerrostuneiden kalkkikivien ja suolakerrostumien yhteydessä.
  kalsiumsulfaatin kidevedellinen muoto (CaSO₄ · 2H₂0)

kipu /kˈipu/ (n)
痛み
  fyysisen tai henkisen tuskan tuntemus

kipulääke /kˈipulˌæːke/ (n)
痛み止め
  kipua lievittävä lääke, analgeetti

kiraalisuus /kˈiraːlɪsuːs/ (n)
カイラリティー
  molekyylien esiintyminen peilikuvinaan, D- ja L-muodossa

kirahvi /kˈirahvɪ/ (n)
キリン, 麒麟
  märehtijöihin kuuluva Afrikan savannien ja arojen eläin (Giraffa camelopardalis), pitkän kaulansa ansiosta maailman korkeimmaksi tunnettu maanisäkäs

kireä /kˈireæ/ (adj)
きつい, 窮屈な
  kiristävän tiukka
張り詰めた
  pinkeäksi venytetty (esim. jousesta)
緊迫
  jäykkä, ei rento (ilmapiiristä)

kirgiisi /kˈirɡɪːsɪ/ (n)
キルギス人
  kirgiisin kieli (kielilyhenne: ky), kirkiisien puhuma turkkilainen kieli, yksi Kirgisian virallisista kielistä.

kirgisialainen /kˈirɡɪsˌialˌainen/ (adj)
キルギス
  Kirgisiasta peräisin oleva tai Kirgisiaan liittyvä

kirgisialainen /kˈirɡɪsˌialˌainen/ (n)
キルギス
  pysyvästi Kirgisiassa asuva henkilö

kiristys /kˈirɪstys/ (n)
たかり
  rahan tms. vaatiminen uhkailemalla

kiristysside /kˈirɪstˌyssɪde/ (n)
止血帯
  raajan ympärille sidottu side, joka estää sen verenkierron kokonaan

kiristää /kˈirɪstæː/ (v)
締める
  vetää kireämmälle (esim. ruuvia, käsirautoja)
きつくする, 締めつける
  olla tiukka (vaatteista)
強要
  muuttaa sääntöjä tai määräyksiä ankarammiksi, koventaa vauhtia

kirja /kˈirja/ (n)
本, 書籍
  paperiarkeista koottu sidos tai nidos, johon on painettu tekstiä ja mahdollisesti kuvia

kirjahylly /kˈirjahˌylly/ (n)
本棚
  huonekalu, seinän viereen tuleva hylly jossa pidetään kirjoja ja usein muita esineitä

kirjailija /kˈirjailˌija/ (n)
著者
  henkilö, joka kirjoittaa kirjoja ammatikseen tai harrastuspohjalta, ja jonka teoksia on julkaistu

kirjain /kˈirjain/ (n)
文字
  äänteisiin perustuvan kirjoitusjärjestelmän merkki

kirjainsana /kˈirjainsˌana/ (n)
アクロニム
  akronyymi, lyhennesana, joka lausutaan kirjainten yhdessä muodostamien äänteiden perusteella eikä kirjaimen itsenäisen ääntämisasun perusteella

kirjakauppa /kˈirjakˌaupːa/ (n)
書店, 本屋
  pääasiassa kirjoja myyvä liike

kirjakieli /kˈirjakˌielɪ/ (n)
書き言葉
  kielioppisääntöjen noudattamiseen pyrkivä kirjoitettu yleiskieli

kirjakielinen /kˈirjakˌielɪnen/ (adj)
文語の
  (kielitiede) kirjakielen mukainen, kirjakieleen kuuluva.

kirjallinen /kˈirjallɪnen/ (adj)
文学
  sellainen, joka liittyy kirjallisuuteen, kirjallisuuteen liittyvä

kirjallisuus /kˈirjallɪsuːs/ (n)
文学
  kirjoitettu kieli eri muodoissa, kaikkien kirjoitettujen, painettujen ja perimätietona siirtyneiden kielellisten tuotteiden kokonaisuus; kirjallisuus kuuluu taidemuotoihin

kirjanen /kˈirjanen/ (n)
パンフレット
  pieni, usein pehmeäkantinen kirja, tai vihko

kirjanorja /kˈirjanˌorja/ (n)
ブークモール
  Norjan kahdesta virallisesta norjan kielen muodosta suurempi, joka rakentuu tanskan kieliopille (kielitunnus: nb)

kirjanpito /kˈirjampˌito/ (n)
会計
  yrityksen tai muun yhteisön taloudellisen toiminnan ja tilan kirjaaminen yksittäisen liiketapahtuman tarkkuudella; voidaan ajatella taloushallinnon tuottamana palveluna, mutta yrittäjä voi tehdä sen itse

kirjapainotaito /kˈirjapˌainotˌaito/ (n)
印刷
  taito valmistaa kiintolaatta- tai leimasinmenetelmää kehittyneemmällä tavalla painotuotteita

kirjasto /kˈirjasto/ (n)
図書館, ライブラリー
  valtion tai kunnan hallinnoima laitos, josta voi lainata muun muassa kirjoja ja CD-levyjä; lainakirjasto, lainasto
  kirjoista tai musiikista muodostuva kokoelma, jonkun omistamat kirjat
図書館
  ohjelman suorituksen aikana käytettävien aliohjelmien kokoelma

kirjastonhoitaja /kˈirjastˌonhoitˌaja/ (n)
司書
  kirjastoa vastuullisena hoitava henkilö, jolla on kirjastolain mukainen kelpoisuus kirjastonhoitajana toimimiseen

kirjava /kˈirjava/ (adj)
多彩
  jossa on useita värejä, monivärinen

kirje /kˈirje/ (n)
手紙, てがみ
  vastaanottajalle osoitettu kirjoitettu tiedonanto, jonka muoto vaihtelee

kirjekaveri /kˈirjekˌaverɪ/ (n)
ペンパル
  kirjeenvaihtotoveri, kirjeystävä

kirjekuori /kˈirjekˌuorɪ/ (n)
封筒
  paperista taiteltu kuori, päällys, johon kirje laitetaan postitusta varten. Kirjekuori voidaan sulkea kostuttamalla liimapinta.

kirjelaatikko /kˈirjelˌaːtɪkːo/ (n)
郵便受け
  laatikko, johon jätetään lähetettävät kirjeet ja kortit.

kirjo /kˈirjo/ (n)
スペクトル
  spektri

kirjoa /kˈirjoa/ (v)
刺繍
  koristella koruompeleella, koruommella

kirjoittaa /kˈirjoitːaː/ (v)
書く
  yhdistelemällä kirjoitusmerkkejä tuottaa tekstiä, esim. kynällä paperille tai tietokoneen näppäimistöllä tai muulla syöttölaitteella

kirjoittaja /kˈirjoitːˌaja/ (n)
作家
  henkilö, joka kirjoittaa tai on kirjoittanut

kirjoittautua /kˈirjoitːˌautua/ (v)
登録
  kirjoittaa tai kirjoituttaa itsensä jhk. osallistujaksi, henkilörekisteriin tms.

kirjoitus /kˈirjoitus/ (n)
文字
  taito kirjoittaa, merkitä muistiin kirjainmerkeillä
  kirjoittamisen tuotos, kirjoitusmerkkejä peräkkäin
  kirjoittamalla laadittu tuotos, teksti

kirjoituskone /kˈirjoitˌuskone/ (n)
タイプライター
  mekaaninen laite, jolla voi näppäimiä painellen kirjoittaa tekstiä paperille

kirjoitusmerkki /kˈirjoitˌusmerkːɪ/ (n)
文字
  kirjoittamiseen käytetty merkki: kirjain, tavumerkki, sanamerkki

kirjoituspöytä /kˈirjoitˌuspøytæ/ (n)
机
  pöytä, jonka päällä kirjoitetaan

kirjoitusvirhe /kˈirjoitˌusvɪrhe/ (n)
スペルミス
  kirjoituksessa tapahtunut virhe, kirjaimet väärässä järjestyksessä tai puuttuvia tai ylimääräisiä kirjaimia sanassa

kirjolaulumesikko /kˈirjolˌaulumesˌikːo/ (n)
シラフミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjomesikko /kˈirjomesˌikːo/ (n)
キガオミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjotöyhtöhaukka /kˈirjotˌøyhtøhˌaukːa/ (n)
クロカッコウハヤブサ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjuriaratti /kˈirjurˌiarˌatːɪ/ (n)
ミヤマインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirkas /kˈirkas/ (adj)
明るい
  valoisa, kiiltävä

kirkkaanpunainen /kˈirkːaːmpunˌainen/ (adj)
緋色
  kirkas ja puhdas punainen

kirkkaus /kˈirkːaus/ (n)
明かり
  se, että on kirkas

kirkko /kˈirkːo/ (n)
教会
  (kristinusko) kirkkorakennus; rakennus, jossa pidetään jumalanpalveluksia

kirkonkylä /kˈirkoŋkˌylæ/ (n)
村
  historiallisesti kyläyhteisön, johon on saatu oma pappi ja muodostettu seurakunta, maille rakennettu oma kirkko ja sen lähiympäristöön muodostunut taajama

kirkua /kˈirkua/ (v)
キャーと叫ぶ
  huutaa kauhun vallassa, yleensä kimeällä ja korkealla äänellä

kirnupiimä /kˈirnupˌiːmæ/ (n)
バターミルク
  voita kirnuttaessa sivutuotteena syntyvä hapan tai imelä ruokajuoma

kiroilla /kˈiroilla/ (v)
ののしる
  käyttää kirosanoja puheessaan

kiropraktikko /kˈiroprˌaktɪkːo/ (n)
カイロプラクター
  kiropraktiikan harjoittaja

kirosana /kˈirosˌana/ (n)
卑語
  vihan purkamiseen tai jonkin asian korostamiseen käytettävä, yleensä sopimattomana pidettävä sana; voimasana

kirota /kˈirota/ (v)
呪う
  langettaa kirous jonkun ylle

kirpeä /kˈirpeæ/ (adj)
すっぱい
  (mausta) hapokas, terävä, hapan

kirppu /kˈirpːu/ (n)
ノミ, 蚤
  jokin Siphonaptera-lahkon pieni, siivetön, sivuilta litistynyt hyönteinen, joka hyppii voimakkailla takajaloilla ja elää loisena lämminveristen karvapeitteessä imien verta

kirpputori /kˈirpːutˌorɪ/ (n)
蚤の市
  paikka jossa voi ostaa ja myydä käytettyjä tavaroita

kirsikka /kˈirsɪkːa/ (n)
チェリー, 桜ん坊
  kirsikkapuu tai pensas
チェリー
  sen hedelmä, syötävä luumarja

kirsikkapuu /kˈirsɪkːapuː/ (n)
桜
  lehtipuu, jossa kasvaa kirsikoita

kirurgi /kˈirurɡɪ/ (n)
外科医, 執刀医
  leikkauksia suorittava lääkäri, kirurgian harjoittaja

kirurgia /kˈirurɡˌia/ (n)
外科
  leikkausten avulla hoitava lääketieteen haara

kirva /kˈirva/ (n)
油虫
  mikä tahansa kirvojen heimoon () kuuluva hyönteinen tai sellaisen yksilö

kirveli /kˈirvelɪ/ (n)
チャービル
  mikä tahansa kirvelien sukuun () kuuluva sarjakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

kirvellä /kˈirvellæ/ (v)
痛める
  polttavasta tai pistelevästä kivusta, karvastella

kirves /kˈirves/ (n)
斧
  työkalu tai ase, jossa kiilamainen terä on kiinnitettynä poikittain varteen

kirvesmies /kˈirvesmies/ (n)
大工
  rakennusalan ammattilainen, joka hoitaa työmailla erityisesti kaikki puurakentamiseen liittyvät työt

kisa /kˈisa/ (n)
ゲーム
  (usein monikossa) kilpailu, urheilukilpailu

kisko /kˈisko/ (n)
レール
  poikkileikkaukseltaan määrämuotoinen pitkänomainen tanko tai lista, joka tavallisesti toimii liikkuvan esineen kannattimena, ohjaimena tai johteena

kissa /kˈissa/ (n)
猫, ねこ
  kissaeläinlaji (), jossa on useita rotuja; tarkoitetaan tavallisesti maatilojen hyötyeläimenä ja lemmikkinä pidettyä puolikesyä kotieläintä ()

kissanpentu /kˈissampˌentu/ (n)
子猫
  kissan jälkeläinen tai nuori kissa aina 6–10 kuukauden ikään asti

kissi /kˈissɪ/ (n)
ニャンコ
  (lapsekasta kieltä) kissa

kissimirri /kˈissɪmˌirrɪ/ (n)
にゃんこ
  (lapsekasta kieltä) kissa

kisu /kˈisu/ (n)
仔猫
  (lapsekasta kieltä) kissa

kitakieleke /kˈitakˌieleke/ (n)
のどちんこ
  kitapurjeeseen kiinnittynyt ja kurkun yllä riippuva lihaskudoksesta muodostunut pieni kielimäinen uloke, pikkukieli

kitaluu /kˈitaluː/ (n)
蝶形骨
  poskiluun yläpuolella ja silmän takana oleva kallon osa ()

kitapurje /kˈitapˌurje/ (n)
軟口蓋
  suulaen pehmeä osa, lakipurje

kitara /kˈitara/ (n)
ギター
  luutusta kehittynyt sormilaudallinen tasapohjainen, tavallisesti 6-kielinen kielisoitin

kitaristi /kˈitarˌistɪ/ (n)
ギタリスト
  kitaran soittaja

kitasampi /kˈitasˌampɪ/ (n)
オオチョウザメ
  suurikokoisin sampi (), josta saadaan beluga-kaviaaria

kitiini /kˈitɪːnɪ/ (n)
キチン
  polysakkaridi, jota esiintyy mm. sienten soluseinissä, hyönteisten tukirangoissa ja äyriäisten kuorissa

kitka /kˈitka/ (n)
摩擦
  kahden toisiaan koskettavan pinnan välillä ilmenevä liukumista vastustava voima

kitkerä /kˈitkeræ/ (adj)
苦い
  karvas, katkera, kirveltävä

kitsi /kˈitsɪ/ (n)
キッチュ
  taiteellisesti arvoton, mauton taide-, kirjallisuus tai musiikkiteos, muu esine tai ilmiö

kiuas /kˈiuas/ (n)
サウナストーブ
  laite jolla lämmitetään sauna

kiuru /kˈiuru/ (n)
雲雀
  , kesäisin korkealla avoimen viljelysmaan yllä lentelevä laululintu

kiusallinen /kˈiusallɪnen/ (adj)
恥ずかしい
  nolo, epämukava

kiusata /kˈiusata/ (v)
苛める
  olla ilkeä toiselle, esim. nimitellä tai satuttaa fyysisesti

kiusoitella /kˈiusoitella/ (v)
からかう
  tehdä varsinkin puhumalla pientä tahallista kiusaa

kiva /kˈiva/ (adj)
可愛い
  miellyttävä, mukava

kivenhakkaaja /kˈivenhˌakːaːja/ (n)
石工
  henkilö, joka työstää, muotoilee ja asettelee, yleensä luonnosta louhittua kiveä eri käyttökohteisiin

kivennäisvesi /kˈivennˌæisvesɪ/ (n)
ミネラルウォーター
  virvoitusjuomana myytävä vesi, joka on peräisin luonnollisesta lähteestä tai johon on lisätty erilaisia suoloja, usein myös hiilihappoa

kives /kˈives/ (n)
精巣
  urospuolisten nisäkkäiden sukupuolielimiin kuuluva, kivespussissa sijaitseva, siittiöitä tuottava rauhanen

kivespussi /kˈivespˌussɪ/ (n)
陰嚢
  miehen sukupuolielin, jossa kivekset sijaitsevat

kivi /kˈivɪ/ (n)
石
  kalliolohkare, kallioperästä irronnut kiinteä kappale
  mineraaliyhdisteet kiinteänä materiaalina

kivihiili /kˈivɪhˌiːlɪ/ (n)
石炭
  kiinteä ja hauras, väriltään musta tai mustanruskea rasvankiiltoinen tai himmeäpintainen, hiilen, vedyn, hapen, typen ja rikin yhdisteitä sekä rautaa, magnesiumia, kalsiumia, kaliumia, piitä, klooria ym. alkuaineita sisältävä hiilikivilaji

kivijalka /kˈivɪjˌalka/ (n)
基
  rakennuksen kivinen perustus
  vankka pohja

kivikkopyy /kˈivɪkːopyː/ (n)
ハイイロイワシャコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kivulias /kˈivulɪas/ (adj)
痛みの伴う
  kipua aiheuttava

kivuton /kˈivuton/ (adj)
無痛
  sellainen, joka ei satu ollenkaan; sellainen, jota ei koske

kivääri /kˈivæːrɪ/ (n)
小銃
  pitkällä rihlatulla piipulla varustettu tuliase, jolla ammutaan metallihylsyisiä ammuksia

klaani /klˈaːnɪ/ (n)
クラン
  tietystä yhteisestä esivanhemmasta periytyvä sosiaalinen yhteisö

klaava /klˈaːva/ (n)
裏
  metallirahan arvopuoli, vastakohta kruuna

klamydia /klˈamydˌia/ (n)
クラミジア
  Chlamydia trachomatis -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

klarinetti /klˈarɪnˌetːɪ/ (n)
クラリネット
  puupuhaltimiin kuuluva puhallinsoitin

klassinen mekaniikka /klˈassɪnen mˈekanˌiːkːa/ (n)
古典力学
  mekaniikan osa-alue, joka tutkii atomitasoa huomattavasti suurempia järjestelmiä

klaustrofobia /klˈaustrofˌobɪa/ (n)
閉所恐怖症
  kammo suljettuja tiloja kohtaan, ahtaanpaikankammo

kleptomania /klˈeptomˌanɪa/ (n)
盗癖
  pakonomainen tarve varastaa tavaraa tai tehdä näpistyksiä

klikata /klˈikata/ (v)
クリック
  napsauttaa tietokoneen hiiren painiketta, suorittaa jokin ohjelmiston toiminto hiiren avulla

klikki /klˈikːɪ/ (n)
小集団
  pieni tiivis joukko ihmisiä, sisäpiiri

klingon /klˈiŋŋon/ (n)
クリンゴン語
  klingonin kieli, kuvitteellisten Qo'noS-planeetalta kotoisin olevien Star Trek -universumin humanoidien, klingonien puhuma kieli

klinkkeri /klˈiŋkːerɪ/ (n)
母音
  erityisen kovaksi poltettu tiili tai keraamilaatta

klisee /klˈiseː/ (n)
決まり文句
  kulunut idea tai sanonta, joka on jo menettänyt ilmaisuvoimansa

klitoris /klˈitorɪs/ (n)
陰核, クリトリス
  (anatomia) naisen sukupuolielinten herkin osa

klooni /klˈoːnɪ/ (n)
クローン
  suvuttomasti monistettu elollinen yksilö, joka on geneettisesti identtinen alkuperäisen yksilön kanssa

kloori /klˈoːrɪ/ (n)
塩素
  halogeeneihin kuuluva alkuaine

kloridi /klˈorɪdɪ/ (n)
塩化物
  kloridi-ioni, kloorista muodostunut anioni, Cl-

kloroformi /klˈorofˌormɪ/ (n)
クロロホルム
  kemiallinen yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, makean tuoksuinen, voimakkaasti haihtuva neste, joka ei ole syttyvää kaasumaisenakaan

klovni /klˈovnɪ/ (n)
ピエロ
  perinteinen sirkuksen hahmo, tietyllä tavalla maskeerattu ja puettu ilveilijä

klovnimesikko /klˈovnɪmesˌikːo/ (n)
キスジミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

klusiili /klˈusɪːlɪ/ (n)
破裂音
  umpiäänne; äänne, joka syntyy kun ilmavirta ensin katkaistaan ääntöväylässä ja annetaan sitten purkautua

knalli /knˈallɪ/ (n)
山高帽, やまたかぼう
  tukeva, pyöreäkupuinen huopahattu: knallihattu

knesset /knˈesset/ (pn)
クネセト
  Israelin valtion kansanedustuslaitos, parlamentti, joka säätää lait

koala /kˈoala/ (n)
コアラ
  Australiassa asuva pyöreäkuonoinen ja hännätön pussieläinlaji () tai sen yksilö

koalitio /kˈoalˌitɪo/ (n)
連立
  liittoutuma, liittouma, liitto, yhteenliittymä

koboltti /kˈoboltːɪ/ (n)
コバルト
  eräs alkuaine, kova ferromagneettinen hopeanvalkoinen metalli, jota käytetään metalliseoksissa, kemiallinen merkki Co

kobolttiaratti /kˈoboltːˌiarˌatːɪ/ (n)
アマゾンミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kobolttipeippo /kˈoboltːɪpˌeipːo/ (n)
ムラサキトキワスズメ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kobra /kˈobra/ (n)
コブラ
  vaarallisten myrkkytarhakäärmeiden kobrien () sukuun kuuluva käärmelaji

kodeiini /kˈodeˌiːnɪ/ (n)
コデイン
  eräs heikko opioidi, jota käytetään lievänä kipu- ja yskänlääkkeenä

kodifikaatio /kˈodɪfɪkˌaːtɪo/ (n)
成文化
  koonnos, lakien koostaminen yhteen

kodikas /kˈodɪkas/ (adj)
居心地のいい
  sellainen, joka on kodinomainen, kotoinen; viihtyisä

koditon /kˈodɪton/ (adj)
ホームレス
  jolla ei ole kotia

kodittomuus /kˈodɪtːomuːs/ (n)
ホームレス
  se, että on koditon

koe /kˈoe/ (n)
試み
  tilanne jossa jonkin asian, teorian tms. toimivuutta testataan; kokeilu, koestus

koekaniini /kˈoekanˌiːnɪ/ (n)
実験材料
  kaniini, jolle tehdään tieteellinen koe

koetinkivi /kˈoetˌiŋkɪvɪ/ (n)
試金石
  kivi, jota käytetään kulta- ja hopeapitoisuuden määrittämisessä

koettaa /kˈoetːaː/ (v)
試す
  kokeilla

koettelemus /kˈoetːˌelemus/ (n)
苦杯
  vastoinkäyminen

koetus /kˈoetus/ (n)
試し
  ponnistelua tai kestävyyttä vaativa suoritus

kofeiini /kˈofeˌiːnɪ/ (n)
カフェイン
  piristävä alkaloidi 1,3,7-trimetyyliksantiini, jota on useissa kasveissa, mm. kahvissa ja teessä

kognitio /kˈoɡnɪtˌio/ (n)
認知
  mielessä tapahtuva tiedon käsittely; ajattelu tai korkeammat henkiset toiminnot

kohdata /kˈohdata/ (v)
出会う, 出くわす
  nähdä, tavata sattumalta, osua toisiinsa, törmätä

kohdistaa /kˈohdɪstaː/ (v)
絞る
  suunnata jokin johonkin

kohdunkaula /kˈohduŋkˌaula/ (n)
子宮頸部
  (elimistö) emättimen ja kohdunrungon välinen kohdun osa, cervix uteri

koheesio /kˈoheːsˌio/ (n)
凝集力
  yhteenkuuluvuus, keskinäinen yhteenkuuluvuus

kohina /kˈohɪna/ (n)
ノイズ
  kohiseva ääni

koho /kˈoho/ (n)
浮き
  joissakin kalastusvälineissä, kuten ongessa tai kalastusverkossa käytettävä kelluva esine, joka ilmaisee veteen upotetun pyydyksen paikan tai pitää siihen kiinnitettyä pyydystä halutulla syvyydellä

kohota /kˈohota/ (v)
登る
  nousta

kohta /kˈohta/ (adv)
もうすぐ
  hetken päästä, pian, tovin kuluttua

kohta /kˈohta/ (n)
点
  suhteelliseen tarkkarajainen paikka jossakin

kohtalo /kˈohtalo/ (n)
宿命, 運命
  asioiden kulku tai yleensä huono lopputulos ikään kuin se olisi ennalta määrätty

kohtaus /kˈohtaus/ (n)
急病
  ihmisille äkkinäisesti tuleva sairauteen tai sairastumiseen liittyvä oire
シーン
  näytelmän, elokuvan, romaanin tai novellin osa

kohteliaisuus /kˈohtelɪˌaisuːs/ (n)
愛想
  se, että on kohtelias; hyvät tavat

kohtelias /kˈohtelɪas/ (adj)
礼儀正しい
  sellainen, joka on ystävällinen ja huomaavainen

kohtu /kˈohtu/ (n)
子宮
  (elimistö) naaraspuolisilla nisäkkäillä oleva lihaksikas elin, jonka sisällä sikiö kasvaa ja kehittyy

kohu /kˈohu/ (n)
大騒ぎ
  häly, julkinen huomio

koi /kˈoi/ (n)
蛾
  jokin noin 3000-lajisen aitokoiden eli varsinaisten koiperhosten heimon () hyönteinen

koillinen /kˈoillɪnen/ (n)
北東, 東北
  väli-ilmansuunta pohjoisen ja idän välissä

koira /kˈoira/ (n)
犬, 犬 いぬ
  Canidae-heimon suden sukuinen kotieläimeksi kesyyntynyt eläin ()

koirankoppi /kˈoiraŋkˌopːɪ/ (n)
犬小屋
  yleensä asuintalon tontilla sijaitseva, koiraa varten tehty rakennelma

koiras /kˈoiras/ (n)
牡, 雄
  uros, sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, joka hedelmöittää naaraan munasolut

koivu /kˈoivu/ (n)
樺
  puukasvisuku (), jonka lehtipuulajeja Suomessa kasvaa kolme: hieskoivu, rauduskoivu ja vaivaiskoivu. Koivu on tuulensuosija, jonka kukinto on kerrottu norkko. Koivun hedelmä on pähkylä.

kojelauta /kˈojelˌauta/ (n)
ダッシュボード
  moottoriajoneuvon ohjaamon paneeli, jossa sijaitsee mittaristo ja monissa tapauksissa myös osa hallintalaitteistosta. Mittaristoon kuuluu yleensä nopeus-, kierrosluku-, moottorinlämpö- ja polttoainemittari.

koju /kˈoju/ (n)
スタンド
  pieni kevytranteinen suoja

kokaiini /kˈokaˌiːnɪ/ (n)
コカイン
  kokapensaista saatava alkaloidi, joka stimuloi keskushermostoa estämällä dopamiinin, noradrenaliinin ja serotoniinin takaisinottoa hermosoluun; käytetään päihteenä valkoisen jauheen muodossa yleensä nuuskaamalla nenään

kokapensas /kˈokapˌensas/ (n)
コカ
  trooppisessa ilmastossa ja vuoriston rautapitoisessa mullassa viihtyvä pensas, josta saadaan kokaiinia

kokardi /kˈokardɪ/ (n)
円形章
  tunnuksena kannettava hattumerkki

kokea /kˈokea/ (v)
体験
  havainnoida tapahtumia; käydä läpi jokin tuntemus; tehdä joitain tekoja, jotka voivat muuttaa tietomäärää, mielipiteitä tai kykyjä

kokeilla /kˈokeilla/ (v)
試す
  selvittää käytännössä toimiiko jokin toimintatapa; suorittaa koe tai kokeita
  tunnustella

kokematon /kˈokematon/ (adj)
経験のない
  jolla ei ole paljon tai lainkaan kokemusta

kokemus /kˈokemus/ (n)
経験
  kokeneisuus, harjaantuneisuus johonkin

kokilli /kˈokɪllɪ/ (n)
誤字
  väistin

kokki /kˈokːɪ/ (n)
料理人
  johtava ruoanlaittaja, usein keittiömestari; ravintolakokki
  morfologialtaan pallonmuotoinen bakteeri

kokko /kˈokːo/ (n)
かがり火
  suuri kasa puuta, joka on kerätty polttamista varten; iso nuotio

koko /kˈoko/ (adj)
完全
  kaikki, täysi

koko /kˈoko/ (n)
サイズ
  Kertoo absoluuttisista tai suhteellisista fyysisistä mitoista, sen kuinka suuri tai pieni joku tai jokin on. Koko voidaan ilmaista numeroin tai kirjainsymbolein. Esimerkiksi pituus, leveys, syvyys; pinta-ala; tilavuus.

kokoelma /kˈokoˌelma/ (n)
コレクション
  kerätty valikoima jonkin mallin mukaisesti järjestettynä

kokonaan /kˈokonaːn/ (adv)
全体を
  täysin; kaikki osat mukaan lukien

kokonainen /kˈokonˌainen/ (adj)
たっぷり
  sellainen, josta ei puutu mitään

kokonaisluku /kˈokonˌaisluku/ (n)
整数
  positiivinen tai negatiivinen jakamaton ja desimaaliton luku, lukujoukon ℤ luku

kokonaisuus /kˈokonˌaisuːs/ (n)
全体
  yhteenkuuluvien osatekijöiden muodostama yhdessä toimiva yhdistelmä tai järjestelmä

kokonuotti /kˈokonˌuotːɪ/ (n)
全音符
  ¹/₁-nuotti, neljä ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa koko tahdin pituinen nuotti

kokoonpanolinja /kˈokoːmpˌanolˌinja/ (n)
組み立てライン
  tehtaan tuotantoprosessin osa, jossa tuote kootaan vähitellen osista niitä keskeneräiseen tuotteeseen kiinnittämällä, tyypillisesti liukuhihnalla tai keskeneräistä tuotetta siltanosturilla eteenpäin nostaen

kokoontua /kˈokoːntˌua/ (v)
集まる
  kerääntyä yhteen

kokoontuminen /kˈokoːntˌumɪnen/ (n)
集まり
  yhteen tuleminen, kerääntyminen

kokopuku /kˈokopˌuku/ (n)
スーツ
  pukuyhdistelmä samankuosisista housuista ja takista, sisältää yl. asuun sopivat liivit

kokous /kˈokous/ (n)
会議, 集会, 集合
  tilaisuus, johon useita ihmisiä tulee koolle

kokoushuone /kˈokoushˌuone/ (n)
会議室
  huone, jossa pidetään kokouksia ja jossa on kokouspöytä

koksi /kˈoksɪ/ (n)
コークス
  kuivatisle, joka syntyy kaasulaitoksen sivutuotteena tai vartavasten koksittamalla; nimetään lähtöaineen tai käyttötarkoituksen mukaan; käytetään polttoon, kemianteollisuuden tarpeisiin ja masuuneissa.

kolari /kˈolarɪ/ (n)
衝突
  kulkuneuvojen yhteentörmäys

kolera /kˈolera/ (n)
コレラ
  koleravibrion () aiheuttama vaarallinen tartuntatauti, joka saadaan saastuneen juomaveden tai ruoan mukana

kolesteroli /kˈolestˌerolɪ/ (n)
コレステロール
  ihmisen ja eläinten kaikkiin kudoksiin välttämättömänä kuuluva tyydyttymätön, rengasrakenteinen, veteenliukenematon kiteinen steroideihin kuuluva alkoholi, jota maksa tuottaa ja jota saadaan myös ravinnosta

kolhoosi /kˈolhoːsɪ/ (n)
コルホーズ
  osuustoiminnallinen maatila Neuvostoliitossa

kolibri /kˈolɪbrɪ/ (n)
蜂雀
  mikä tahansa kolibrien heimoon () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

koliini /kˈolɪːnɪ/ (n)
コリン
  eräs vitamiinin tavoin toimiva ravintoaine (kemiallinen kaava C₅H14NO+)

kolikko /kˈolɪkːo/ (n)
硬貨, 玉
  metallista lyöty raha, usein pieniarvoinen metalliraha

kolikkoautomaatti /kˈolɪkːoˌautomˌaːtːɪ/ (n)
スロットマシン
  kolikoilla toimiva myyntiautomaatti

kolja /kˈolja/ (n)
コダラ
  Pohjois-Atlantilla esiintyvä turskakala ()

kollaasi /kˈollaːsɪ/ (n)
コラージュ
  useista kuvista tai kohtauksista liittämällä tehty teos

kollageeni /kˈollaɡˌeːnɪ/ (n)
コラーゲン
  tukikudoksen yleisin säiemäinen proteiini

kollega /kˈolleɡa/ (n)
同僚
  virkatoveri, työtoveri

kollektiivisana /kˈollektˌiːvɪsˌana/ (n)
集合名詞
  kieliopilliselta luvultaan yksiköllinen substantiivi, joka tarkoittaa useista olioista koostuvaa ryhmää tai muuta kokonaisuutta

kollektivismi /kˈollektɪvˌismɪ/ (n)
集産主義
  yhteisöllisyyttä, yhteisöllisyyslähtöisyyttä ja yhteisön korostamista; myös yhteisomistusta

kollektivisointi /kˈollektˌivɪsˌointɪ/ (n)
集団化
  se, että kollektivisoidaan; kollektiiviseksi muuttaminen

kolloidi /kˈolloidɪ/ (n)
コロイド
  (kemia) ympäröivään väliaineeseen sekoittunut aine, joka muodostuu häviävän pienistä hiukkasista. Väliaineena saattaa toimia vesi, alkoholi, ilma, rasva tms.

kollokaatio /kˈollokˌaːtɪo/ (n)
連語
  samassa lausekkeessa usein esiintyvät sanat

kolmas valtakunta /kˈolmas vˈaltakˌunta/ (n)
第三帝国
  saksalaisten antama nimitys natsi-Saksalle

kolmijalka /kˈolmɪjˌalka/ (n)
三脚
  kameran jalusta

kolmikko /kˈolmɪkːo/ (n)
三数
  triaali; kieliopillinen luku, jota käytetään, kun puheena olevia asioita on täsmälleen kolme. On tavattu vain eräiden austronesialaisperäisten kielten pronomineilla.

kolminaisuus /kˈolmɪnˌaisuːs/ (n)
三つ組
  se, että on kolminainen
三位一体
  pyhä ~ Jumalan kolme persoonaa: Isä, Poika ja Pyhä henki

kolminkertainen /kˈolmɪŋkˌertainen/ (adj)
三倍
  määrältään kolme kertaa suurempi kuin jokin muu

kolmio /kˈolmɪo/ (n)
三角形
  monikulmio, jossa on kolme sivua ja kolme kulmaa

kolmipyörä /kˈolmɪpˌyøræ/ (n)
トライク
  kolmella pyörällä varustettu polkupyörä

kolmiulotteinen /kˈolmiulˌotːeinen/ (adj)
スリーディー
  sellainen, jolla on kolme ulottuvuutta

kolmiyhteys /kˈolmiyhteys/ (n)
三つ組
  (kristinusko) kolminaisuus; se, että Jumalan kolme persoonaa (Isä, Poika ja Pyhä henki) ovat yhtä

kolmiykseys /kˈolmiykseys/ (n)
三つ組
  (kristinusko) kolminaisuus; se, että Jumalan kolme persoonaa (Isä, Poika ja Pyhä henki) ovat yhtä

kolmoispiste /kˈolmoispˌiste/ (n)
三重点
  faasidiagrammin piste, jossa sama aine voi samanaikaisesti olla sekä kiinteässä, nestemäisessä että kaasumaisessa olomuodossa

kolmonen /kˈolmonen/ (n)
san
  kolmen numero, numero 3; numerolla kolme merkitty tai järjestetty

kolmospesä /kˈolmospˌesæ/ (n)
三塁
  pesäpallossa tai baseballissa pelikentän kolmas pesä, kolmonen

kolofoni /kˈolofˌonɪ/ (n)
奥付け
  kirjurin kopioitavaan käsikirjoitukseen lisäämä loppukirjoitus

kolonialismi /kˈolonˌialˌismɪ/ (n)
植民地主義
  siirtomaapolitiikka; erityisesti eurooppalaisten valtojen 1800-luvun lopusta 1900-luvun puoliväliin harjoittama

kolonisaatio /kˈolonɪsˌaːtɪo/ (n)
植民地化
  siirtokunnan perustus ja asutus

kolonna /kˈolonna/ (n)
縦列
  sotilasajoneuvojen rivistö, saattue

kolonnadi /kˈolonnˌadɪ/ (n)
コロネード, 列柱 れっちゅう
  pylväsrivi, pylväikkö

koloradonkuoriainen /kˈoloradˌoŋkuorɪˌainen/ (n)
コロラドハムシ
  raidallinen perunan tuhohyönteinen ()

kolumbialainen /kˈolumbˌialˌainen/ (n)
コロンビア人
  pysyvästi Kolumbiassa asuva henkilö

kolumbianaranen /kˈolumbˌianˌaranen/ (n)
アオメルリハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kolumni /kˈolumnɪ/ (n)
コラム
  saman kirjoittajan säännöllisesti omalle palstalleen kirjoittama mielipideteksti lehdessä

kolvi /kˈolvɪ/ (n)
半田鏝
  juottamisessa käytettävä kuumennettava työkalu, juotosvasara

kombutsa /kˈombutsa/ (n)
紅茶キノコ
  teestä käymisen avulla valmistettava juoma, jossa käyminen tapahtuu erityisen hiivasienistä ja laktobasilleista muodostuneen teesienen avulla

komea /kˈomea/ (adj)
ハンサム
  ulkonäöltään miellyttävä (erityisesti miehestä)

komedia /kˈomedˌia/ (n)
喜劇
  huvinäytelmä; yksi draaman lajeista

komedienne /kˈomedˌienne/ (n)
コメディエンヌ
  naispuolinen koomikko

komeetta /kˈomeːtːa/ (n)
彗星
  pääasiassa jäästä koostuva aurinkokunnan kappale, jonka ympärillä on Auringon säteilyn irrottama koma ja kaasu- tai pölypyrstö

komentaja /kˈomentˌaja/ (n)
司令
  henkilö, joka komentaa; jonka komennossa muut ovat
  yksi merivoimien sotilasarvoista, vastaa Suomessa maa- ja ilmavoimien everstiluutnanttia

komentorivi /kˈomentˌorɪvɪ/ (n)
コマンドライン
  käyttöjärjestelmän tekstipohjainen käyttöliittymä, jossa tietokoneelle annetaan tekstikomentoja, ja se useimmiten vastaa niihin tekstipohjaisesti

komentosilta /kˈomentosˌilta/ (n)
船橋
  konealuksen yläkannella oleva tila ohjaamoineen, josta kapteeni, perämies ja laivaan tullut luotsi valvoo, usein myös ohjaa, laivan kulkua

komissio /kˈomɪssˌio/ (n)
手数料
  ryhmä tiettyyn toimeen nimettyjä henkilöitä, komitea, toimikunta, valtuuskunta

komistus /kˈomɪstus/ (n)
いい男, イケメン
  komea mies

komitea /kˈomɪtˌea/ (n)
委員会
  jonkin erityiskysymyksen pohtimiseksi asetettu tai nimitetty ryhmä ihmisiä

kommentaattori /kˈommentˌaːtːorɪ/ (n)
コメンテーター
  henkilö, joka antaa lausuntoja asioista; henkilö, joka ottaa kantaa asioihin

kommentoida /kˈommentˌoida/ (v)
解説する
  antaa lausunto jostakin asiasta

kommentti /kˈommentːɪ/ (n)
解説
  jotain kommentoiva ilmaus; mielipiteen ilmaus, selitys, huomautus

kommunikaatio /kˈommunɪkˌaːtɪo/ (n)
コミュニケーション
  viestintä ja tiedonvälitys sisältäen puheviestinnän, ele- ja tunneviestinnän

kommunikoida /kˈommunɪkˌoida/ (v)
伝える
  viestiä tietoa tai informaatiota vastaanottajalle verbaalisin tai ei-verbaalisin keinoin

kommunismi /kˈommunˌismɪ/ (n)
共産主義
  Karl Marxin kapitalismin kritiikin ja yhteiskunnallisen kehityskulun tarkastelun yhteydessä hahmottama ekstrapolaatio ja Marxin ajatuksille perustuva ideologia yhteiskunnallisen kehityskulun huipentumasta, joka saavutetaan Marxin mielestä välttämättömän sosialismin välivaiheen kautta, kun yhteiskunta on kehittynyt korkealle tasolle; vallitsee yhteiskuntaluokaton yhteiskunnallinen utopia, jossa toteutuu tuotantovälineiden yhteisomistus ja raha ja valtio ovat poistuneet tarpeettomina
  pääasiassa Vladimir Leninin ajatuksille perustuva poliittinen aate, joka pyrkii käytännöllisesti syrjäyttämään porvariluokan ja porvarien hallitseman valtion väkivaltaisen vallankumouksen kautta ilman Marxin teoretisoimaa sosialismin välivaihetta, ja johtoporukalla on pyrkimys kehittää maata valtiojohtoisesti sosialismiin ja etenevästi kohti Marxin utopiaa; yksityisomaisuus valtiollistetaan tai kollektivisoidaan; oikeammin marxismi-leninismi; käytetty myös sanaa bolševismi
  1900-luvulla eri maissa kokeiltu nimellisesti sellaiseksi kutsuttu ja marxismi-leninismillä perusteltu, mutta Marxin alkuperäisistä ja Leninin käytännöllisistä ajatuksista suurestikin poikkeava yhteiskuntamalli, jossa ainakin nimellisesti kommunistisen puolueen johtama totalitaarinen valtio omisti pääosan tuotantovälineistä ja toteutti keskusjohtoista suunnitelmataloutta; kutsuttu myös valtiokapitalismiksi, valtiososialismiksi tai reaalisosialismiksi; tunnetuimpia harjoittajia Josif Stalin (stalinismi) ja Mao Zedong (maolaisuus)

kommunisti /kˈommunˌistɪ/ (n)
共産主義者
  kommunistisen puolueen jäsen; entisissä reaalisosialistisissa maissa usein yhteiskuntaa ohjanneen ja hallinneen puoluekoneiston työntekijä
  kommunismin kannattaja; usein henkilö joka kiinnittää huomiota omaisuuden epätasaiseen jakautumiseen
  kuka tahansa hyvin vasemmistolaiseksi tunnustautuva tai puhujan sellaisena pitämä henkilö

komparatiivi /kˈomparatˌiːvɪ/ (n)
比較級
  voittoaste, on vertailuaste, joka ilmaisee komparaatiossa keskimmäisen asteen

kompassi /kˈompassɪ/ (n)
羅針盤, 方位磁石
  suunnan määritykseen tarkoitettu laite, jonka neula näyttää pohjoinen–etelä-suunnan

kompassiruusu /kˈompassɪrˌuːsu/ (n)
羅針図
  kompasseissa, kartoissa, merikartoissa ja joskus myös koristeena käytettävä kuvio, joka osoittaa ilmansuunnat

kompensoida /kˈompensˌoida/ (v)
補填
  hyvittää, tasata, korvata, antaa kompensaatiota

kompetenssi /kˈompetˌenssɪ/ (n)
実力
  asiantuntevuus ja ammatillinen pätevyys, osaaminen

kompleksi /kˈompleksɪ/ (n)
コンプレックス
  kokonaisuus, jossa on erillisiä itsenäisiä osia

kompleksiluku /kˈompleksˌiluku/ (n)
複素数
  luku, joka koostuu reaaliluvusta ja imaginaariyksiköstä

kompleksinen /kˈompleksɪnen/ (adj)
入り込む
  kompleksilukuarvoinen; kompleksilukuihin liittyvä

komplementti /kˈomplemˌentːɪ/ (n)
補集合
  täydennys, lisäys

komponentti /kˈomponˌentːɪ/ (n)
部分
  (elektroniikka, sähkö) elektronisen laitteen rakenneosa

komposti /kˈompostɪ/ (n)
堆肥
  biologisesti hajoavaa orgaanista jätettä, siis kasvi- ja eläinperäisiä aineita, joita elävät organismit hajottavat

kompressori /kˈompressˌorɪ/ (n)
コンプレッサー
  sähköllä tai polttomoottorilla toimiva pumppu, joka pumppaa kaasua pienempään tilaan ja lisää painetta
  laite tai tietokoneohjelma, joka vähentää äänisignaalin dynamiikkaa

kondensaattori /kˈondensˌaːtːorɪ/ (n)
キャパシタ
  elektroniikan ja sähkötekniikan komponentti, joka kykenee varastoimaan energiaa

kondiittori /kˈondɪːtːˌorɪ/ (n)
パティシェ
  sokerileipuri, konditoriatuotteiden valmistaja

konditionaali /kˈondɪtˌionˌaːlɪ/ (n)
条件法
  tapaluokka, joka ilmaisee epävarmuutta tai ehdollisuutta. Konditionaalin pääte suomen kielessä on -isi.

konditoria /kˈondɪtˌorɪa/ (n)
菓子屋
  makeita leivonnaisia valmistava sokerileipomo, jonka yhteydessä on monesti kahvila

kondomi /kˈondomɪ/ (n)
コンドーム
  siittimen päälle yhdynnän ajaksi laitettava ehkäisyväline, jolla pyritään estämään raskaus ja sukupuolitautien leviäminen

kondori /kˈondorɪ/ (n)
コンドル
  kondorien heimon päiväpetolintu

konduktanssi /kˈonduktˌanssɪ/ (n)
コンダクタンス
  sähkönjohtavuus (tunnus G, yksikkö S); admittanssin reaaliosa, resistanssin käänteisarvo

konduktööri /kˈonduktˌøːrɪ/ (n)
車掌
  junan matkustamon tai raitiovaunun valvoja, joka tarkastaa tai myy matkalippuja

kone /kˈone/ (n)
機械
  mekaaninen tai sähköinen laite, joka välittää tai muuttaa energiaa suorittamaan tai avustamaan jotakin tehtävää

konekieli /kˈonekˌielɪ/ (n)
マシン語
  prosessorin suoraan ymmärtämä kieli

konekirjoittaja /kˈonekˌirjoitːˌaja/ (n)
タイピスト
  konekirjoitusta työkseen tekevä

konekirjoitus /kˈonekˌirjoitus/ (n)
タイピング
  kirjoituskoneella tai tietokoneen näppäimistöllä kirjoittaminen

konekivääri /kˈonekɪvˌæːrɪ/ (n)
機関銃
  raskas alle 20 mm kaliiperin sarjatuliase, joka on suunniteltu pitkiin tulisarjoihin

koneoppiminen /kˈoneˌopːɪmɪnen/ (n)
機械学習
  tekoälyn osa-alue, jonka tarkoituksena on saada ohjelmisto toimimaan entistä paremmin pohjatiedon ja mahdollisen käyttäjän toiminnan perusteella

konepelti /kˈonepˌeltɪ/ (n)
フード
  auton moottoritilan peittävä avattava kansi

konepistooli /kˈonepˌistoːlɪ/ (n)
サブマシンガン
  pistoolipatruunaa ampuva kevyt konetuliase

konfetti /kˈonfetːɪ/ (n)
紙吹雪
  konserttien ja joidenkin muiden tapahtumien jälkeen ilmaan ammuttava "paperisilppu" tai serpentiini

konfirmaatio /kˈonfɪrmˌaːtɪo/ (n)
堅信
  rippikoulun käyneiden vahvistus seurakunnan täysivaltaisiksi jäseniksi

konflikti /kˈonflɪktɪ/ (n)
衝突
  syvä ristiriita, etujen tai näkemysten yhteentörmäys, selkkaus

konfutselaisuus /kˈonfutselˌaisuːs/ (n)
儒学
  se, että on konfutselainen

konglomeraatti /kˈoŋlomerˌaːtːɪ/ (n)
コングロメレート
  (yleismerkitys) pienistä osista kasautunut kokonaisuus
  pyöristyneistä kivirakeista ja hienorakeisesta massasta iskostunut kivilaji
  yritys, joka muodostuu pienemmistä, monella eri toimialalla toimivasta, yrityksestä; monialayhtymä

kongonkaija /kˈoŋŋoŋkˌaija/ (n)
ズアカハネナガインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kongonvahanokka /kˈoŋŋonvˌahanˌokːa/ (n)
クロスジカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kongressi /kˈoŋressɪ/ (n)
会議
  eräiden valtioiden kansanedustuslaitos, parlamentti

konjakki /kˈonjakːɪ/ (n)
コニャック
  Ranskassa Cognacin maakunnassa valmistettava, tammitynnyreissä vanhennettava viinitisle, vahva alkoholijuoma

konjugaatio /kˈonjuɡˌaːtɪo/ (n)
活用
  vastinkromosomien rinnanasettuminen meioosin alkuvaiheessa

konjunktio /kˈonjuŋktˌio/ (n)
接続詞#Japani
  sidesana, sanaluokka sanoja ja lauseita yhdistäville sanoille. Konjunktiot jakautuvat rinnastuskonjunktioihin ja alistuskonjunktioihin

konkani /kˈoŋkanɪ/ (n)
コンカニ語
  Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: kok)

konklusiivinen /kˈoŋklusˌiːvɪnen/ (adj)
決定的
  johtopäätöstä ilmaiseva

konkreettinen /kˈoŋkreːtːɪnen/ (adj)
具体的
  fyysisesti ja aistein havaittavaa

konkurssi /kˈoŋkurssɪ/ (n)
倒産
  vararikko; kyvyttömyys maksaa velkojalle (eli takaisin rahan lainaajalle)

konkurssihallinto /kˈoŋkurssɪhˌallɪnto/ (n)
管財
  konkurssipesää hoitavat uskotut miehet

konna /kˈonna/ (n)
ヒキガエル
  Bufonidae-sammakkoheimon jäsen. Ainoa suomalainen konna on rupikonna.
詐欺師
  kirjallisuustieteessä päähenkilön vastustaja

konnotaatio /kˈonnotˌaːtɪo/ (n)
含み
  oheismerkitys, ilmaisun herättämä mielleyhtymä; sanan sisältöä täydentävä vivahde, sivumerkitys, joka voi vaihdella yksilöittäin tai puhujaryhmittäin

konsentraatio /kˈonsentrˌaːtɪo/ (n)
濃度
  liuoksessa liuenneena olevan ainemäärän pitoisuuden (hiukkasten lukumäärää) liuoksen tilavuusyksikköä kohti ilmaiseva suure, jonka yksikkö on (mol/dm³) tai (mol/l)

konsepti /kˈonseptɪ/ (n)
コンセプト
  luonnos, luonnostelma, uudisratkaisu, raakavedos

konsertti /kˈonsertːɪ/ (n)
コンサート
  tilaisuus, jossa esitetään musiikkia; musiikkiesitys

konservatiivi /kˈonservatˌiːvɪ/ (n)
保守派
  poliittisesti konservatiivinen henkilö, joka pyrkii säilyttämään vanhaa ja on haluton äkillisiin muutoksiin

konservatiivinen /kˈonservatˌiːvɪnen/ (adj)
コンサーバティブ
  sellainen, joka kannattaa olemassa olevan tilanteen säilyttämistä tai vanhaan palaamista, vanhoillinen

konservatismi /kˈonservatˌismɪ/ (n)
保守主義
  henkinen ja sosiaalinen elämänkatsomus, joka pyrkii säilyttämään vanhaa ja on haluton äkillisiin muutoksiin; konservatiivisuus
  poliittinen aate, joka puolustaa perinteitä ja perinteisiä arvoja, vastustaa kumouksellisuutta ja radikalismia ja pyrkii uudistusten maltillisuuteen

konsonantti /kˈonsonˌantːɪ/ (n)
子音
  äänne, jota äännettäessä ilmavirta ei pääse etenemään esteettä suun keskilinjalla

konsortio /kˈonsortˌio/ (n)
コンソーシアム
  organisaatioiden yhteenliittymä, usein väliaikainen, yhteistoimintaelin, jonka tarkoituksena on yhteisen edun ajaminen

konstaapeli /kˈonstaːpˌelɪ/ (n)
捕方
  poliisimiehistön jäsenestä käytetty nimitys

konsulaatti /kˈonsulˌaːtːɪ/ (n)
領事館
  ulkomaanedustukseen kuuluva lähetetyn tai kunniakonsulin johtama konsulinvirasto

konsuli /kˈonsulɪ/ (n)
領事
  virkamies, joka kuuluu ulkomaanedustukseen ja joka mm. valvoo maansa kauppaetuja

konsultti /kˈonsultːɪ/ (n)
コンサルタント
  henkilö, jonka toimenkuva on tarjota asiantuntijapalveluita erityisesti yrityksille

kontallaan /kˈontallaːn/ (adv)
四つんばい
  (3. persoonan muoto) nelinkontin, konttausasennossa

kontaminaatio /kˈontamɪnˌaːtɪo/ (n)
汚染
  tartunta

kontata /kˈontata/ (v)
這う
  liikkua nelinkontin

konteksti /kˈontekstɪ/ (n)
前後関係
  asiayhteys, jossa jokin tietty asia tapahtuu tai mainitaan; ympäristö, tausta ja olosuhteet jotka vaikuttavat tapahtumaan

kontiainen /kˈontɪˌainen/ (n)
モグラ
  eurooppalainen maamyyrä , maahan kaivamissaan käytävissä elävä hyönteissyöjälaji

kontra-altto /kˈontraˈaltːo/ (n)
コントラルト
  oopperassa mezzosopraanoa matalampi ääniala, sen esittäjä

kontrabasso /kˈontrabˌasso/ (n)
コントラバス
  suurin ja matalaäänisin perinteisessä sinfoniaorkesterissa käytettävistä jousisoittimista

kontraktio /kˈontraktˌio/ (n)
短縮[[形#Etymology 5|形]]
  supistuminen, kutistuminen

kontrapunkti /kˈontrapˌuŋktɪ/ (n)
対位法
  melodian vastaääni, melodian kanssa rinnakkainen toinen melodia
  melodioiden yhdistäminen tällä tavalla
  kontrastia tuova elementti

kontratenori /kˈontratˌenorɪ/ (n)
カウンターテナー
  oopperassa miesten tenoria korkeampi ääniala, joka vastaa vähintään kontra-alttoa; kastroimaton mies, joka laulaa huomattavan korkeita rooleja; miesten korkein ääniala
  kuorossa falsettitekniikalla alton tai sopraanon osuuksia laulava mies; tyypillisesti pohjimmiltaan baritoni, joka laulaa kuorossa tai oopperassa korkeampia osuuksia falsetilla
  yleisesti tenoria korkeampi mieslaulaja, jonka äänihuulten pituus on noin 17 millimetriä; vastaa vähintään kontra-alttoa

konttialus /kˈontːɪalus/ (n)
コンテナ船
  rahtilaiva, joka kuljettaa standardikokoisia kontteja

konvehti /kˈonvehtɪ/ (n)
ショコラ
  pieni, tavallisesti täytetty ja suklaalla päällystetty, makeinen

kooda /kˈoːda/ (n)
末尾子音
  kappaleen tai muun kokonaisuuden päätöselementti

koodata /kˈoːdata/ (v)
プログラム
  tehdä koodeja, muuntaa koodiksi

koodi /kˈoːdɪ/ (n)
コード
  jollain muulla tavoin kuin tavanomaisesti kielellisesti ilmaistu asia; käytetään yleensä jos kielellinen ilmaisu on esim. teknisesti mahdotonta, tehotonta tai halutaan estää ulkopuolisia ymmärtämästä asiaa.

kookosmaito /kˈoːkosmˌaito/ (n)
ココナッツミルク
  kookospähkinän mallosta tehty vaalea, maitomainen neste

kookospalmu /kˈoːkospˌalmu/ (n)
ココナッツ
  sulkapalmuihin lukeutuva puu Cocos nucifera, jonka hedelmä kookospähkinäksi kutsuttu on kookas luumarja

kookospähkinä /kˈoːkospˌæhkɪnæ/ (n)
ココナッツ
  kookospalmun hedelmä, kookas luumarja, jota kutsutaan arkikielessä pähkinäksi

kookosöljy /kˈoːkosˌøljy/ (n)
椰子油
  kasviöljy, jota tuotetaan puristamalla kookospähkinän koprasta

kooma /kˈoːma/ (n)
昏睡
  syvä tajuttomuus

koomikko /kˈoːmɪkːo/ (n)
コメディアン
  komedian esittäjä

koommin /kˈoːmmɪn/ (adv)
次に
  sittemmin, jälkeenpäin

koordinaatisto /kˈoːrdɪnˌaːtɪsto/ (n)
座標系
  koordianaateista muodostuva kaksi- tai useampiulotteinen järjestelmä alueen kuvaamiseen ja sen mittasuhteiden, sijaintien tai muiden sellaisten ilmoittamiseen

koordinaatti /kˈoːrdɪnˌaːtːɪ/ (n)
座標
  luku, joka yksin tai yhdessä toisten lukujen kanssa ilmaisee geometrisen kuvion, tav. pisteen, aseman avaruudessa, pinnalla tai viivalla

koostaa /kˈoːstaː/ (v)
編集
  muodostaa kokoamalla otteita eri lähteistä

koostua /kˈoːstua/ (v)
成り立つ
  muodostua joistakin osista

koota /kˈoːta/ (v)
組み立てる
  panna kokoon osista
集める
  kerätä

kopio /kˈopɪo/ (n)
コピー
  alkuperäisen (esineen tai asian) jäljennös

kopioida /kˈopɪˌoida/ (v)
コピー
  jäljentää samanlaisena, tehdä kopio käsin, kopiokoneella tai tietokoneella

koppisiemeninen /kˈopːɪsˌiemenɪnen/ (n)
被子植物
  koppisiemeninen kasvi, kukkakasvi

kopra /kˈopra/ (n)
コプラ
  kuivattu kookospähkinän siemenvalkuainen

kopula /kˈopula/ (n)
コピュラ
  subjektin ja predikatiivin lauseessa yhdistävä sana

koputtaa /kˈoputːaː/ (v)
ノック
  kolkuttaa tai lyödä ovea, jotta joku tulisi avaamaan sen

koputus /kˈoputus/ (n)
ノック
  koputtamisen toteutus ja siitä syntyvä ääni

koralli /kˈorallɪ/ (n)
珊瑚
  eräiden korallieläinten (Anthozoa) muodostama runkokunta ja sen kalkkinen kivettymä; nämä kivettymät etenkin kaupallisesti esim. koruissa hyödynnettynä

korallinen /kˈorallɪnen/ (adj)
珊瑚でできた
  koralliaineinen, korallista valmistettu tai muodostunut

korallinpunainen /kˈorallˌimpunˌainen/ (adj)
珊瑚色
  punaisen korallin väri, korallinpunainen, johtuu rautayhdisteistä, jotka ovat sekoittuneet rungon rakenneaineena tavallisesti olevaan kalsiumkarbonaattiin tai magnesiumkarbonaattiin

koralliriutta /kˈorallɪrˌiutːa/ (n)
珊瑚礁
  meressä oleva runkokunnittain elävien korallieläinten jäänteistä muodostunut kasautuma. Koralliriuttoja on lämpimissä merissä, erityisesti Korallimeressä.

korea /kˈorea/ (n)
朝鮮語
  korean kieli (kielitunnus: ko), Korean niemimaalla puhuttu kieli

korealainen /kˈorealˌainen/ (adj)
コリアン
  Korean niemimaalta, Etelä- tai Pohjois-Koreasta peräisin oleva

korealainen /kˈorealˌainen/ (n)
韓国人
  Korean niemimaan asukas, eteläkorealainen tai pohjoiskorealainen

koreografia /kˈoreˌoɡrafˌia/ (n)
振り付け
  tanssin liikkeiden suunnittelu ja ohjaus sekä näiden lopputulos

kori /kˈorɪ/ (n)
かご
  usein vitsoista tai päreistä punottu tai muovinen, päältä avoin kuljetusastia

korianteri /kˈorɪˌanterɪ/ (n)
コリアンダー
  eräs vanhimpia tunnettuja viljelykasveja (Coriandrum sativum), jonka lehtiä ja hedelmiä käytetään mausteena
  sen hedelmä, jota myös virheellisesti siemeneksi kutsutaan
シャンツァイ
  sen lehti

koripallo /kˈorɪpˌallo/ (n)
バスケットボール
  pallopeli, jossa kerätään pisteitä heittämällä pallo korkealla sijaitsevaan vastustajan koriin

koriste /kˈorɪste/ (n)
デコレーション
  koristamiseen käytetty pienehkö koristava esine tai sellaisen osa, usein koru

koristelu /kˈorɪstˌelu/ (n)
装飾
  koristeleminen

korjaamo /kˈorjaːmo/ (n)
整備工場
  työpaja tai verstas, jossa korjataan jotain, tavallisesti ajoneuvoja

korjata /kˈorjata/ (v)
直す
  saattaa ehyeksi, toimivaksi
修正
  oikaista virheellisyys, korvata virheellinen tai huono oikealla tai paremmalla

korjaus /kˈorjaus/ (n)
修復
  korjaaminen ja sen tulos

korkea /kˈorkea/ (adj)
高い
  jonkin mitattavalta suureen suuri arvo

korkein oikeus /kˈorkein ˈoikeus/ (n)
最高裁判所
  riita- ja rikosasioissa ylin oikeusaste, jonka päätökset ohjaavat oikeudenkäyttöä alemmissa oikeusasteissa

korkeus /kˈorkeus/ (n)
高さ
  (geometria) pystysuuntainen mitta kohteen tyvestä tai juuresta ylimpään kohtaan
海抜
  asema tai sijainti vertailutasoon nähden korkealla, vertailutason yläpuolella

korkeushyppy /kˈorkeushˌypːy/ (n)
ハイジャン
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli ilman apuvälineitä

korkki /kˈorkːɪ/ (n)
コルク
  korkkitammesta saatava materiaali
  muovista, metallista tai luonnonkorkista tehty kapeasuisen astian sulkemiseen käytetty tulppa

korkkiruuvi /kˈorkːɪrˌuːvɪ/ (n)
コルクスクリュー
  korkkisen pullonkorkin avaamiseen suunniteltu vähintään kahvasta ja metallisesta spiraaliruuvista koostuva työkalu

korko /kˈorko/ (n)
ヒール
  kengän pohjassa kantapään kohdalla oleva paksumpi osa
利子
  lainasta maksettava prosentuaalinen hinta

korkopiste /kˈorkopˌiste/ (n)
ベーシスポイント
  prosenttiyksikön sadasosa; peruspiste, josta käytetään symbolia ‱

korni /kˈornɪ/ (adj)
べた
  typerä, banaali, tyylitön

korni /kˈornɪ/ (n)
コーンウォール語
  Cornwallissa puhuttu kelttiläinen kieli, joka sammui 1700-luvulla (kielitunnus: cor)

korniisi /kˈornɪːsɪ/ (n)
コーニス
  klassisessa arkkitehtuurissa päätykolmion vaakasuora alaosa, pylväiden kannatteleman palkiston ylin, ulkoneva osa

koronavirus /kˈoronˌavɪrus/ (n)
コロナウイルス
  ihmisellä ja eläimillä tavattavia viruksia, jotka aiheuttavat yleensä lievän hengitysinfektion

koronkiskuri /kˈoroŋkˌiskurɪ/ (n)
高利貸し
  lainaaja, joka vaatii lainaamastaan rahasta ylenmääräistä korkoa

korostaa /kˈorostaː/ (v)
ハイライト
  tuoda erityisen hyvin esille jokin asia, painottaa, tähdentää, alleviivata

korostus /kˈorostus/ (n)
なまり
  aksentti
  tapa lausua kieltä, us. poikkeavalla tavalla

korotus /kˈorotus/ (n)
高台
  jonkin siirtäminen ylemmäs

korotusmerkki /kˈorotˌusmerkːɪ/ (n)
シャープ
  symboli ♯, joka ilmaisee puolen sävelaskeleen korotusta

korppi /kˈorpːɪ/ (n)
大鴉
  suuri täysin musta variksen sukuinen lintu (), Suomessa yleisimpänä itäisessä Pohjois-Suomessa, pesii puussa tai kallionkielekkeellä

korppikotka /kˈorpːɪkˌotka/ (n)
はげたか
  haukkalintuihin kuuluva haaskansyöjä, joka käyttää ravintonaan luonnollisesti kuolleiden tai petoeläinten tappamien eläinten raatoja

korppu /kˈorpːu/ (n)
ラスク
  kuivattu vehnäleipä- tai pullaviipale, jonka päällä on usein sokeria

korppujauho /kˈorpːujˌauho/ (n)
パン粉
  leivosten ja muiden ruokien leivittämiseen käytettävä ainesosa

korpus /kˈorpus/ (n)
コーパス
  koottu joukko kirjoitetun kielen tekstejä tai puhutun kielen nauhoitteita, jotka on poimittu aidoista teksteistä ja tilanteista

korruptio /kˈorruptˌio/ (n)
堕落
  se, että tekee päätöksiä epätasapuolisesti omaa tai läheistensä etua ajatellen

korsetti /kˈorsetːɪ/ (n)
コルセット
  yleensä naisten tukiliivi, sukkanauhaliivi, kureliivi

korte /kˈorte/ (n)
木賊
  ontto- ja nivelikäsvartisia sanikkaiskasveja (Equisetum)

kortteli /kˈortːelɪ/ (n)
まな板
  kaupungin vierekkäisten risteävien katujen välinen alue

kortti /kˈortːɪ/ (n)
カード
  ohut, yleensä neliskulmainen pala kartonkia tai muovia

korttipeli /kˈortːɪpˌelɪ/ (n)
カルタ
  pelikorteilla pelattava ajanvietepeli tai uhkapeli

korttitalo /kˈortːɪtˌalo/ (n)
砂上の楼閣
  pysty- ja vaakasuoraan pinotuista pelikorteista tehty rakennelma
  epävakaa tai hutera rakennelma tai muu viritelmä, joka romahtaa helposti

koru /kˈoru/ (n)
宝飾
  vartalolla oleva, usein vaatteisiin kiinnitetty, taide-esine, jonka merkitys on esteettinen, sosiaalista tai yhteiskunnallista asemaa ilmaiseva tai uskonnollinen

koruompelu /kˈoruompˌelu/ (n)
エンブロイダリー
  kirjonta

korva /kˈorva/ (n)
耳
  nisäkkäillä kolmesta rakenteellisesta ja toiminnallisesta osasta muodostuva elin, joka aistii ääniä ja toimii tasapainoelimenä ja liikeaistimena
  korvan pään ulkopuolelle näkyvä osa, korvalehti

korvakoru /kˈorvakˌoru/ (n)
イヤリング
  koru, joka kiinnitetään korvalehteen siihen tehtyyn lävistysreikään tai klipillä

korvapuusti /kˈorvapˌuːstɪ/ (n)
びんた
  kanelilla, sokerilla ja voilla täytetty pulla
  läimäytys avokämmenellä korvalle

korvata /kˈorvata/ (v)
代える
  täyttää jollain jonkin toisen paikka tai tarkoitus
補填
  hyvittää aiheutunut vahinko; palauttaa maksu jstk, kompensoida

korvatulppa /kˈorvatˌulpːa/ (n)
耳栓
  elastinen, kokoonpainuva kappale, jonka tarkoitus on vaimentaa korvaan saapuvia ääniä

korvaus /kˈorvaus/ (n)
償い
  kompensaatio, aiheutetusta vahingosta maksettu hyvitys

korvavaha /kˈorvavˌaha/ (n)
耳ん垢
  korvakäytävässä muodostuva keltainen, vahamainen erite

korvetti /kˈorvetːɪ/ (n)
コルベット
  toisesta maailmansodasta lähtien fregattia pienempi partio- ja saattoalus, jotka yleensä käsitetään 600-3000 tonnin massaisiksi

kosia /kˈosɪa/ (v)
プロポーズ
  pyytää jkta kanssaan avioliittoon

kosini /kˈosɪnɪ/ (n)
コサイン
  suorakulmaisen kolmion terävän kulman viereisen kateetin suhde sen hypotenuusaan; vastaava funktio

kosinta /kˈosɪnta/ (n)
プロポーズ
  kosiminen; pyyntö toiselle henkilölle tulla puolisoksi

koska /kˈoska/ (adv)
から
  (interrogatiivinen) aikaa kysyvä adverbi, milloin

koskaan /kˈoskaːn/ (adv)
いつか
  (kysymyslauseessa, relatiivilauseessa) ylipäätään, edes joskus

koskea /kˈoskea/ (v)
接触
  koskettaa, hipaista; laittaa kätensä johonkin hetkeksi
  koskettaa jotakuta, sattua
関係する
  kuulua jollekin, jollakin on merkitystä jollekulle

kosketella /kˈosketella/ (v)
接触
  koskea tai koskettaa useita kertoja toistuvasti fyysisesti

koskettaa /kˈosketːaː/ (v)
触る
  koskea johonkin
  liikuttaa (emotionaalisesti)

koskettimisto /kˈosketːɪmˌisto/ (n)
キーボード
  soittimen osa, koskettimien muodostama kokonaisuus

kosketus /kˈosketus/ (n)
タッチ
  koskettamisen tapahtuma, koskettaminen

kosketuslevy /kˈosketˌuslevy/ (n)
タッチパッド
  kannettavissa tietokoneissa yleensä näppäimistön alapuolelle integroitu ulkoisen hiiren korvaava osoitinlaite

kosketusnäyttö /kˈosketˌusnæytːø/ (n)
タッチスクリーン
  näyttö, jolla graafista käyttöliittymää hallitaan koskettelemalla näytön pintaa

koski /kˈoskɪ/ (n)
急速
  suhteellisen nopeasti virtaava joki tai sen yleensä kivikkoinen osa, jossa veteen syntyy kuohuja

kosmetiikka /kˈosmetˌiːkːa/ (n)
化粧品
  meikit ja muut kauneudenhoitoaineet

kosmetologi /kˈosmetˌoloɡɪ/ (n)
美容師
  kosmetologian, kauneudenhoidon ammattilainen; ehostavat asiakkaita, hoitavat näiden ihoa, myyvät kosmetiikkatuotteita ja opastavat kauneudenhoitoasioissa

kosmogonia /kˈosmoɡˌonɪa/ (n)
宇宙進化論
  maailmankaikkeuden synnyn selitysoppi

kosmologia /kˈosmolˌoɡɪa/ (n)
宇宙論
  maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa käsittelevä tiede

kosmonautti /kˈosmonˌautːɪ/ (n)
コスモノート
  venäläinen tai Neuvostoliiton aluksilla lentänyt avaruuslentäjä

kosmos /kˈosmos/ (n)
コスモス
  avaruus, maailmankaikkeus

kostaja /kˈostaja/ (n)
復讐者
  henkilö, joka kostaa jotakin

kostea /kˈostea/ (adj)
湿
  jossain määrin nestepitoinen, märkää kuivempi

kosteikko /kˈosteikːo/ (n)
湿地
  kovanmaan ja avoveden välille sijoittuva luontotyyppi

kosteus /kˈosteus/ (n)
湿気
  kaasun, nesteen tai kiinteän aineen sisältämä vesi

kosto /kˈosto/ (n)
復讐
  vastaisku vihamielisyyksiin

kotelo /kˈotelo/ (n)
蛹
  hyönteisen täydellisen muodonmuutoksen aikuis- ja toukka-asteen välisessä lepoasteessa oleva yksilö

koti /kˈotɪ/ (n)
家
  asunto, talo tai muu asumus, jossa joku itse asuu

kotiaine /kˈotɪˌaine/ (n)
ないと
  kotiläksynä kirjoitettavaksi annettu ainekirjoitus

kotiaresti /kˈotɪarˌestɪ/ (n)
軟禁
  rangaistuksena määrättävä kielto poistua kotinsa ulkopuolelle

kotieläin /kˈotielæin/ (n)
ペット
  ihmisen hoitama yl. kesy eläin, jonka pidosta on omistajalleen yleensä konkreettista hyötyä tai joita pidetään seuran vuoksi

kotihiiri /kˈotɪhˌiːrɪ/ (n)
二十日鼠
  mikä tahansa kotihiirten sukuun () kuuluva varsinaisten rottain ja hiirten alaheimon laji tai sellaisen yksilö

kotiin /kˈotɪːn/ (adv)
家
  omaan asuinpaikkaansa, kotiinsa; lapsuudenkotiin

kotiinkuljetus /kˈotɪːŋkˌuljetus/ (n)
宅配
  tavaran kuljetus kotiovelle

kotiinpaluu /kˈotɪːmpaluː/ (n)
帰国
  palaaminen kotiin

kotikaupunki /kˈotɪkˌaupuŋkɪ/ (n)
故郷
  kaupunki, jossa henkilö on syntynyt ja/tai varttunut

kotikissa /kˈotɪkˌissa/ (n)
イエネコ
  kotieläimenä pidettävä kissa (Felis silvestris domesticus)

kotilo /kˈotɪlo/ (n)
カタツムリ
  kotiloiden (Gastropoda) luokkaan kuuluvien nilviäisten luokan edustaja, joilla yl. on kalsiumkarbonaatista muodostunut kuori

kotimaa /kˈotɪmaː/ (n)
祖国
  valtio, jossa henkilö on syntynyt, synnyinmaa; valtio, johon henkilö on muuttanut ja kotiutunut

kotipesä /kˈotɪpˌesæ/ (n)
ホームベース, 本塁
  pesäpallossa ja baseballissa paikka, josta lyöjä lyö ulkojoukkueen lukkarin tai syöttäjän hänelle syöttämää palloa

kotirintama /kˈotɪrˌintama/ (n)
銃後
  sotaa käyvän valtion siviiliväestö, kun siviiliväestö käsitetään aktiivisena osana valtion sodankäyntiä

kotiseutu /kˈotɪsˌeutu/ (n)
古里, 故郷
  alue, jolla henkilön koti on tai on ollut, synnyinseutu

kotitalous /kˈotɪtalous/ (n)
世帯
  yksinäinen henkilö tai joukko yhdessä asuvia henkilöitä, joilla on yhteinen ruokatalous tai rahankäyttö
家政学
  koulun oppiaine kodin arkiaskareista, kuten ruoanlaitosta ja siivoamisesta

kotitehtävä /kˈotɪtˌehtævæ/ (n)
宿題
  opettajan antama harjoitustehtävä, joka tulisi tehdä seuraavaa oppituntia varten

kotka /kˈotka/ (n)
鷲, わし
  suurikokoisia päiväpetolintuja suvuissa kotkat (), merikotkat (), pikkukotkat ja jalokotkat. Kotkiksi nimitetään myös useita muita haukkojen () heimoon kuuluvien sukujen lintuja.

koto /kˈoto/ (n)
箏
  perinteinen japanilainen kielisoitin

kotoisa /kˈotoisa/ (adj)
カバー
  mukava, kodikas, kotoinen

kotoistaa /kˈotoistaː/ (v)
ローカライズする
  lokalisoida, sovittaa ohjelmisto paikalliseen käyttöön

kotona /kˈotona/ (adv)
家
  omassa asuinpaikassaan, kodissaan

kottarainen /kˈotːarˌainen/ (n)
ホシムクドリ
  kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu ()

kottero /kˈotːero/ (n)
ジャロピー
  huonokuntoinen auto (tai rakennus)

kottikärryt /kˈotːɪkˌærryt/ (n)
ねこぐるま
  yksipyöräiset työntökärryt

koukku /kˈoukːu/ (n)
フック
  vaatenaula, ripustuskoukku
  nyrkkeilyssä koukkulyönti

koulu /kˈoulu/ (n)
学校, がっこう
  paikka, jossa annetaan suunnitelman mukaista yleisopetusta tai opetetaan jotakin erityistä

kouluaine /kˈouluˌaine/ (n)
課目
  koulussa opiskeltava aihealue, oppiaine

koulubussi /kˈoulubˌussɪ/ (n)
スクールバス
  koululaisten kuljettamiseen käytettävä bussi

koulukunta /kˈoulukˌunta/ (n)
大学院
  jotakin erityistä käsitteellistä näkemystä tai oppisuuntaa edustava ryhmittymä ihmisiä

koululainen /kˈoululˌainen/ (n)
児童
  tavallisesti peruskoulua käyvä oppilas; usein mielletään eri asiaksi kuin opiskelija

koululaukku /kˈoululˌaukːu/ (n)
ランドセル
  koululaisen laukku koulukirjojen ja muiden koulunkäyntivälineiden kuljetusta varten

koulupuku /kˈoulupˌuku/ (n)
制服
  joissain maissa kouluissa opiskelijoiden käyttämä työasu, yleensä pakollinen

kouluratsastus /kˈoulurˌatsastus/ (n)
馬術
  kilparatsastuslaji, jossa ratsukko pyrkii suorittamaan ennalta määrätyt liikesarjat mahdollisimman tyylikkäästi

kouluttaa /kˈoulutːaː/ (v)
啓発
  antaa koulutusta, opettaa

koulutus /kˈoulutus/ (n)
教育
  abstrakti käsite, joka tarkoittaa muodollista, organisoitua ja institutionalisoitua opetusta ja opiskelua

koura /kˈoura/ (n)
拳
  pivo, kämmen ja sormet yhtenä kokonaisuutena jonkin vastaanottamiseen tai poimimiseen yhdellä kädellä

kourallinen /kˈourallɪnen/ (n)
一掴み
  kouraan mahtuva määrä

kouristus /kˈourɪstus/ (n)
痙攣
  spasmi, tahdosta riippumaton lihaksen supistuminen

kova /kˈova/ (adj)
硬い
  sellainen, joka tai mikä ei jousta tai anna muutoin myöten; kiinteä, luja; vaikea kestää

kovaa /kˈovaː/ (adv)
大きな声で
  äänekkäästi
早々
  nopeasti, huomattavaa vauhtia, huomattavalla vauhdilla
熱心
  voimakkaasti, voimaa käyttäen, esim. jarruttamisesta, vääntämisestä, osumisesta, lyömisesta, koskettamisesta

kovakuoriainen /kˈovakˌuorɪˌainen/ (n)
甲虫
  kuoriainen, koppakuoriainen; sellainen hyönteislajin edustaja, jonka etusiivet kehittyvät täysikasvuisilla yksilöillä koviksi tai nahkamaisiksi kitiinipeitinsiiviksi ()

kovalenttinen sidos /kˈovalˌentːɪnen sˈidos/ (n)
共有結合
  kemiallinen sidos, jossa atomit jakavat elektroneja keskenään tasaisesti

kovaääninen /kˈovaˌæːnɪnen/ (adj)
喧しい
  äänekäs, sellainen, jolla on kova ääni

kovaääninen /kˈovaˌæːnɪnen/ (n)
スピーカー
  tekninen laite, jossa sähköiseen muotoon saatettu äänisignaali muunnetaan akustiseksi ääneksi, kaiutin

kovera /kˈovera/ (adj)
凹面
  sisäänpäin kaareva, keskikohtaa kohden oheneva

košer /kˈoʃer/ (adj)
コーシャ
  juutalaisten säädösten mukaan valmistettu ja tarjottu ruoka

kraatteri /krˈaːtːerɪ/ (n)
クレーター
  törmäyskraatteri, maljamainen syvennys, joka on syntynyt meteoriitin, asteroidin tai komeetan iskussa

kranaatinheitin /krˈanaːtˌinheitɪn/ (n)
迫撃砲
  epäsuoraa tulta ampuva raskas jalkaväen tulitukiase

kranaatti /krˈanaːtːɪ/ (n)
砲弾
  käsin heitettävä sirpaloituvakuorinen ase, käsikranaatti

krapula /krˈapula/ (n)
二日酔い
  alkoholinkäytöstä johtuva epämukava jälkitila

kreationismi /krˈeatˌionˌismɪ/ (n)
創造論
  Raamattuun perustuva käsitys elämän synnystä, jonka mukaan Jumala loi maailmankaikkeuden

kreikka /krˈeikːa/ (n)
ギリシア語
  kreikan kieli, Kreikassa pääkielenä puhuttava indoeurooppalainen kieli

kreikkalainen /krˈeikːalˌainen/ (n)
ギリシャ人, ギリシア人
  pysyvästi Kreikassa asuva henkilö

kreivi /krˈeivɪ/ (n)
伯爵
  saksalaisperäinen aatelisarvo

krematorio /krˈematˌorɪo/ (n)
火葬場
  rakennus polttohautausta varten

kreoli /krˈeolɪ/ (n)
クレオール
  kreolikieli: pidginkielestä eri kieliä puhuvien keskinäisen kommunikaation tarpeisiin kehittynyt kieli, joka on pidginiä monipuolisempi kieliopiltaan ja sanastoltaan

kreppi /krˈepːɪ/ (n)
クレープ
  kreppikangas

kriisi /krˈiːsɪ/ (n)
危機
  käänteentekevä muutos, taitekohta

kriittinen /krˈiːtːɪnen/ (adj)
危うい
  arvosteleva

kriittinen piste /krˈiːtːɪnem pˈiste/ (n)
損益分岐点
  minimimyyntimäärä, jolla toiminnan tulos on nolla

krilli /krˈillɪ/ (n)
オキアミ
  krillien lahkon () pieni äyriäinen, joka on mm. hetulavalaiden pääruokaa

kriminalisointi /krˈimɪnˌalɪsˌointɪ/ (n)
犯罪視
  kriminalisoiminen

kriminologi /krˈimɪnˌoloɡɪ/ (n)
犯罪学者
  kriminologian tutkija

kriminologia /krˈimɪnˌoloɡˌia/ (n)
犯罪学 はんざいがく
  rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä pääasiassa empiirisin menetelmin tutkiva tieteenhaara

krimintataari /krˈimɪntatˌaːrɪ/ (n)
クリミア・タタール語
  krimintataarin kieli; turkkilainen kieli, jota Krimin tataarit puhuvat

kristadelfialainen /krˈistadˌelfɪalˌainen/ (adj)
キリスト・アデルフィアン派の
  kristadelfialaiseen uskontoon liittyvä

kristadelfialainen /krˈistadˌelfɪalˌainen/ (n)
キリスト・アデルフィアン派の
  kristadelfialaista uskoa harjoittava

kristalli /krˈistallɪ/ (n)
水晶
  lyijyoksidia sisältävää pehmeää lasia, jota on helppo muokata

kristallipallo /krˈistallɪpˌallo/ (n)
水晶玉
  lasikuula, jonka sisällä voidaan erottaa kuvioita; käytetään tulevaisuuden ennustamiseen tai muuhun asioiden katsomiseen

kristallografia /krˈistallˌoɡrafˌia/ (n)
結晶学
  kidetiede

kristinusko /krˈistɪnˌusko/ (n)
キリスト教
  monoteistinen eli yksijumalainen uskonto, johon kuuluu usko kolminaisuusoppiin eli yhden Jumalan kolmeen persoonaan, jotka ovat Isä, Poika ja Pyhä Henki, ja jonka alkuperä on Raamatun ja sen Uuden testamentin Jeesuksen opetuksissa

kristitty /krˈistɪtːy/ (adj)
キリスト教徒, クリスチャン
  kristinuskoa tunnustava, kristinuskon mukainen, kristillinen

kristitty /krˈistɪtːy/ (n)
キリスト教徒
  kristinuskoa tunnustava henkilö

kriteeri /krˈiteːrɪ/ (n)
基準
  arvosteluperuste, valintaperuste

kritiikki /krˈitɪːkːɪ/ (n)
評論
  arvostelu, jonka tarkoitus on antaa kohteelle selkeä ja perusteltu viesti siitä, että jotain olisi hyvä korjata taikka muuttaa

kritisoida /krˈitɪsˌoida/ (v)
批判する
  esittää arvostelevaa kritiikkiä jkta/jtak kohtaan

kroatia /krˈoatˌia/ (n)
クロアチア語
  Kroatiassa puhuttava slaavilainen kieli (kielitunnus: hr)

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (adj)
クロアチアの
  Kroatiasta peräisin oleva tai Kroatiaan liittyvä

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (n)
クロアチア人
  pysyvästi Kroatiassa asuva henkilö

kroketti /krˈoketːɪ/ (n)
クロケット
  tav. monikollien, lihasta, kalasta, vihanneksista valmistettuja munassa ja korppujauhossa kieritettyjä tai voitaikinalla päällystettyjä ja rasvassa keitettyjä tankoja

krokotiili /krˈokotˌiːlɪ/ (n)
鰐
  järvissä ja joissa, joskus merissäkin, elävä kaloja ja muita vesieläimiä syövä, krokotiilien heimoon (Crocodylidae) kuuluva, yleensä suurikokoinen matelija

krokotiilieläin /krˈokotˌiːlielæin/ (n)
ワニ
  mikä tahansa matelijoiden Crocodylia-lahkoon kuuluva eläin; krokotiili, alligaattori tai gaviaali

kromatiini /krˈomatˌiːnɪ/ (n)
クロマチン
  DNA:sta ja proteiineista koostuva muoto jossa eukarioottien solun kromosomit varastoituvat tumaan

kromi /krˈomɪ/ (n)
クロム
  metalleihin kuuluva, harmahtava, kova ja kiiltävä alkuaine

kromosomi /krˈomosˌomɪ/ (n)
染色体
  DNA:sta muodostunut rihma, joka sisältää eliön genomin; eukarioottien lineaariset kromosomit on pakattu solun tumaan kromatiiniksi

kronikka /krˈonɪkːa/ (n)
記録
  aikajärjestyksessä oleva historiankirjoitus, aikakirja

kronologia /krˈonolˌoɡɪa/ (n)
編年
  ajan mittaamista ja ajanlaskua koskeva tutkimus, etenkin päivämäärien määritys, ja sen sovellukset

kronologinen /krˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
経時的
  aikaan tai aikajärjestykseen liittyvä; todellisen aikajärjestyksen mukainen

kronometri /krˈonomˌetrɪ/ (n)
クロノメーター
  hyvin tarkkakäyntiseksi rakennettu kello

krooninen /krˈoːnɪnen/ (adj)
慢性的
  jatkuva

krusifiksi /krˈusɪfˌiksɪ/ (n)
磔刑像
  koristeellinen veistos, jossa on kuvattu kristinuskon vapahtaja Jeesus ristiinnaulittuna puuristiin

krutonki /krˈutoŋkɪ/ (n)
クルトン
  ruskistettu tai paahdettu kuiva leipäkuutio, jota käytetään lisukkeena monissa ruokalajeissa

kruuna /krˈuːna/ (n)
表
  metallirahan kuvapuoli, vastakohta klaava

kruunajaiset /krˈuːnajˌaiset/ (n)
即位式
  tilaisuus, jossa kruunataan

kruunu /krˈuːnu/ (n)
王冠
  hallitsijoiden käyttämä, arvoasemaa ilmentävä koristeellinen, tavallisesti kultainen, päähine
角
  kruuna, kolikon kuvapuoli

kruunulinna /krˈuːnulˌinna/ (n)
花冠
  linnoituksen eteen työnnetty, kruunun muotoinen varustus, jossa keskellä olevasta bastionista lähtee kurtiinit molemmilla puolilla oleviin puolibastioneihin

kruunuviherkaija /krˈuːnuvɪhˌerkaija/ (n)
キガシラアオハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

krypta /krˈypta/ (n)
納骨堂
  kivinen kammio tai holvi, joka useimmiten sijaitsee kirkon lattian alla, ja toimii merkittävien henkilöiden hautapaikkana

kryptografia /krˈyptoɡrˌafɪa/ (n)
暗号論
  oppi salakirjoituksesta

krypton /krˈypton/ (n)
クリプトン
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 36 ja kemiallinen merkki Kr

kryptoniitti /krˈyptonˌiːtːɪ/ (n)
クリプトナイト
  Teräsmies-sarjakuvalehdissä esiintyvä kuvitteellinen mineraali, joka on Teräsmiehen heikkous ja vie hänen voimat

krysanteemi /krˈysantˌeːmɪ/ (n)
菊
  (yleisesti) mikä tahansa krysanteemien suvun () kasvi

ksenofobia /ksˈenofˌobɪa/ (n)
外国人恐怖症
  muukalaiskammo, ulkomaalaisten pelko

ksenon /ksˈenon/ (n)
キセノン
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe

ksii /ksˈiː/ (n)
クサイ
  Kreikkalaisten aakkosten 14. kirjain. Vastaava symboli Ξ tai ξ.

ksyleeni /ksˈyleːnɪ/ (n)
キシレン
  eräitä hiilivety, joita on mm. kivihiilessä

ksylitoli /ksˈylɪtˌolɪ/ (n)
キシリトール
  eräs alkoholi, jota saadaan koivusta ja käytetään makeutusaineena

ksylofoni /ksˈylofˌonɪ/ (n)
木琴
  eri pituisista puukapuloista rakentuva, yleensä kromaattisesti viritetty lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä lyömäkapuloilla.

kubismi /kˈubɪsmɪ/ (n)
キュビズム
  taidesuuntaus, jossa objekti hajotetaan ja kootaan ja analysoidaan ja kuvataan uudelleen pelkistyneessä muodossa, mahdollisesti samanaikaisesti monesta kuvakulmasta. 1900-uvulla alkanut ja 1914 loppunut.

kubitti /kˈubɪtːɪ/ (n)
量子ビット
  kvanttitietokoneen bitti

kude /kˈude/ (n)
横糸
  kankaan kudonnassa loimea vastaan oleva, kankaan poikkisuuntaan kulkeva lanka; myös samoin käytetty kangassuikale tai vastaava matossa

kudos /kˈudos/ (n)
組織
  (tekstiili) kutomalla tehty kutomatuote
  keskenään samankaltaisten elimistön solujen ja välisolukon muodostama kokonaisuus.

kuherruskuukausi /kˈuherrˌuskuːkˌausɪ/ (n)
新婚旅行, 蜜月
  ensimmäiset viikot avioliiton solmimisen jälkeen

kuhmu /kˈuhmu/ (n)
こぶ
  ruhjevamman johdosta esiintyvä, paikallisen verenvuodon ja turvotuksen aiheuttama kohouma, erityisesti päässä

kuhnuri /kˈuhnurɪ/ (n)
雄蜂
  (eläintiede) koiraspuolinen mehiläinen

kuin /kwˈin/ (adv)
より
  kuinka

kuinka /kwˈiŋka/ (adv)
どう
  (kysyvä adverbi) millä tavalla, miten

kuiskata /kwˈiskata/ (v)
囁く
  puhua hyvin hiljaa

kuisti /kwˈistɪ/ (n)
ポーチ
  puutaloissa tyypillinen pääovea suojaava rakennelma, jonka läpi kuljetaan rakennuksesta ulos ja rakennukseen sisään; kuistiin kuuluu usein jonkinlainen katos

kuitti /kwˈitːɪ/ (n)
レシート
  maksetuista ostoksista saatava paperinen tosite, josta näkee ostosten hinnan

kuitu /kwˈitu/ (n)
繊維
  pitkäsyinen luonnon tai keinoaineinen materiaali, mm. tekstiilien raaka-aine

kuiva /kwˈiva/ (adj)
乾く
  nesteetön
  alkoholipitoisista juomista, kuten viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, vähemmän makea kuin puolikuiva; laimentamaton
  sellainen, jossa sadanta on vähäinen (alueesta/ilmastosta)

kuivapesu /kwˈivapˌesu/ (n)
クリーニング
  kemiallisilla liuottimilla tehty pesu

kuivata /kwˈivata/ (v)
乾かす
  muuttaa kuivaksi poistamalla vesi pinnoilta tms.

kuivattaa /kwˈivatːaː/ (v)
乾かす
  poistaa kosteutta jostakin, kuivata

kuivua /kwˈivua/ (v)
乾く
  tulla kuivaksi

kuivuus /kwˈivuːs/ (n)
旱魃
  se, että on kuiva

kuja /kˈuja/ (n)
裏通り
  pieni, yleensä talojen tai puuston reunustama tie tai polku
  kapea, rakennusten reunustama katu

kukinto /kˈukɪnto/ (n)
花序
  kukkien ryhmä kasvissa

kukka /kˈukːa/ (n)
花 はな, 花
  (kasvianatomia) suvulliseen lisääntymiseen erilaistunut kasvinosa

kukkakaali /kˈukːakˌaːlɪ/ (n)
カリフラワー
  kaalilajike (Brassica oleracea var. botrytis), jolla on valkoiset kukinnot ja jota käytetään ruoanlaitossa

kukkakauppa /kˈukːakˌaupːa/ (n)
花屋
  kukkia myyvä liike

kukkakauppias /kˈukːakˌaupːɪas/ (n)
花屋
  kukkakaupan pitäjä, kukkien myyjä

kukkakimppu /kˈukːakˌimpːu/ (n)
花束
  nippu kukkia, monesti maljakkoon tai vastaavaan asetettava

kukkapenkki /kˈukːapˌeŋkːɪ/ (n)
花壇
  koristekasveille tarkoitettu kasvupaikka esimerkiksi pihalla tai puistossa

kukkapohjus /kˈukːapˌohjus/ (n)
花托
  kukan osa, johon kukkalehdet ovat kiinnittyneet

kukkaruukku /kˈukːarˌuːkːu/ (n)
植木鉢
  ruukkukasvin kasvatusastia, jonka pohjassa on perinteisesti reikä ylimääräisen veden valumista varten

kukkia /kˈukːɪa/ (v)
咲く
  synnyttää kukkia

kukko /kˈukːo/ (n)
雄鳥
  koiraspuolinen kanalintu

kukkotappelu /kˈukːotˌapːelu/ (n)
蹴合
  kahden kukon välinen kamppailu, jossa ne kamppailevat terä toiseen jalkaansa kiinnitettynä kuolemaan asti

kukkua /kˈukːua/ (v)
風狂の人
  laulaa

kukkula /kˈukːula/ (n)
丘
  huomattava muuta maastoa korkeampi kohta

kukoistaa /kˈukoistaː/ (v)
繁栄
  tuottaa runsaasti hyviä tuloksia, olla hyvin elinvoimainen

kukonharja /kˈukonhˌarja/ (n)
鶏頭
  kukon päälaen heltta

kulho /kˈulho/ (n)
ボウル
  lautasta tai vatia syvempi maljamainen, varsinkin ruokataloudessa käytettävä astia

kuljettaa /kˈuljetːaː/ (v)
運転する
  ajaa ajoneuvoa
運ぶ
  viedä mukanaan

kuljettaja /kˈuljetːˌaja/ (n)
運転手
  henkilö, joka kuljettaa eli ajaa jotakin kulkuneuvoa tilapäisesti tai ammatikseen

kuljetus /kˈuljetus/ (n)
輸送
  kuljettamisen toteutus

kulkue /kˈulkue/ (n)
行列
  järjestäytynyt joukko yl. jonossa kulkevia ihmisiä tai kulkuvälineitä

kulkuri /kˈulkurɪ/ (n)
ホームレス
  ilman vakinaista asuinpaikkaa oleva ihminen, joka kulkee seudulta toiselle, kiertolainen

kulkusirkka /kˈulkusˌirkːa/ (n)
イナゴ
  vaeltavista heinäsirkkalajeista käytettävä nimitys

kulkutauti /kˈulkutˌautɪ/ (n)
伝染病
  nopeasti leviävä tartuntatauti, epidemia

kulli /kˈullɪ/ (n)
ちんぽ, チンコ
  siitin

kulma /kˈulma/ (n)
角度
  kahden sellaisen puolisuoran eli säteen muodostama kuvio, joilla on yhteinen päätepiste, kulman kärki, sekä näiden säteiden, eli kylkien, välinen tason osa

kulmahammas /kˈulmahˌammas/ (n)
犬歯
  suippokärkiset hampaat poskihampaiden edessä ja etuhampaiden takana ihmisellä (hammaslääkäriterminä kolmoset) ja muilla imettäväisillä

kulmakarva /kˈulmakˌarva/ (n)
眉毛
  silmäkuopan yläpuolella kasvava karva

kulmakerroin /kˈulmakˌerroin/ (n)
傾斜
  kaksiulotteisessa koordinaatistossa y-koordinaatin muutoksen (Δy) ja sitä vastaavan x-koordinaatin muutoksen (Δx) suhde, jonka tarkoitus on kuvata suoran tai janan kaltevuutta

kulmanopeus /kˈulmanopeus/ (n)
角速度
  jonkin esineen tai olion kiertymiskulman muutos aikayksikköä kohden, tunnus ω, SI-yksikkö rad/s (radiaania sekunnissa)

kulta /kˈulta/ (n)
金
  Metallinen alkuaine, vaalean keltainen taipuisa metalli, jonka kemiallinen merkki on Au. Kuuluu jalometalleihin.

kulta-aika /kˈultaˈaika/ (n)
黄金時代
  jonkin kukoistuksen aika

kulta-aratti /kˈultaˈaratːɪ/ (n)
ニヨオウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultainen /kˈultainen/ (adj)
金
  sellainen, joka on kullasta tehty; myös kullalta näyttävä, kullan värinen
いい
  ystävällinen, rakas

kultainen leikkaus /kˈultainen lˈeikːaus/ (n)
黄金比
  eräs matemaattinen vakio: irrationaaliluku, joka saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko janaan

kultainennoutaja /kˈultainˌennoutˌaja/ (n)
ゴールデン・レトリバー
  keskikokoinen, noutajaksi jalostettu koirarotu, jonka turkki on luonnon valkoisesta vaalean oranssiin ja -ruskeaan

kultakruunumesikko /kˈultakrˌuːnumesˌikːo/ (n)
キムネミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaloistokaija /kˈultalˌoistokˌaija/ (n)
オグロインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultamitali /kˈultamˌitalɪ/ (n)
金メダル
  urheilu- ym. kilpailuissa ensimmäiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

kultamitalisti /kˈultamˌitalˌistɪ/ (n)
金メダリスト
  kilpailussa kultamitalilla palkittu, kilpailun voittaja

kultanaama-amatsoni /kˈultanˌaːmaˈamatsˌonɪ/ (n)
キボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaparatiisikaija /kˈultapˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
キビタイヒスイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaposkiamatsoni /kˈultapˌoskɪamˌatsonɪ/ (n)
キソデボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaposkiaratti /kˈultapˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
キンホオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaseppä /kˈultasˌepːæ/ (n)
宝石商
  koruja jalometallista valmistava käsityöläinen

kultasiipimesikko /kˈultasˌiːpɪmesˌikːo/ (n)
シロビタイキバネミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultatöyhtökakadu /kˈultatˌøyhtøkˌakadu/ (n)
キバタン
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultti /kˈultːɪ/ (n)
崇拝
  uskonnon palvontamenot

kulttuuri /kˈultːuːrɪ/ (n)
文化
  tietylle kansalle tai ihmisryhmälle ominaiset tavat, perinnetavat

kulttuurinen /kˈultːuːrɪnen/ (adj)
文化
  kulttuuriin liittyvä, rinnakkaismuoto kulttuurillinen

kulttuurišokki /kˈultːuːrɪʃˌokːɪ/ (n)
カルチャーショック
  vieraan kulttuurin voimakkaan vaikutuksen aiheuttama hämmennys, vaikeutta sopeutua vieraaseen kulttuuriin

kulua /kˈulua/ (v)
かかる
  vähetä käytön takia

kulut /kˈulut/ (n)
代
  rahan meno, kustannukset

kuluttaa /kˈulutːaː/ (v)
擦り減らす
  käyttää jotakin niin, että se vähitellen huononee laadultaan
消費
  vähentää jnk määrää käyttämällä sitä

kuluttaja /kˈulutːˌaja/ (n)
消費者
  yksityishenkilö, joka kuluttaa tuotettuja hyödykkeitä
  toisenvarainen eliö eli ei kykene itse valmistamaan ravintoaan

kuluttajahintaindeksi /kˈulutːˌajahˌintaindˌeksɪ/ (n)
消費者物価指数
  hintaindeksi, jota käytetään kuluttajahintojen seuraamiseen

kulutus /kˈulutus/ (n)
消費
  jonkin hyödykkeen, tuotteen tai palvelun, käyttäminen

kulööri /kˈuløːrɪ/ (n)
—色の
  väri, värisävy

kumartaa /kˈumartaː/ (v)
お辞儀する
  mennä kumaraan asentoon tois(t)en edessä

kumi /kˈumɪ/ (n)
ゴム
  joustava ja venyvä polymeeri; luonnonkumi

kumileimasin /kˈumɪlˌeimasɪn/ (n)
ゴム印
  leimasin, jonka leimasinjäljen tuottava kohta on materiaaliltaan kumia
  virallisesti valtaapitävä elin joka on kuitenkin jonkun ohjailtavissa

kumina /kˈumɪna/ (n)
キャラウェイ
  koiranputkea muistuttava kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi (), jota kasvaa luonnonkasvina lähes koko Suomessa ja on otettu viljelyskasviksi, jonka hedelmiä ja jossain määrin myös myös lehtiä käytetään mausteena

kumipää /kˈumɪpæː/ (n)
愚人
  heikkoälyinen ja/tai epämiellyttävä henkilö

kumissi /kˈumɪssɪ/ (n)
クミス
  hevosen tai kamelin maidosta käyttämällä valmistettu mieto alkoholijuoma

kumkvatti /kˈumkvatːɪ/ (n)
キンカン
  (yleisesti) kumkvattien () risteymäsuvun sitruskasveja ja niiden hedelmä

kummajainen /kˈummajˌainen/ (n)
フリーク
  kumma, poikkeava, outo henkilö
パラドックス
  kumma, outo, käsittämätön ilmentymä tai ilmiö

kummallinen /kˈummallɪnen/ (adj)
奇怪
  usein ihmetystä aiheuttava, tavallisesta poikkeava, outo

kummisetä /kˈummɪsˌetæ/ (n)
ゴッドファーザー
  miespuolinen kummi

kummitus /kˈummɪtus/ (n)
お化け
  (taruolento) kuolleen ihmisen sielu

kummituseläin /kˈummɪtˌuselæin/ (n)
メガネザル
  Kaakkois-Aasiassa eläviä -heimon kädellisiä. Kummituseläimet ovat yleensä yöaktiivisia ja niillä on huomattavan suuret silmät

kummitustalo /kˈummɪtˌustalo/ (n)
お化け屋敷
  talo, jossa kummituksia ilmestyvät ja kummittelevat

kummitustarina /kˈummɪtˌustarˌina/ (n)
怪談
  kummituksia sisältävä tarina, usein kauhukertomus

kummitäti /kˈummɪtˌætɪ/ (n)
代母
  naispuolinen kummi

kumota /kˈumota/ (v)
転がる
  kaataa
取り消す
  saattaa pois voimasta, tehdä pätemättömäksi (voimaansaatettu asia)

kumppani /kˈumpːanɪ/ (n)
パートナー
  uskollinen seuralainen, kaveri, jonka kanssa puuhaillaan yhteisiä asioita
  saman alan toimija, jonka kanssa tehdään yhteistyötä, liikekumppani

kumpu /kˈumpu/ (n)
丘
  vähäinen mäki tai maankohouma

kungfutselaisuus /kˈuŋfutselˌaisuːs/ (n)
儒学
  se, että on kungfutselainen

kuningas /kˈunɪŋŋas/ (n)
国王, 王, 王様
  kuningaskunnan miespuolinen hallitsija
国王, 王
  shakkipelin nappula: ♔ tai ♚, joka voi liikkua yhden ruudun ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin edellyttäen, että ruutu johon se siirtyy ei ole oman nappulan miehittämä eikä vastustajan nappulan uhkaama. Ruudussa oleva vastustajan nappula voi joutua kuninkaan lyömäksi. Kuningas on pelin arvokkain nappula ja sen kohtalo ratkaisee pelin lopputuloksen. Jos kuninkaaseen kohdistuvaa uhkausta eli shakkia ei voi torjua, häviää heti pelin.
キング, 国王
  korkea-arvoisin tai toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, numero 13

kuningaskalastaja /kˈunɪŋŋˌaskalˌastaja/ (n)
川蝉
  koskien läheisyydessä viihtyvä lintu ()

kuningaskunta /kˈunɪŋŋˌaskunta/ (n)
王国
  valtakunta, jota johtaa kuningas tai kuningatar

kuningasperhe /kˈunɪŋŋˌasperhe/ (n)
王室
  kuningas perheineen

kuningasvesi /kˈunɪŋŋˌasvesɪ/ (n)
王水
  suolahapon ja typpihapon seos

kuningasvärisuora /kˈunɪŋŋˌasværɪsˌuora/ (n)
ロイヤルフラッシュ
  pokerissa pelikäsi, joka on korkea-arvoisimmista korteista koostuva värisuora kympistä ässään: 10♥ J♥ Q♥ K♥ A♥

kuningatar /kˈunɪŋŋatar/ (n)
女王, クイーン
  kuningaskunnan naispuolinen hallitsija
  eräiden hyönteisyhteisöjen ainoa lisääntymiskykyinen naaras
  shakkipelin nappula, tunnus D, symboli ♛ tai ♕, joka voi liikkua ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin niin paljon kuin haluaa kuitenkaan ylittämättä muita nappuloita.

kuninkaallinen /kˈunɪŋkˌaːllɪnen/ (n)
王の
  henkilö joka on kuninkaallista syntyperää

kuninkaiden kirjat /kˈunɪŋkˌaideŋ kˈirjat/ (n)
王記
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

kunnia /kˈunnɪa/ (n)
名誉
  jostakin teosta aiheutuva myönteinen maine tai julkisuus

kunniamurha /kˈunnɪamˌurha/ (n)
名誉の殺人
  kulttuurillisista syistä tehty murha, jossa yhteisö (usein suku tai perhe) murhaa jäsenensä tai hyväksyy tämän murhaamisen säilyttääkseen kunniansa

kunnianloukkaus /kˈunnɪˌanloukːaus/ (n)
中傷
  rikos, jossa yksityishenkilöstä levitetään perätöntä tai halventavaa tietoa

kunnioitettava /kˈunnɪˌoitetːˌava/ (adj)
崇高
  kunnioitustaherättävä, sellainen, jota voi kunnioittaa tai ei voi olla kunnioittamatta
  Kunnioitettava paavin vahvistama, kuolemanjälkeinen arvonimi henkilölle, joka on osoittanut elämässään erityisiä hyveitä, arvoasteikossa Jumalan palvelijan ja autuaan välillä

kunnioittaa /kˈunnɪˌoitːaː/ (v)
尊敬する
  pitää (suuressa) arvossa
尊ぶ
  hyväksyä toisen poikkeava näkökanta, antaa toisen olla eri mieltä

kunnioitus /kˈunnɪˌoitus/ (n)
尊敬
  arvossa pitäminen, arvostus, arvonanto

kunnollinen /kˈunnollɪnen/ (adj)
きちんとした
  kelvollinen, sopiva, käypä

kunnossa /kˈunnossa/ (adv)
大丈夫
  ehjä; toimii, niin kuin pitääkin; terve

kunnossapito /kˈunnossˌapɪto/ (n)
保守
  ne toimenpiteet, jotka ylläpitävät ja palauttavat kohteen tilaan, jossa se pystyy suorittamaan vaaditun toiminnon

kunnostaa /kˈunnostaː/ (v)
修理
  korjata, laittaa kuntoon

kunta /kˈunta/ (n)
自治体
  paikallistasolla toimiva julkishallinnon yksikkö, jolla on oma rajattu alueensa ja väestönsä
体
  joukko X varustettuna kahdella operaattorilla + ja *, jotka toteuttavat seuraavat ehdot:
界
  eliöiden jaottelun karkea taso, esimerkiksi eläimiin ja kasveihin, eläinkunta, kasvikunta

kunto /kˈunto/ (n)
様子
  terveydentila
目
  normaalia elämää tai toimimista varten tarpeellinen asiaintila; järjestys

kuntosali /kˈuntosˌalɪ/ (n)
フィットネスクラブ
  paikka, jossa on laitteita kuntoilua ja voimailua varten

kuohitsija /kˈuohɪtsˌija/ (n)
去勢者
  henkilö, joka kuohitsee

kuohuviini /kˈuohuvˌiːnɪ/ (n)
スパークリング・ワイン
  yleensä viinirypäleistä kaksinkertaisella käymisellä valmistettu hiilihappopitoinen alkoholijuoma

kuokka /kˈuokːa/ (n)
鍬
  maan kaivamiseen ja möyhentämiseen käytettävä työkalu, jossa terä on suorassa kulmassa varteen nähden

kuola /kˈuola/ (n)
涎を垂らす
  sylkirauhasen limainen, suupielistä valuva erite

kuolain /kˈuolain/ (n)
轡
  (hevosala) suitsiin yhdistettävä suukappale, jolla ohjataan hevosta ajettaessa tai ratsastettaessa

kuolema /kˈuolema/ (n)
死, 死亡
  ihmisen, eläimen tai muun eliön elämän päättyminen

kuolemanrangaistus /kˈuolemˌanraŋŋˌaistus/ (n)
死刑
  joidenkin maiden lainsäädännössä määrätyistä teoista langetettava sanktio, joka toteutetaan teloittamalla siihen tuomittu

kuolemansyyntutkija /kˈuolemˌansyːntˌutkɪja/ (n)
検死官
  virkamies, jonka tarkoituksena on tutkia kuoleman syy, kun kuoleman uskotaan olevan epäluonnollisista syistä johtuva; tutkimuskohteina erityisesti väkivaltaiset ja äkilliset kuolemantapaukset, tapot ja murhat (ruumiinavauksen tekee kuitenkin oikeuslääkäri ko. virkamiehen pyynnöstä)

kuolemantapaus /kˈuolemˌantapaus/ (n)
他界
  (useimmiten ihmisen) kuolemaan johtanut tapahtuma

kuolemantuomio /kˈuolemˌantuomˌio/ (n)
死刑判決
  kuolemanrangaistuksen perusteella rikoksesta määrättävä tuomio, joka toteutetaan teloittamalla syyllinen

kuolematon /kˈuolematon/ (adj)
不滅
  sellainen, joka elää ikuisesti, kuolematta koskaan

kuolemattomuus /kˈuolemˌatːomuːs/ (n)
不朽
  se että joku tai jokin ei luonnollisesti kuole

kuolettaa /kˈuoletːaː/ (v)
償却する
  maksaa velkaa vähin erin; tehdä poisto kirjanpidossa

kuolinilmoitus /kˈuolɪnˌilmoitus/ (n)
死亡記事
  esim. sanomalehdessä julkaistava ilmoitus jonkun ihmisen kuolemasta

kuolio /kˈuolɪo/ (n)
壊疽
  lääketieteellinen tila, jossa osa eliöstä on fyysisesti kuollut kudoksen solujen tuhouduttua (tavallisesti paikallisen verenkierron lakattua osittain tai kokonaan)

kuolla /kˈuolla/ (v)
死ぬ, しぬ
  lakata elämästä

kuolleen kissan pomppu /kˈuolleːŋ kˈissam pˈompːu/ (n)
デッド・キャット・バウンス
  osakekurssista, joka on romahtanut ja elpyy väliaikaisesti, vain romahtaakseen uudelleen

kuollut /kˈuollut/ (adj)
亡い
  (ihmisestä tai muusta eliöstä) sellainen, jonka elämä on päättynyt, joka on vainaja

kuollut /kˈuollut/ (n)
亡くなる
  vainaja, kuollut henkilö

kuolonkankeus /kˈuoloŋkˌaŋkeus/ (n)
死後硬直
  eläimillä kuoleman jälkeen ilmenevä ruumiin kankeus (rigor mortis)

kuono /kˈuono/ (n)
鼻面
  koiran ja joidenkin muiden eläinten pitkänomainen pään osa, jonka päässä on nenä ja sisällä suu

kuonokoppa /kˈuonokˌopːa/ (n)
口輪
  eläimen, tavallisesti koiran kuonon ympärille laitettava yleensä nahkasta valmistettu korimainen laite, joka estää eläintä puremasta

kuoppa /kˈuopːa/ (n)
穴
  maahan kaivettu syvennys tai reikä
甌穴
  tien kantavaan kerrokseen syntynyt reikä

kuopus /kˈuopus/ (n)
末っ子
  perheen nuorin lapsi

kuori /kˈuorɪ/ (n)
殻
  ympäröivä yhtenäinen kerros

kuoria /kˈuorɪa/ (v)
むく, 剥く
  poistaa kuori tai pintakerros

kuoriutua /kˈuoriutˌua/ (v)
孵る
  rikkoa munan kuori sisäpuolelta ja jatkaa kasvuaan ulkona, syntyä munasta

kuorma /kˈuorma/ (n)
仕事量
  kuljetusvälineessä yhdellä kertaa kuljettava tavaramäärä; lasti, taakka, kantamus

kuorma-auto /kˈuormaˈauto/ (n)
トラック
  tavaran kuljetukseen tarkoitettu auto, joka on tyypillisesti pakettiautoa ja lava-autoa raskaampi; Suomessa tavaran kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo, jonka kokonaismassa on suurempi kuin 3,5 tonnia

kuormalava /kˈuormalˌava/ (n)
パレット
  tavaran kuljetuksessa ja varastoinnissa käytettävä määräkokoinen, tavallisesti puinen matala lava

kuormittaa /kˈuormɪtːaː/ (v)
心配事
  aiheuttaa kuormitusta

kuormitus /kˈuormɪtus/ (n)
多く
  tuotantolaitoksen, koneen, liikenneväylän, siirtoverkon, jne. käytön suuruus

kuoro /kˈuoro/ (n)
合唱, 合唱隊
  laulajista koostuva lauluyhtye tai yhdessä esiintyvien lausujainryhmä

kuorsaus /kˈuorsaus/ (n)
鼾
  unitilassa tapahtuvasta äänihuulten värähtelystä syntyvä ääni

kuosi /kˈuosɪ/ (n)
文様
  esineelle, tekstiilille, vaatekappaleelle tms. ominainen muoto tai julkiasu; esineen malli tai muotoilu; kankaan kuviointi.

kupari /kˈuparɪ/ (n)
銅
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen tunnus on Cu.

kupera /kˈupera/ (adj)
凸面
  ulospäin kaareva, keskikohtaa kohden paksuneva

kuperkeikka /kˈuperkˌeikːa/ (n)
宙返り
  maassa tehtävä liike, jossa jalat kiepautetaan pään yli

kupla /kˈupla/ (n)
バブル
  kaasun täyttämä, usein pyöreähkö, ontelo, jota ympäröi neste tai kiinteä aine
  hintakupla; ilmiö, jossa jonkin hyödykkeen, erityisesti asunnon, tontin tai sijoitushyödykkeen, arvostus on noussut ja hinta sen mukana korkealle ja kestämättömälle tasolle

kupoli /kˈupolɪ/ (n)
ドーム
  pyöreiden, monikulmaisten tai neliömäisten tilojen kupumainen katto

kuponki /kˈupoŋkɪ/ (n)
クーポン
  dokumentti, jolla saa esim. alennusta tuotteen hinnasta; alennuskuponki, etuseteli

kuppa /kˈupːa/ (n)
梅毒
  Treponema pallidum -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti; iholle haavaumia aiheuttava sukupuolitauti, joka edetessään aiheuttaa myös pahkuroita (gumma) ja mielenterveyden ongelmia (neurosyfilis)

kuppi /kˈupːɪ/ (n)
カップ, コップ
  usein korvallinen juoma-astia, josta juodaan kuumia juomia, kuten kahvia tai teetä

kupu /kˈupu/ (n)
嗉囊
  (anatomia) linnun ruokatorven laajentuma, johon lintu tilapäisesti varastoi ravintoa

kura /kˈura/ (n)
泥
  veden ja saven seos: muta

kurata /kˈurata/ (v)
濁り
  liata kuralla

kurdi /kˈurdɪ/ (n)
クルド語
  kurdien puhuma iranilainen kieli, kielikoodi ku
クルド人
  kurdikansan jäsen

kurgaani /kˈurɡaːnɪ/ (n)
クルガン
  hautakumpu Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa

kuri /kˈurɪ/ (n)
鍛錬
  esivallan tai auktoriteetin asettama käyttäytymistä rajoittava järjestys

kurikka /kˈurɪkːa/ (n)
ビーター
  pyykinpesussa yms. käytetty lyömäpuu

kurinpito /kˈurɪmpˌito/ (n)
鍛錬
  kurin ylläpito

kuriositeetti /kˈurɪˌosɪtˌeːtːɪ/ (n)
珍奇
  erikoisuus, kummallisuus

kuristaa /kˈurɪstaː/ (v)
絞め殺す
  pitää tiukasti kiinni jstk sen kaikilta puolilta puristaen sitä kasaan (yl. kurkkua)

kuristusläppä /kˈurɪstˌuslæpːæ/ (n)
スロットル
  kaasun tai nesteen kulkua hillitsevä läppä

kurja /kˈurja/ (adj)
悲惨
  huono, paha
  ankea, surkea, lohduton

kurjenmiekka /kˈurjenmˌiekːa/ (n)
菖蒲
  kurjenmiekkojen () suvun kasvi

kurjuus /kˈurjuːs/ (n)
悲惨
  se, että on kurjaa

kurki /kˈurkɪ/ (n)
鶴, ツル
  kookas lintulaji (), jolla on harmaa vartalo, mustavalkoinen pää ja pitkä kaula sekä punainen päälaki, ja joka muuttaa auran muotoisissa parvissa

kurkistaa /kˈurkɪstaː/ (v)
覗く
  katsoa huomaamattomasti, nopeasti esimerkiksi esteen takaa

kurkku /kˈurkːu/ (n)
喉
  (anatomia) kaulan etupuolinen osa, jossa sijaitsevat kurkunpää ja nielu

kurkkumätä /kˈurkːumˌætæ/ (n)
ジフテリア
  vaarallinen tartuntatauti, jolle tunnusomaista on kurkkuun kehittyvä erittäin sitkeä plakki, joka alkaa taudin edetessä mädäntyä

kurkuma /kˈurkuma/ (n)
ウコン, 鬱金, うこん
  edellisestä valmistettava mauste, josta myös uutetaan väriaineena käytettävää kurkumiinia

kurkunkansi /kˈurkuŋkˌansɪ/ (n)
会厭
  (anatomia) rustosta limakalvosta koostuva rakenne kurkunpäässä

kurkunpää /kˈurkumpæː/ (n)
喉頭
  (anatomia) keuhkoilla hengittävien selkärankaisten rustoinen elin, jossa olevan aukon kautta hengitysilma pääsee suuontelosta keuhkoihin; myös tärkeä merkitys ääni- ja ääntöeliminä (larynx)

kurnusimppu /kˈurnusˌimpːu/ (n)
ホウボウ
  mikä tahansa kurnusimppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista tai sellaisen yksilö

kurnuttaa /kˈurnutːaː/ (v)
ゲロゲロ鳴く
  sammakon ääntelystä

kurpitsa /kˈurpɪtsa/ (n)
カボチャ, 南瓜
  sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja
かぼちゃ, 南瓜
  (yleisesti) mikä tahansa kurpitsoiden () suvun kasvi

kurppa /kˈurpːa/ (n)
狙撃
  mikä hyvänsä kurppien sukuun () kuuluva lintu

kursiivi /kˈursɪːvɪ/ (n)
イタリック
  (typografia) tekstin vinottainen muotoilu

kurssi /kˈurssɪ/ (n)
コース
  oppitunneista muodostuva opintokokonaisuus
  suunta navigoinnissa

kurtisaani /kˈurtɪsˌaːnɪ/ (n)
娼婦
  hovinainen

kurvi /kˈurvɪ/ (n)
曲線
  (puhekieltä) kaarre, mutka
  (slangia) matemaattinen käyrä
  (puhekieltä) muoto naisessa: rintojen ja lanteiden kaaret

kusi /kˈusɪ/ (n)
小便
  virtsa

kusipää /kˈusɪpæː/ (n)
バカ
  epämiellyttävä ja/tai itsekeskeinen henkilö

kuski /kˈuskɪ/ (n)
運転手
  auton tai muun liikennevälineen kuljettaja

kuskus /kˈuskus/ (n)
クスクス
  Pohjois-Afrikasta kotoisin oleva ruoka, durumvehnästä pyöritettyjä ryynejä

kusta /kˈusta/ (v)
小便をする
  virtsata

kustannus /kˈustannus/ (n)
費用
  (usein monikossa) hyödykkeen tekemisestä aiheutunut rahameno taikka vaiva

kustantaa /kˈustantaː/ (v)
出版
  julkaista kirjallinen teos

kustantaja /kˈustantˌaja/ (n)
出版社
  teoksen kustantanut taho

kuten /kˈuten/ (adv)
のように
  samalla tavalla kuin

kutina /kˈutɪna/ (n)
かゆみ
  aistimus, joka aiheuttaa tunteen ihon raapimisen tarpeesta, tunne ihon raapimisen tarpeesta

kutista /kˈutɪsta/ (v)
痒い
  aistia kutinaa

kutistua /kˈutɪstˌua/ (v)
縮まる
  muuttua pienemmäksi

kutittaa /kˈutɪtːaː/ (v)
擽る
  aiheuttaa kutinaa

kutoa /kˈutoa/ (v)
張る
  valmistaa kudosta esimerkiksi puikkojen ja langan avulla

kutoja /kˈutoja/ (n)
織工
  kutojien heimon () varpuslintu

kutsu /kˈutsu/ (n)
呼び
  käsky- tai kutsuhuuto
招待状
  pyyntö saapua johonkin tilaisuuteen

kutsua /kˈutsua/ (v)
招く, 誘う
  pyytää luokseen, käskeä käymään

kutyymi /kˈutyːmɪ/ (n)
習慣
  tapa, käytänne

kuu /kˈuː/ (n)
月, 衛星
  planeettaa kiertävä taivaankappale

kuubalainen /kˈuːbalˌainen/ (n)
キューバ人
  pysyvästi Kuubassa asuva henkilö

kuubanaratti /kˈuːbanarˌatːɪ/ (n)
ホシメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kuudes aisti /kˈuːdes ˈaistɪ/ (n)
第六感
  ennakkoaavistus

kuudestoistaosanuotti /kˈuːdestˌoistaˌosanˌuotːɪ/ (n)
十六分音符
  ¹/16-nuotti, puolen kahdeksasosanuotin ja kahden kolmaskymmeneskahdesosanuotin pituinen nuotti

kuukausi /kˈuːkausɪ/ (n)
月
  kuu, vuoden osa, joka kestää noin yhden kuunkierron (lyh. )

kuukautiset /kˈuːkautɪset/ (n)
生理, 月経
  yleensä säännöllisesti kuukautiskierron mukaisesti toistuva fysiologinen tapahtuma, jolloin hedelmällisessä iässä olevan naaraspuolisen eläimen kohdusta vuotaa verta ja soluja

kuula /kˈuːla/ (n)
玉
  pienehkö kova pallo

kuulakärkikynä /kˈuːlakˌærkɪkˌynæ/ (n)
ボールペン
  mustekynä, jossa kirjoituskärjessä on pyörivä kuula siirtämässä mustetta paperille

kuulalaakeri /kˈuːlalˌaːkerɪ/ (n)
ボールベアリング
  vierintälaakeri, jossa on kahden kehän välissä teräskuulat

kuulantyöntö /kˈuːlantˌyøntø/ (n)
砲丸投
  yleisurheilulaji, jossa kilpaillaan kuulan työntämisestä mahdollisimman kauas

kuuleminen /kˈuːlemɪnen/ (n)
公聴会
  se, että kuullaan; kansalaisille tai muille asianosaisille annettu tilaisuus kommentoida päätöstä; asiantuntijoiden haastattelu johonkin liittyen

kuulla /kˈuːlla/ (v)
聞く
  aistia ääntä korvillaan

kuuloaisti /kˈuːloˌaistɪ/ (n)
聴覚
  kuulo, kuuloelimen toimintaan perustuva aisti

kuulolaite /kˈuːlolˌaite/ (n)
補聴器
  korvassa pidettävä laite, joka voimistaa ääniä, jotta henkilö kuulisi paremmin

kuulopuhe /kˈuːlopˌuhe/ (n)
うわさ
  huhu; tieto, josta ei ole varmuutta

kuulua /kˈuːlua/ (v)
聞こえる
  kantautua jnnek asti (äänestä), olla korvin kuultavissa

kuuluisa /kˈuːlwɪsa/ (adj)
名高い
  tunnettu, maineikas; henkilö, josta monet ovat kuulleet ja tietoisia

kuuluisuus /kˈuːlwɪsuːs/ (n)
有名人
  kuuluisuuden asemassa oleva henkilö tai muu kohde

kuulustella /kˈuːlustella/ (v)
尋問
  kysyä toistuvasti kysymyksiä tarkoituksena selvittää jokin asia; selvittää tapahtumien kulkua rikostutkinnan osana

kuulustelu /kˈuːlustˌelu/ (n)
尋問
  tilaisuus, jossa henkilöä kuulustellaan jostakin asiasta; erityisesti poliisin suorittama

kuuluttaja /kˈuːlutːˌaja/ (n)
アナウンサー
  henkilö, joka kuuluttaa jotakin

kuuma /kˈuːma/ (adj)
暑い 熱い, 暑い
  lämpötilaltaan korkea

kuumailmapallo /kˈuːmailmapˌallo/ (n)
熱気球
  ilma-alus, ympäristöään lämpimämpää ilmaa sisältävä kevyt, pallomainen pussi, joka lentää ilmavirtausten mukana ja jonka alle on yleensä ripustettu kori matkustajia varten

kuume /kˈuːme/ (n)
熱, 発熱
  tila, jossa elimistön lämpötila on normaalia korkeampi sairauden vuoksi

kuumemittari /kˈuːmemˌitːarɪ/ (n)
体温計
  lämpömittari, jota käytetään ruumiinlämmön mittaamiseen mahdollisen kuumeen määrittämiseksi

kuumentaa /kˈuːmentaː/ (v)
加熱
  tehdä kuumaksi

kuumönkijä /kˈuːmøŋkˌijæ/ (n)
ムン
  sähköllä toimiva mönkijä joka on suunniteltu kulkemaan kuun pinnalla

kuunari /kˈuːnarɪ/ (n)
スクーナー
  purjealus, jossa etummainen masto on saman mittainen tai lyhempi kuin taempi tai taemmat, ja jossa on pääasiassa pitkittäistakila, vaikka etummaisessa mastossa voi olla myös raakapurje

kuunnella /kˈuːnnella/ (v)
聞く
  keskittyä siihen mitä kuulee

kuunsirppi /kˈuːnsɪrpːɪ/ (n)
三日月
  Kuusta näkyvä osa hieman ennen ja jälkeen uudenkuun, Kuun sirppi

kuunsäde /kˈuːnsæde/ (n)
月光
  Kuusta lankeavasta valosta pilvien tai heijastusten vuoksi erkaantunut valonsäde

kuuntelija /kˈuːntelˌija/ (n)
リスナー
  henkilö, joka kuuntelee jotakuta tai jotakin

kuunvalo /kˈuːnvalo/ (n)
月の光
  Kuun Maahan heijastama Auringon valo, kuutamon antama valo

kuura /kˈuːra/ (n)
霜
  erityisesti syksyisin ulkona esiintyvä härmistyneestä vesihöyrystä syntyneiden pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa

kuuria /kˈuːrɪa/ (n)
ローマ教皇庁
  paavin ja pyhän istuimen hallinto, hovi ja viranomaiset

kuuro /kˈuːro/ (adj)
ろう
  sellainen, joka ei kuule; täysin kuulematon

kuuro /kˈuːro/ (n)
ろう
  henkilö, jonka kuuloaisti ei toimi

kuurous /kˈuːrous/ (n)
ろう
  se, että on kuuro

kuusi /kˈuːsɪ/ (n)
エゾマツ
  kuusipuu, kuusten suvun () puu

kuusikulmio /kˈuːsɪkˌulmɪo/ (n)
六角形
  heksagoni, monikulmio, jossa on kuusi kulmaa, heksagoninen monikulmio.

kuusiokoloavain /kˈuːsɪˌokolˌoavain/ (n)
六角棒スパナ
  tyypillisesti L:n muotoon taivutettu, poikkileikkaukseltaan kuusikulmion muotoinen työkalu, joka on tarkoitettu kuusiokoloruuvien kiristämiseen ja avaamiseen

kuusitiainen /kˈuːsɪtɪˌainen/ (n)
ヒガラ
  Suomessa pesivistä pienikokoisin tiaislaji ()

kuutamo /kˈuːtamo/ (n)
月の光
  kirkas kuunpaiste, kuunloiste

kuutio /kˈuːtɪo/ (n)
立方体
  heksaedri, kuuden yhteneväisen neliön rajaama monitahokas

kuutiojuuri /kˈuːtɪojˌuːrɪ/ (n)
三乗根
  (matematiikka) kolmas juuri, eli juuri jonka indeksi on 3.

kuutiometri /kˈuːtɪomˌetrɪ/ (n)
立方メートル, 立米
  tilavuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m³, tuhat litraa

kuutonen /kˈuːtonen/ (n)
六
  kuuden numero, numero 6; numerolla kuusi merkitty tai järjestetty

kuva /kˈuva/ (n)
絵, 像
  jäljennös siitä mitä näemme, yleensä kaksiulotteiselle pinnalle

kuvaannollinen /kˈuvaːnnˌollɪnen/ (adj)
比喩
  vertauksellinen, symbolinen, vertauskuvallinen

kuvailla /kˈuvailla/ (v)
描写
  kertoa jonkin asian yksityiskohdista

kuvake /kˈuvake/ (n)
アイコン
  pieni ja pelkistetty kuva, joka symboloi tiedostoa tai toimintoa

kuvakirja /kˈuvakˌirja/ (n)
絵本
  kirjan muotoinen kuvateos; kirja, jonka sisällön pääosa muodostuu kuvista; runsaasti kuvitettu kirja

kuvalehti /kˈuvalˌehtɪ/ (n)
画報
  ajankohtaisiin tapahtumiin liittyvillä kuvilla runsaasti kuvitettu lehti

kuvamateriaali /kˈuvamˌaterɪˌaːlɪ/ (n)
フッテージ
  kokoelma kuvia, kuva-aineisto
  elokuvaa varten kuvattu filmi

kuvanveisto /kˈuvanvˌeisto/ (n)
彫刻
  kolmiulotteisten taideteosten tekeminen taiteen alana muotoilemalla kappaletta tai yhdistämällä kappaleita

kuvanveistäjä /kˈuvanvˌeistæjæ/ (n)
彫刻家
  veistoksia tekevä taiteilija

kuvaputki /kˈuvapˌutkɪ/ (n)
ブラウン管
  näyttönä tutkissa, televisioissa ja tietokonenäytöissä sekä elektroniikan mittalaitteissa käytetty elektroniputki, jossa kuva muodostetaan varjostimelle elektronitykiltä ammuttavan elektronisuihkun avulla

kuvaruutu /kˈuvarˌuːtu/ (n)
画面
  tietokoneen tai television näyttö

kuvastaa /kˈuvastaː/ (v)
反映する
  heijastaa peilikuvana

kuvaus /kˈuvaus/ (n)
描写
  tarkka kirjallinen, suullinen tai kuvallinen selvitys jostakin aiheesta tai tapahtumasta, deskriptiivinen teksti

kuve /kˈuve/ (n)
横腹
  vatsan sivu, kylki
  teuraseläimen kupeesta leikattu luuton liha, luuton sivu, kuveliha
  välitön läheisyys, vieri

kuvernööri /kˈuvernˌøːrɪ/ (n)
知事
  korkeamman tahon virkaansa nimittämä hallintomies

kuvio /kˈuvɪo/ (n)
文様
  usein symmetrinen ja toistuva graafinen esitys, joka mahdollisesti muodostaa jonkinlaisen hahmon

kuvitella /kˈuvɪtella/ (v)
想像
  muodostaa mielikuva mielessään, luulla

kvadratuuri /kvˈadratˌuːrɪ/ (n)
矩
  aspekti, jossa kulmaetäisyys on 90°

kvantti /kvˈantːɪ/ (n)
量子
  kvantittuneen suureen kentän alkio

kvanttimekaniikka /kvˈantːɪmˌekanˌiːkːa/ (n)
量子力学
  fysiikan haara, jossa tarkastellaan fysikaalisia ilmiöitä mikroskooppisella tasolla Planckin vakion mittakaavassa; kvanttiteoriaan perustuva fysiikan osa-alue, jonka avulla voidaan laskea massapisteiden ja niiden muodostamien järjestelmien liikkeitä, esim. atomien ja elektronien liikkeitä ja törmäyksiä

kvanttitietokone /kvˈantːɪtˌietokˌone/ (n)
量子コンピューター
  tietokone, joka suorittaa laskut käyttäen kvanttitilojen superpositiota

kvarkki /kvˈarkːɪ/ (n)
クォーク
  ydinfysiikassa jakamaton alkeishiukkanen, josta erotetaan spininsä perusteella eri muotoja

kvartetti /kvˈartetːɪ/ (n)
カルテット, 四重唱
  neljän muusikon muodostama yhtye

kvartetto /kvˈartetːo/ (n)
四人組
  neljälle laulajalle tai soittajalle sävelletty musiikki

kvartsi /kvˈartsɪ/ (n)
石英
  kiteinen piidioksidi mineraalina

kvasaari /kvˈasaːrɪ/ (n)
クエーサー
  epätavallisen kirkas, tähteä muistuttava galaksin ydin

kvassi /kvˈassɪ/ (n)
クワス
  janojuomana käytettävä perinteinen venäläinen, läheisesti kotikaljaa muistuttava juoma, jota tehdään käymismenetelmällä viljasta, yleensä rukiista, tai ruisleivästä

kveekari /kvˈeːkarɪ/ (n)
クエーカー教徒
  erään 1600-luvulla Englannissa perustetun, sittemmin varsinkin Keniaan ja Yhdysvaltoihin levinneen, kristinuskon suuntauksen jäsen

kveeni /kvˈeːnɪ/ (n)
クヴェン人
  pohjois-Norjassa puhuttu suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluva kieli, kielitunnus fkv

kvitteni /kvˈitːenɪ/ (n)
マルメロ
  (kasvitiede) lounaisessa Aasiassa ja Kaukasiassa kasvava hedelmiä tuottava puu (Cydonia oblonga)
  sen hedelmä

kybernetiikka /kˈybernetˌiːkːa/ (n)
サイバネティックス
  tutkimusala, jossa käsitellään koneiden ja elävien olentojen säätö- ja viestintäjärjestelmiä ja ihmisen biologisten säätöjärjestelmien korvaamista mekaanisilla tai elektronisilla järjestelmillä

kyborgi /kˈyborɡɪ/ (n)
サイボーグ
  olento joka sisältää sekä orgaanisia että mekaanisia osia

kyetä /kˈyetæ/ (v)
しっている
  pystyä jonkin tekemiseen; olla kyky tehdä jotakin (+ illatiivi)

kyhmyjoutsen /kˈyhmyjˌoutsen/ (n)
コブハクチョウ
  suuri valkoinen sorsalintu (Cygnus olor), jonka nokka on punertava ja siinä on musta kyhmy

kykenevä /kˈykenˌevæ/ (adj)
できる
  sellainen, joka kykenee tekemään jtk

kyklooppi /kˈykloːpːɪ/ (n)
キュクロプス
  kreikkalaisessa muinaistarustossa yksisilmäinen jättiläinen

kyky /kˈyky/ (n)
能力
  luontaisen taipumuksen, oppimisen tai muun kehityksen tuloksena syntynyt ominaisuus, joka auttaa suoriutumisessa, jonkin taidon hallitseminen; aineessa oleva jotakin mahdollistava ominaisuus

kyljys /kˈyljys/ (n)
チョップ
  eläimen kylki ruokana

kylki /kˈylkɪ/ (n)
側
  ihmisillä ja eläimillä ruumiin sivuilla oleva, ruumiin etupuolen ja selän välinen alue

kylkiluu /kˈylkɪluː/ (n)
肋骨
  jokin rintakehän muodostavista kaarevista luista

kyllin /kˈyllɪn/ (adv)
恐らく
  kylliksi, tarpeeksi, riittävästi

kyllä /kˈyllæ/ (adv)
はい, ええ
  varsinkin repliikeissä ilmaisemassa myönteisyyttä, toisen ajatukseen yhtymistä t. toisaalta tehostamassa väitettä

kylläinen /kˈyllæinen/ (adj)
一杯
  jolla on vatsa täynnä, ei enää nälkäinen
飽和した
  liuos, johon ei enää liukene lisää liuotettavaa ainetta

kylmyys /kˈylmyːs/ (n)
寒さ
  lämmön puute, esimerkiksi kylmän ilman, nesteen tai esineen ominaisuus

kylmä /kˈylmæ/ (adj)
寒い, 冷たい
  lämpötilaltaan alhainen
寒い
  välinpitämätön ihminen

kylmä rintama /kˈylmæ rˈintama/ (n)
寒冷前線
  syklonin lämpimän ilman alueen takaosa, jossa kylmä ilmamassa työntää lämmintä ilmaa erittäin jyrkästi ylöspäin ja lämmin ilma luovuttaa kosteutensa, minkä vuoksi syntyy ominainen pilvisarja 1. cirrocumulus, 2. altocumulus, 3. cumulus, 4. cumulonimbus. Cumulonimbus syntyy cumuluksen kohotessa korkeutta ottaen mukaansa cirrocumuluksen ja altocumuluksen ja muodostaen yläosaansa lopulta jääkiteitä. Cumulonimbus enteilee rankkoja kaatosateita ja kesällä monesti ukkosta, joskus talvellakin. Tuuli on jopa myrskylukemissa kylmän rintaman kovan vauhdin vuoksi.

kylmä sota /kˈylmæ sˈota/ (n)
冷戦
  toisen maailmansodan lopussa alkanut Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen vastakkainasettelun aika, jonka katsotaan päättyneen 1990-luvun alussa Neuvostoliiton purkautuessa

kylpeä /kˈylpeæ/ (v)
浴びる
  mennä puhdistautuakseen nesteellä täytettyyn astiaan; yleensä vettä ja saippuaa

kylpy /kˈylpy/ (n)
入浴
  itsensä liottaminen tai liottautuminen kylpyammeessa. Monet saunattomat kutsuvat toimenpidettä kylpemiseksi.

kylpyamme /kˈylpyˌamme/ (n)
浴槽
  kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas

kylpyhuone /kˈylpyhˌuone/ (n)
浴室, 風呂場
  huone, joka on tarkoitettu peseytymiseen

kylpytakki /kˈylpytˌakːɪ/ (n)
バスローブ
  monesti froteekankainen pitkä kylvyn jälkeen yllä pidettävä rento takki

kyltymätön /kˈyltymætøn/ (adj)
飽くことを知らない
  sellainen, joka ei tule kylläiseksi mistään (erit. seksuaalisesti)

kylvää /kˈylvæː/ (v)
種をまく
  levittää siemeniä viljelytarkoituksessa

kylvö /kˈylvø/ (n)
種子
  kylvämisen eli touonteon toteutus

kylvös /kˈylvøs/ (n)
種子
  äskettäin kylvetty maa-ala; kylvöala, johon on juuri laitettu siemenet

kylvösiemen /kˈylvøsˌiemen/ (n)
種子
  (maatalous) kylvettäväksi tarkoitettu laatukriteerit täyttävä siemen

kylä /kˈylæ/ (n)
村
  pienehkö taajama kaavoitetulla tai haja-asutusalueella

kyläläinen /kˈylælˌæinen/ (n)
村人, 村民
  henkilö, joka asuu tietyssä kylässä

kyläpöllönen /kˈylæpˌøllønen/ (n)
コノハズク
  Pöllösten suvun pöllölintu, . Aikaisempi nimitys kääpiösarvipöllö

kymmenjärjestelmä /kˈymmenjˌærjestˌelmæ/ (n)
十進法
  lukujärjestelmä, jonka kantaluku on 10. Numeroina kymmenjärjestelmässä käytetään arabialaisia numeroita (0-9)

kymmenkulmio /kˈymmeŋkˌulmɪo/ (n)
十角形
  monikulmio, jossa on kymmenen kulmaa ja sivua

kymmensormijärjestelmä /kˈymmensˌormɪjˌærjestˌelmæ/ (n)
タッチタイピング
  taito kirjoittaa kirjoituskoneella tai tietokoneen näppäimistöllä kaikkia kymmentä sormea hyväksi käyttäen ja katsomatta näppäimistöön

kymppi /kˈympːɪ/ (n)
とお
  kymmenen numero, numero 10; numerolla kymmenen merkitty tai järjestetty

kymri /kˈymrɪ/ (n)
ウェールズ語
  Walesissa puhuttava kelttiläinen kieli. (kielitunnus: cy, cym)

kynnys /kˈynnys/ (n)
敷居
  eri huoneiden lattioiden välissä oleva korkeampi kohta, jota vasten ovi tyypillisesti sulkeutuu
  edellytyksistä muodostuva raja, jonka ylittyminen johtaisi johonkin toimenpiteeseen

kynnysmatto /kˈynnysmˌatːo/ (n)
ドアマット
  kynnyksen edessä oleva matto, ovenedusmatto

kynsi /kˈynsɪ/ (n)
爪
  kädellisillä sormen ja varpaan, muilla nisäkkäillä ja linnuilla varpaan päässä jatkeena sijaitseva kova osa

kynsilakanpoistoaine /kˈynsɪlakˌampoistoˌaine/ (n)
ポリッシュリムーバー
  aine jolla puhdistetaan lakka kynsistä

kynsilakka /kˈynsɪlˌakːa/ (n)
ネイルエナメル
  kynsien kaunistamiseen ja vahvistamiseen käytettävä lakka

kynsileikkuri /kˈynsɪlˌeikːurɪ/ (n)
爪切
  pihtimäinen väline kynsien leikkaamista varten

kynsipiikki /kˈynsɪpˌiːkːɪ/ (n)
さかむけ
  kynnen sivuun syntynyt lohkeama

kynsiviila /kˈynsɪvˌiːla/ (n)
ネイルファイル
  väline, jota käytetään kynsien viilaamiseen

kynsiä /kˈynsɪæ/ (v)
引っ掻く
  raapia kynsillään

kynttelikkö /kˈyntːelˌikːø/ (n)
枝付き燭台
  useille kynttilöille tarkoitettu teline, joka on eräänlainen valaisin

kynttilä /kˈyntːɪlæ/ (n)
蝋燭, ろうそく
  valonlähde, jonka rungon muodostaa kiinteä, us. lieriömäinen, liekin lämmöstä vähitellen sulava polttoainekappale ja sen sisälle sijoitettu lankasydän, jossa polttoaine pitää yllä valaisevaa liekkiä

kynttilänjalka /kˈyntːɪlˌænjalka/ (n)
燭台
  kynttilöille tarkoitettu pidike

kynä /kˈynæ/ (n)
ペン
  väline, jolla voi piirtää tai kirjoittaa erilaisille pinnoille
ペン先
  linnun sulan ruodin ontto tyviosa

kypsyys /kˈypsyːs/ (n)
成熟
  se, että on täysin kehittynyt, kypsä

kypsyä /kˈypsyæ/ (v)
うれる
  tulla kypsäksi tai aikaisempaa kypsemmäksi

kypsä /kˈypsæ/ (adj)
熟す
  kypsynyt tai kypsennetty; kypsytetty
円熟
  täysin kehittynyt
疲れた
  saanut tarpeekseen, väsynyt, kyllästynyt

kypärä /kˈypæræ/ (n)
ヘルメット, 兜
  päässä pidettävä yleensä lujarakenteinen suojapäähine

kyrillinen /kˈyrɪllɪnen/ (adj)
キリル
  kyrilliseen kirjaimistoon liittyvä

kyrpä /kˈyrpæ/ (n)
ちんぽ, チンコ
  siitin

kyseenalainen /kˈyseːnalˌainen/ (adj)
疑わしい
  epävarma

kyseenalaistaa /kˈyseːnalˌaistaː/ (v)
不審に思う
  pitää jotakin kyseenalaisena, pitää jotakin todeksi väitettyä epävarmana

kyseinen /kˈyseinen/ (adj)
問題
  joka on kyseessä, jota parhaillaan käsitellään

kysellä /kˈysellæ/ (v)
問い合わせる
  toistella jotakin kysymystä tai esittää joukko kysymyksiä jollekin tai joukolle henkilöitä

kysely /kˈysely/ (n)
問い合わせ
  tiedustelu, kyseleminen, kysyminen
クエリ
  tietokantakysely; tietokantaan tehty haku; verkkopalvelimelle tehty haku

kyssäkaali /kˈyssækˌaːlɪ/ (n)
コールラビ
  kaalin muunnos (), jonka syötävä osa on sen tyvestä kasvanut mukula

kysta /kˈysta/ (n)
囊胞
  nesteen täyttämä rakkula tai ontelo kehossa

kysymys /kˈysymys/ (n)
質問, 疑問
  lause, jolla tiedustellaan jotakin ja johon odotetaan vastausta
問題
  ratkaisematon ongelma tai kiista

kysymysmerkki /kˈysymˌysmerkːɪ/ (n)
疑問符
  iso välimerkki, joka merkitsee kysymyslausetta. Vastaava symboli [?]

kysyntä /kˈysyntæ/ (n)
需要
  hyödykkeen määrä, jonka toimijat ovat valmiita ostamaan annetulla hinnalla

kysyä /kˈysyæ/ (v)
尋ねる, 聞く
  esittää kysymys, tiedustella

kytkeä /kˈytkeæ/ (v)
掴む
  yhdistää mekaanisesti kiinni jhk

kytkin /kˈytkɪn/ (n)
クラッチ
  moottoriajoneuvon osa, jolla moottori irrotetaan voimansiirrosta ja vaihteistosta vaihteen vaihtamista tai ajoneuvon pysäyttämistä varten
スイッチ
  sähkövirtapiirin komponentti, jolla kytketään tai katkaistaan virtapiiri
  tietokoneiden lähiverkoissa käytettävä laite, joka yhdistää muita laitteita toisiinsa ja välittää datan oikealle laitteelle. Samalla tavoin käytetty, mutta kehittyneempi laite kuin keskitin

kyttä /kˈytːæ/ (n)
おまわりさん
  poliisietsivä, poliisi

kyvykäs /kˈyvykæs/ (adj)
有能
  sellainen, jolla on kyky johonkin; jonka on mahdollista tehdä jotakin

kyvyttömyys /kˈyvytːømyːs/ (n)
無能
  se, että on kyvytön

kyyhky /kˈyːhky/ (n)
鳩
  jokin laji noin kolmesataalajisesta kyyhkylintujen heimosta, joille on tyypillistä, että naaraat munivat kerralla kaksi munaa ja ruokkivat poikasia pesään aluksi kupunsa maitomaisella eritteellä ja myöhemmin siemenillä. Suomessa varsinaisia kyyhkyjä pesii luonnossa kaksi lajia, sepelkyyhky ja uuttukyyhky; lisäksi ihmisen luomissa olosuhteissa lisääntyy kesykyyhky.

kyykistyä /kˈyːkɪstˌyæ/ (v)
しゃがむ
  mennä kyykkyyn

kyylä /kˈyːlæ/ (n)
器用貧乏
  henkilö, joka puuttuu vastenmielisellä tavalla hänelle kuulumattomiin asioihin

kyynel /kˈyːnel/ (n)
涙
  (fysiologia) silmäkulmaan kihoava nestepisara

kyynelkaasu /kˈyːnelkˌaːsu/ (n)
催涙ガス
  silmiä ja/tai hengitysteitä ärsyttävä kemikaali, jota käytetään esimerkiksi mellakoiden hillitsemisessä ja itsepuolustuksessa

kyynelluu /kˈyːnelluː/ (n)
涙骨
  silmäkuopann sisäsivulla sijaitseva kallon osa ()

kyyninen /kˈyːnɪnen/ (adj)
皮肉
  pilkallinen, asioiden arvosta välinpitämätön

kyynärluu /kˈyːnærluː/ (n)
尺骨
  pikkusormen puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

kyynärpää /kˈyːnærpæː/ (n)
肘
  ihmisen kyynärvarren ja olkavarren taitteen terävä ulkoreuna

kyynärvarsi /kˈyːnærvˌarsɪ/ (n)
前腕
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, kyynärpään ja ranteen välissä

kädellinen /kˈædellɪnen/ (n)
霊長類
  kädellisten lahkon nisäkäs (Primates)

kädensija /kˈædensˌija/ (n)
ハンドル
  paikka tai rakenneosa kädellä tarttumista ja vetämistä tai kiinnipitämistä varten

kädenvääntö /kˈædenvˌæːntø/ (n)
アームレスリング
  kahden henkilön voimakamppailu, jossa pyritään käsiotteessa saattamaan vastustajan nyrkki alustalle

käki /kˈækɪ/ (n)
カッコウ
  Käkilintuihin kuuluva lintulaji (), jonka urokset kukkuvat.

käly /kˈæly/ (n)
義妹
  oman aviopuolison sisko

kämmekkä /kˈæmmekːæ/ (n)
蘭
  jokin kämmekkäkasvien (Orchidaceae) heimoon kuuluva kasvi(laji)

kämmen /kˈæmmen/ (n)
手のひら
  käden sisäpuoli; se puoli jonne sormet taipuvat

kämmentietokone /kˈæmmentˌietokˌone/ (n)
PDA
  kämmenellä pidettävä mobiili tietokone, jossa on yleensä pystysuunnassa oleva näyttö ja jota usein ohjataan muutaman toimintonäppäimen lisäksi styluksella eli osoitinkynällä; korvautuneet suurelta osin älypuhelimilla

kännykkä /kˈænnykːæ/ (n)
携帯
  pienikokoinen matkapuhelinlaite

käpy /kˈæpy/ (n)
松毬
  havupuun tai muun paljassiemenisen kasvin kukinto

käpyrauhanen /kˈæpyrˌauhanen/ (n)
松果体
  käpylisäke; väliaivojen yläosassa, kolmannen aivokammion takaseinämässä sijaitseva pieni, noin 0,1-0,2 g painava rauhanen, joka erittää vereen muun muassa melatoniinia

käpälä /kˈæpælæ/ (n)
外枠
  kynnellisen nisäkkään jalan uloin osa

kärki /kˈærkɪ/ (n)
先
  esineen tai muodostuman uloin, tavallisesti teräväksi suippeneva osa
節点
  tietynlainen piste, jollainen on monikulmion sivun tai avaruuskappaleen särmän molemmissa päissä tai monikulmaisen tahkon jokaisessa kulmassa
先頭
  joukon etumainen osa
  sanallisen tai fyysisen hyökkäyksen ensimmäinen, näkyvin tai tärkein osa

kärppä /kˈærpːæ/ (n)
おこじょ
  näätäeläimiin kuuluva pieni petoeläin (Mustela erminea)

kärpänen /kˈærpænen/ (n)
蝿, ハエ
  mikä tahansa kaksisiipisten -alalahkoon kuuluva hyönteislaji tai sellaisen yksilö

kärpäslätkä /kˈærpæslˌætkæ/ (n)
蝿叩き
  kärpästen tappamiseen käytetty apuväline

kärpässieni /kˈærpæssˌienɪ/ (n)
テングタケ
  jonkin helttasienten sukuun Amanita kuuluvista myrkkysienistä

kärry /kˈærry/ (n)
カート
  Ajoneuvon perässä hinattava tai ihmisvoimin työnnettävä, pyörillä liikkuva tavaran tai ihmisten kuljettamiseen tarkoitettu laite. Yksikköä tavallisemmin sanasta käytetään monikollista muotoa kärryt.

kärsivällinen /kˈærsɪvˌællɪnen/ (adj)
気が長い
  joka odottaa rauhassa, huolestumatta tai hermostumatta

kärsivällisyys /kˈærsɪvˌællɪsyːs/ (n)
忍耐
  se, että on kärsivällinen

kärsiä /kˈærsɪæ/ (v)
被る
  tuntea fyysistä tai henkistä tuskaa

kärsä /kˈærsæ/ (n)
鼻
  norsun elin, joka vastaa nenää ja ylähuulta
鼻面
  sian elin, joka vastaa nenää ja ylähuulta

käräjät /kˈæræjæt/ (n)
koto
  kansankokous ja neuvonpito johon keräännyttiin käsittelemään yhteisiä asioita

käsi /kˈæsɪ/ (n)
手, て
  ihmisen tai apinan yläraajan kärkiosa ranteesta sormenpäihin, käsi suppeassa merkityksessä
腕
  käsi laajassa merkityksessä, ihmisen tai apinan koko yläraaja olkapäästä sormenpäihin

käsiala /kˈæsɪˌala/ (n)
筆跡
  ihmisen persoonallinen tapa kirjoittaa käsin tyylinsä mukaisesti

käsiase /kˈæsɪˌase/ (n)
拳銃
  lyhyt ja kevyt tuliase; pistooli tai revolveri

käsikirja /kˈæsɪkˌirja/ (n)
マニュアル
  teos, jossa on esitetty tietyn alan keskeiset käytäntöön liittyvät tiedot ja tavallisesti myös suuri määrä yksityiskohtaisia tietoja lukuarvoina

käsikirjoittaja /kˈæsɪkˌirjoitːˌaja/ (n)
脚本家
  henkilö, joka kirjoittaa käsikirjoituksia

käsikirjoitus /kˈæsɪkˌirjoitus/ (n)
脚本
  näytelmän, elokuvan tai muun esityksen toteutussuunnitelma

käsilaukku /kˈæsɪlˌaukːu/ (n)
ハンドバッグ
  olalla tai kädessä kannettava laukku

käsinukke /kˈæsɪnˌukːe/ (n)
指人形
  nukke, jonka sisälle työnnetään käsi ja jota liikutetaan kämmentä ja sormia taivuttelemalla

käsipaino /kˈæsɪpˌaino/ (n)
ダンベル
  yhdessä kädessä pidettävä paino, joka koostuu usein kädensijana toimivasta lyhyestä tangosta ja sen päissä olevista painoista

käsipallo /kˈæsɪpˌallo/ (n)
ハンドボール, 送球 そうきゅう
  kilpaurheilulajina pelattava pallopeli, jossa kaksi seitsemänhenkistä (maalivahti + 6 kenttäpelaajaa) joukkuetta yrittää saada pallon heittämällä vastustajan maaliin

käsiraha /kˈæsɪrˌaha/ (n)
保証金
  kauppaa solmittaessa tai sopimusta tehtäessä aikeen vahvistamiseksi sillä hetkellä maksettava rahasumma

käsiraudat /kˈæsɪrˌaudat/ (n)
手錠
  henkilöä rajoittavat, tyypillisesti molempiin ranteisiin asennettavat kettingillinen kahleet; tyypillinen varuste poliisivoimilla

käsisaha /kˈæsɪsˌaha/ (n)
手のこぎり
  käsikäyttöinen käsivoimainen saha, jolla lastuamalla leikataan puuta, metallia tai muita materiaaleja

käsite /kˈæsɪte/ (n)
概念
  ihmisen mielessä jäsentynyt, selkeästi määriteltävissä oleva idea todellisuudessa esiintyvästä konkreettisesta tai abstraktista asiasta

käsitellä /kˈæsɪtellæ/ (v)
扱う
  koetella käsin

käsitteellinen /kˈæsɪtːˌeːllɪnen/ (adj)
抽象派
  sellainen, joka ei ole kouriintuntuva eikä konkreettinen

käsittely /kˈæsɪtːˌely/ (n)
取り扱い
  käsin tehtävä toimenpide tai joukko toimenpiteitä

käsittämätön /kˈæsɪtːˌæmætøn/ (adj)
理解できないほど
  sellainen, jota ei voi käsittää

käsittää /kˈæsɪtːæː/ (v)
人の心を汲む
  tiedostaa ja ymmärtää jokin asia
受かる
  muodostua jostakin, sisältää

käsituliase /kˈæsɪtˌulɪˌase/ (n)
拳銃
  käsien varassa, käsin hallittavissa oleva tuliase

käsitys /kˈæsɪtys/ (n)
発想
  havainnollisesta aineksesta tai viestinnästä ihmiselle muodostunut mentaalinen kuva, joka on enemmän tai vähemmän jäsentynyt

käsityökalu /kˈæsɪtˌyøkalu/ (n)
手工具
  käsikäyttöinen tai käytettäessä kädessä pidettävä työkalu

käsivarsi /kˈæsɪvˌarsɪ/ (n)
腕, うで
  kädellisten yläraajan osa ranteesta olkapäähän, eli kyynärvarsi ja olkavarsi yhdessä

käskeä /kˈæskeæ/ (v)
命じる
  saada joku sanallisen, kirjallisen tai muun viestin kautta tekemään jotakin, koska viestijä niin haluaa tai koska viestijällä on velvollisuus katsoa, että käsketty asia toteutuu

käsky /kˈæsky/ (n)
命令, 号令
  jonkun puheella tai kirjallisesti tai muuten ilmaisema lausuma, jonka mukaan jokin asia tulee viestin vastaanottajan toteuttaa hänen tahdostaan riippumatta

käteinen /kˈæteinen/ (n)
現金
  raha paperirahana ja kolikoina; vastakohtana maksukorteille tai sähköiselle rahalle

kätellä /kˈætellæ/ (v)
握手
  tervehtiä jotakuta ojentamalla hänelle kätensä ja puristamalla hänen kättään

kätilö /kˈætɪlø/ (n)
助産婦
  terveydenhuollon ammattinimike henkilölle, joka avustaa synnyttävää naista synnytyksessä

kätkeä /kˈætkeæ/ (v)
匿う
  laittaa kätköön, laittaa salaiseen paikkaan
  pitää omana tietonaan

kättely /kˈætːely/ (n)
ハンドシェーク
  kätteleminen

kätyri /kˈætyrɪ/ (n)
舎弟
  tuomittavaan tekoon jonkun apurina osallistuva henkilö

käveleminen /kˈævelˌemɪnen/ (n)
歩く
  kävellä-verbistä muodostettu teonnimi

kävellä /kˈævellæ/ (v)
歩く
  liikkua laittamalla jalkaa toisen eteen

kävely /kˈævely/ (n)
徒歩
  kävellen kuljettu matka

kävelykeppi /kˈævelykˌepːɪ/ (n)
杖
  kävelemisessä apuna käytettävä keppi, jonka avulla saadaan siirrettyä painoa jaloilta kepin varaan

kävelymatka /kˈævelymˌatka/ (n)
徒歩
  etäisyys, jonka joku on kulkenut jalan

käydä /kˈæydæ/ (v)
訪れる
  mennä ja tulla takaisin; pistäytyä, kyläillä (+ inessiivi, + adessiivi)
ugoku
  kulkea eteenpäin
歩く
  toimia, olla toiminnassa (koneistoista); käyttää polttoaineenaan
生じる
  sopia, käydä päinsä, olla soveliasta
機能する
  sopia johonkin tarkoitukseen

käyminen /kˈæymɪnen/ (n)
発酵
  kemiallinen käyminen: alkoholin tuottaminen sokereista hiivasienten avulla

käymälä /kˈæymælæ/ (n)
お手洗い
  vessa, ulkohuone

käynnistysmoottori /kˈæynnɪstˌysmoːtːˌorɪ/ (n)
スターター
  polttomoottorin pyörittämällä käynnistävä sähkömoottori

käyntikortti /kˈæyntɪkˌortːɪ/ (n)
名刺
  pieni kortti, jossa on henkilön yhteystiedot ja monesti myös yrityksen tietoja

käyrä /kˈæyræ/ (n)
曲線
  viiva, joka ei ole kauttaaltaan suora

käyrätorvi /kˈæyrætˌorvɪ/ (n)
角
  varhaisista metsästystorvista kehittynyt vaskipuhaltimiin kuuluva torvi, jonka pituus on 3–4 metriä

käyttäjä /kˈæytːæjæ/ (n)
ユーザー, 利用者
  henkilö, joka käyttää jotakin konetta, laitetta tai muuta työvälinettä

käyttäytyminen /kˈæytːæytˌymɪnen/ (n)
行動
  tapa, jolla elollinen olento käyttäytyy tai toimii

käyttäytyä /kˈæytːæytˌyæ/ (v)
行動する
  toimia jollakin tietyllä tavalla jossakin tilanteessa

käyttää /kˈæytːæː/ (v)
使う, 用いる
  tehdä tai toteuttaa jokin asia jollakin nimenomaisella esineellä, tietokoneohjelmalla tms., pitää jossakin käytössä

käyttö /kˈæytːø/ (n)
使用
  jonkin välineen hyödyntäminen jonkin asian tekemisessä

käyttöjärjestelmä /kˈæytːøjˌærjestˌelmæ/ (n)
オペレーティングシステム
  tietokoneen keskeinen matalan tason tietokoneohjelmisto, joka tarjoaa perustoiminnot tietokoneen käyttämiseen ja toimii rajapintana fyysisen laitteiston ja tietokoneessa toimivien ohjelmistojen välillä

käyttöliittymä /kˈæytːølˌiːtːymæ/ (n)
ユーザーインターフェース
  liittymä, jonka avulla tietokonetta tai muuta tietoteknistä laitetta käytetään

käyttöohje /kˈæytːøˌohje/ (n)
使用法
  jonkin koneen, laitteen, tuotteen tms. käyttämiseen opastava ohje

käyttötili /kˈæytːøtˌilɪ/ (n)
当座預金
  pankkitili, jolla hoidetaan päivittäisiä raha-asioita ja jolle voidaan tallettaa ja jolta voidaan nostaa rahaa

käytännöllinen /kˈæytænnˌøllɪnen/ (adj)
実務経験のある
  josta on käytännön hyötyä
  joka ajattelee tai toimii käytännön näkökulmasta tai liiemmin teoretisoimatta

käytäntö /kˈæytæntø/ (n)
ならわし
  toimivaksi todettu järjestelmällisyyteen pyrkivä toimintatapa

käytävä /kˈæytævæ/ (n)
回廊
  pääsyn mahdollistava kapeahko, pitkänomainen kulkutie tai kulkuväylä

käytäväpaikka /kˈæytævæpˌaikːa/ (n)
通路側の席
  istumapaikka, joka on käytävän vieressä

käytös /kˈæytøs/ (n)
行動
  yksilön tai olion ominainen tai poikkeava menettely tai tapa toimia eri tilanteissa ja olosuhteissa

käännekohta /kˈæːnnekˌohta/ (n)
T字路
  uuden ajanjakson alku

käännynnäinen /kˈæːnnynnˌæinen/ (n)
改宗
  uskonnosta toiseen uskontoon kääntynyt henkilö

käännös /kˈæːnnøs/ (n)
翻訳, 訳
  (kielitiede) teksti, joka on käännetty kieleltä toiselle

käännöslaina /kˈæːnnøslˌaina/ (n)
翻訳借用
  lainasana, joka on muodostettu kääntämällä vieraan kielen sanan osat suoraan

käänteisarvo /kˈæːnteisˌarvo/ (n)
あべこべ
  luvun käänteisarvo on yksi (1) jaettuna ko. luvulla

käänteisluku /kˈæːnteislˌuku/ (n)
逆数
  luku, jonka lukuarvo on ko. luvun käänteisarvo

käänteismatriisi /kˈæːnteismˌatrɪːsɪ/ (n)
逆行列
  matriisi, joka suhtautuu toiseen matriisin siten, että kerrottaessa matriisit kumminkin päin tulos on yksikkömatriisi ts. AB = BA = I

kääntyä /kˈæːntyæ/ (v)
曲がる
  vaihtaa suuntaa; tehdä käännös

kääntäjä /kˈæːntæjæ/ (n)
翻訳者
  kielenkääntäjä, henkilö, joka kääntää tekstiä kieleltä toiselle, vrt. tulkki
コンパイラ
  tietokoneohjelma, joka luo tietokoneohjelman ohjelmointikielisen lähdekoodin perusteella konekielisen ajettavan binääritiedoston

kääntäminen /kˈæːntæmɪnen/ (n)
翻訳
  (käännöstiede) tekstin muuntaminen kielestä toiseen ymmärrettävästi

kääntää /kˈæːntæː/ (v)
翻訳する, 訳す
  tulkita teksti kieleltä toiselle

kääntöpiiri /kˈæːntøpˌiːrɪ/ (n)
回帰線
  leveyspiiri, joka on pohjoisimmalla tai eteläisimmällä kohdalla, johon aurinko johonkin aikaan vuodesta paistaa kohtisuoraan ylhäältä eli zeniitistä; maapallon kääntöpiirien sijainti on noin 23 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä päiväntasaajan molemmin puolin; sijainti on sama kuin maapallon akselikaltevuus

kääntöpuoli /kˈæːntøpˌuolɪ/ (n)
裏
  jonkin esineen toinen puoli, joka voidaan kääntää näkyville; nurja puoli

kääpiö /kˈæːpɪø/ (n)
ドワーフ
  kääpiökasvuinen henkilö; muita suhteellisesti huomattavasti lyhyempi henkilö

kääpiögalaksi /kˈæːpɪˌøɡalˌaksɪ/ (n)
矮小銀河
  pienikokoinen galaksi, joka kiertää usein suurempaa galaksia

kääpiölurikki /kˈæːpɪˌølurˌikːɪ/ (n)
コシアカキスジインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kääretorttu /kˈæːretˌortːu/ (n)
ロールケーキ
  makea leivonnainen, joka muodostuu täytteellä päällystetystä ja rullalle kääritystä kakkulevystä

käärme /kˈæːrme/ (n)
蛇, ヘビ
  alalahkoon Serpentes kuuluva jalaton ja vaihtolämpöinen matelija, jonka sanotaan kehittyneen liskoista

köli /kˈølɪ/ (n)
竜骨
  laivan tai veneen pohjassa sijaitseva uloke, evä tai palkki, joka vakauttaa pituussuuntaista kulkua erityisesti purjeveneissä ja tuulisissa olosuhteissa

kömpelö /kˈømpelø/ (adj)
ぶきっちょ, 不器用
  liikkeissään jäykkä, kankea, hidas, joustamaton; taitamaton, avuton

köyhdyttää /kˈøyhdytːæː/ (v)
貧しい
  tehdä köyhemmäksi; saada köyhtymään

köyhyys /kˈøyhyːs/ (n)
貧困
  köyhänä oleminen, puutteenalaisuus

köyhä /kˈøyhæ/ (adj)
貧乏
  osattomaksi jäänyt, varaton

köysi /kˈøysɪ/ (n)
縄
  muun muassa kiinnittämiseen käytettävä useista kuiduista tai säikeistä palmikoitu tai kierretty paksu naru

köysirata /kˈøysɪrˌata/ (n)
ケーブルウェイ
  kuljetusväline, jossa voimansiirto on toteutettu kuormaa vetävällä köydellä tai vaijerilla

laadukas /lˈaːdukas/ (adj)
品質の良い
  sellainen, jonka laatu on hyvä, laadultaan korkea; laatuisa, tasokas

laahus /lˈaːhus/ (n)
尾
  vaatteen helman maata pitkin ulottuva osa

laaja /lˈaːja/ (adj)
包括的
  suuri alueeltaan tai vaikutukseltaan

laajentua /lˈaːjentˌua/ (v)
広がる
  tulla laajemmaksi

laajuus /lˈaːjuːs/ (n)
程度
  ominaisuus, joka ilmaisee kuinka laajalle jokin ulottuu

laakeri /lˈaːkerɪ/ (n)
軸受
  kone-elin, jonka on tarkoitus vähentää kitkaa ja kulumista pyörivien osien välillä

laakeriseppele /lˈaːkerɪsˌepːele/ (n)
月桂冠
  Laakeripuun oksista ja lehdistä tehty seppele.

laakso /lˈaːkso/ (n)
谷
  alue vuorten tai mäkien välissä

laama /lˈaːma/ (n)
ラマ
  Etelä-Amerikassa kuljetusjuhdaksi jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (), jonka polkuanturat ovat heikosti kehittyneet

laardi /lˈaːrdɪ/ (n)
ラード
  sulatettu ja puhdistettu ihra

laastari /lˈaːstarɪ/ (n)
絆創膏
  ihoon tarraliimalla kiinnittyvä, yleensä kankaasta, muovista tai kuituaineesta tehty lappu, jonka tehtävä on suojata haavaa; kiinnelaastaria käytetään muiden sidosten kiinnittämiseen

laatikko /lˈaːtɪkːo/ (n)
箱
  esine, jossa säilytetään muita esineitä

laatikkoruoka /lˈaːtɪkːorˌuoka/ (n)
片手鍋
  vuokaan tai muuhun paistoastiaan sijoitettuna uunissa kypsennetty ruokalaji

laatta /lˈaːtːa/ (n)
スラブ
  levy, joka kantaa kuormaa pääasiassa kohtisuorassa tasoaan vastaan

laatu /lˈaːtu/ (n)
質
  kvaliteetti, laadukkuus, tekninen tai taiteellinen korkeatasoisuus, hyvyys

laava /lˈaːva/ (n)
ラヴァ
  tulivuorista osittain tai kokonaan sulana purkautuva kiviaines, magma

laboratorio /lˈaborˌatorˌio/ (n)
研究所
  kokeellisiin (tieteellisiin tai teknisiin) tutkimuksiin käytetty tila, sellaisia tutkimuksia tekevä laitos tai osasto taikka eräiden korkeakoulujen toimintayksikkö

labyrintti /lˈabyrˌintːɪ/ (n)
迷路
  sokkelo, käytäväverkosto, jossa on lähtöpaikasta määränpäähän johtavan reitin lisäksi monia umpikujia ja harhauttavia lenkkejä

ladata /lˈadata/ (v)
充電
  liittää johonkin jokin osa tai täyttää käyttöaineella toimintakuntoon saattamiseksi
  täyttää akku sähkövirralla, varata
読み込む
  asettaa panos tuliaseeseen
  siirtää tiedosto massamuistilta tietokoneen muistiin tai ohjelmaan käsiteltäväksi
ダウンロードする
  siirtää Internetistä jokin tiedosto, esim. ohjelma, omalle tietokoneelle, imuroida

ladino /lˈadɪno/ (n)
ラディーノ語
  reconquistan jälkeen Espanjasta paenneitten juutalaisten jälkeläisten puhuma espanjan sukulaiskieli (kielitunnus: lad)

laguuni /lˈaɡuːnɪ/ (n)
ラグーン
  matalasta merenlahdesta kuroutunut vesiallas

lahja /lˈahja/ (n)
贈り物, プレゼント
  vapaaehtoisesti jollekulle annettu asia tai esine, jonka tarkoituksena on yleensä ilahduttaa; annetaan merkkipäivänä tai kiitokseksi
才能, 贈り物
  luontainen kyky tai taipumus, kyky tehdä jotakin hyvin luonnostaan

lahjakas /lˈahjakas/ (adj)
多才
  sellainen, jolla on lahjoja, luontaisia taipumuksia; etevä ja kyvykäs, luonnostaan taitava, erityisen hyvä jossakin asiassa

lahjoittaa /lˈahjoitːaː/ (v)
寄付
  antaa lahjaksi; antaa veloituksetta jotakin jonkun toisen käyttöön ja/tai omistukseen

lahjoittaja /lˈahjoitːˌaja/ (n)
寄贈者
  se, joka lahjoittaa

lahjonta /lˈahjonta/ (n)
賄賂
  lahjusten antaminen ja vastaanottaminen ilmiönä

lahjus /lˈahjus/ (n)
賄賂
  raha tai jokin muu hyötyä tuottava asia, jota käytetään lahjonnassa, kun yritetään vaikuttaa erityisesti poliittisiin päättäjiin omien etujen ajamiseksi

lahko /lˈahko/ (n)
セクト
  mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irtaantunut ryhmittymä tai suuntaus, jolla on edeltäjästään poikkeavia opillisia korostuksia (tässä yhteydessä käytettynä sanalla on usein torjuva tai halventava sävy)
目
  taksonomian hierarkiataso, eliökunnan luokitteluyksikkö, joka on heimon ja luokan välissä

lahna /lˈahna/ (n)
ブリーム
  särkikalojen heimon sivuilta litistynyt korkearakenteinen makean veden ja murtoveden kala (). Lahnan selkäevässä on 12 ruotoa ja pitkässä peräevässä 28–31 ruotoa.

lahota /lˈahota/ (v)
朽ちる
  (eloperäisistä aineista, tav. puusta) muuttua bakteerien ja sienten vaikutuksesta hapellisessa ympäristössä (vertaa sanaan mädäntyä) hauraaksi ja pehmeäksi

lahti /lˈahtɪ/ (n)
湾
  meren tai järven muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

lahtivalas /lˈahtɪvalas/ (n)
ミンククジラ
  hetulavalaisiin kuuluva pienehkö laji, joka elää sekä pohjoisen että eteläisen pallonpuoliskon merialueilla ()

laidun /lˈaidun/ (n)
牧草地
  alue, jolla kasveja ravinnokseen käyttävät kotieläimet laiduntavat

laiha /lˈaiha/ (adj)
稀な
  (eläimestä tai ihmisestä) jolla on vähän ihonalaista rasvaa, hoikka, luiseva

laihdutuskuuri /lˈaihdutˌuskuːrɪ/ (n)
ダイエット
  sellaisen ruokavalion noudattaminen, jonka tavoitteena on laihtuminen yleensä terveydellisistä syistä

laillinen /lˈaillɪnen/ (adj)
合法
  sellainen, joka perustuu voimassa olevaan lakiin, lainmukainen

laillinen maksuväline /lˈaillɪnen mˈaksuvˌælɪne/ (n)
法定通貨
  lainsäädännön mukaan valuutta, jossa verot maksetaan; maksuvälineitä, joita jokainen on velvollinen ottamaan vastaan maksuksi valtion alueella

laillistaminen /lˈaillɪstˌamɪnen/ (n)
合法化
  ammatin laillistaminen on viranomaisen tekemä hallintotoimi, jolla henkilö saa oikeudellisen kelpoisuuden toimia säädöksillä luvanvaraiseksi säännellyssä ammatissa

laillisuusperiaate /lˈaillɪsˌuːsperɪˌaːte/ (n)
法の支配
  se, että ketään ei saa pitää syyllisenä rikokseen eikä tuomita rangaistukseen sellaisen teon perusteella, jota ei tekohetkellä ole laissa säädetty rangaistavaksi

laimentaa /lˈaimentaː/ (v)
薄める
  tehdä vähemmän väkeväksi, intensiiviseksi

laiminlyödä /lˈaimɪnlˌyødæ/ (v)
すっぽかす
  jättää huolehtimatta asianmukaisesti

laina /lˈaina/ (n)
ローン
  tilapäisesti haltuun otettu esine tai raha, joka aiotaan palauttaa tai maksaa takaisin

lainaaja /lˈainaːja/ (n)
借り手
  lainaksi ottaja
貸手
  lainaksi antaja

lainanantaja /lˈainanˌantaja/ (n)
貸手
  tavallisesti liikepankki tai muu rahoituslaitos, joka harjoittaa rahanlainausta eli antolainausta

lainasana /lˈainasˌana/ (n)
外来語
  toisesta kielestä omaksuttu sana

lainata /lˈainata/ (v)
貸す
  antaa jotakin olettaen, että se palautetaan takaisin

lainausmerkki /lˈainausmˌerkːɪ/ (n)
引用符
  suomen kielen välimerkki, jolla erotetaan tekstistä lainattu osa tai puherepliikki. Vastaava symboli ”

laine /lˈaine/ (n)
波
  aalto

lainelauta /lˈainelˌauta/ (n)
サーフボード
  vesiurheilussa käytettävä kelluva pitkänomainen väline, jolla harrastetaan lainelautailua eli surffausta

lainelautailu /lˈainelˌautailu/ (n)
サーフィン
  harrastus tai urheilulaji, jossa liikutaan veden päällä surffi- eli lainelaudalla

lainkaan /lˈaiŋkaːn/ (adv)
全然
  (kysymyslauseessa) edes jonkin verran (puhuja olettaa, että vastaus on kielteinen)

lainsäätäjä /lˈainsæːtˌæjæ/ (n)
立法者
  lakeja säätävä elin; sen jäsen, demokratiassa mahdollisesti kansanedustaja

laipio /lˈaipɪo/ (n)
天井
  huonetilan katto, sisäkatto

laiska /lˈaiska/ (adj)
怠惰
  sellainen, joka on haluton tekemään töitä, jolle ei työnteko maistu

laiskiainen /lˈaiskɪˌainen/ (n)
ナマケモノ
  kolmivarvaslaiskiaisten () tai kaksivarvaslaiskiaisten () heimon eläin
怠け者
  laiska henkilö

laiskotella /lˈaiskotella/ (v)
おこたる
  lepäillä tekemättä mitään

laiskuri /lˈaiskurɪ/ (n)
怠け者
  laiska henkilö

laiskuus /lˈaiskuːs/ (n)
無精
  se, että on laiska

laita /lˈaita/ (n)
端
  kylki, m. kyljen yläreuna

laite /lˈaite/ (n)
装置
  mekaaninen, tiettyä rajattua tarkoitusta varten valmistettu kone

laiton /lˈaiton/ (adj)
非合法
  lainvastainen

laitos /lˈaitos/ (n)
機関, 施設
  erilaisia toimintoja varten muodostettujen toimintayhteisöjen ja muiden toimintakokonaisuuksien sekä tällaisten toimitilojen ym. yleisnimitys, jota käytetään myös yhdyssanojen osana
学部
  yliopiston hallinnollinen kokonaisuus, joka vastaa yhden tai useamman tieteenalan opetuksesta ja tutkimuksesta
編
  jollain tavalla muutettu painos teoksesta

laittaa /lˈaitːaː/ (v)
備える
  tehdä, valmistaa

laittomasti /lˈaitːomˌastɪ/ (adv)
違法
  vastoin lakia

laittomuus /lˈaitːomuːs/ (n)
違法
  lain vastainen olosuhde tai teko

laituri /lˈaiturɪ/ (n)
波止場
  rannassa veden äärellä oleva rakennelma, jota käytetään alusten kiinnitys- tai lastauspaikkana tai vapaa-ajan viettoon

laiva /lˈaiva/ (n)
船
  suurikokoinen vedessä kulkeva alus, yleensä selvästi suurempi kuin vene

laivanupotus /lˈaivanˌupotus/ (n)
海戦ゲーム
  kahden pelaajan peli, jossa pyritään arvaamaan vastustajan ruudukkoon piirrettyjen "laivojen" sijainnit

laivasto /lˈaivasto/ (n)
艦隊
  merivoimien, valtion, varustamon tms. kaikki tai tiettyyn tarkoitukseen käytettävät alukset
  lentoyhtiön lentokonekalusto; käytettävissä olevat ilma-alukset

laivastonsininen /lˈaivastˌonsɪnɪnen/ (adj)
ネイビー
  väriltään laivastossa käytetyn tummansinisen kaltainen

laivastonsininen /lˈaivastˌonsɪnɪnen/ (n)
ネイビー
  monien laivastojen käyttämä tummansininen väri

laji /lˈajɪ/ (n)
種, 種類
  keskenään lisääntymiskelpoisia jälkeläisiä tuottavien yksilöiden joukko, eliölaji: eläinlaji, kasvilaji

lajike /lˈajɪke/ (n)
園芸品種
  (biologia) myyntiin laskettu, nimen saanut kasvin jalostustyön lopputulos

lajitella /lˈajɪtella/ (v)
分類
  järjestää jtk tietyn säännön mukaisesti eri ryhmiin

lajitteleminen /lˈajɪtːˌelemɪnen/ (n)
選別
  jaotteleminen eri lajeihin

lakaista /lˈakaista/ (v)
掃く
  puhdistaa lattiaa tai maata luudalla tai harjalla

lakana /lˈakana/ (n)
シーツ, 敷布
  vuodevaate, joka suojaa patjaa tai peitettä

lakata /lˈakata/ (v)
止まる
  loppua jokin toiminta

lakeija /lˈakeija/ (n)
従僕
  miespuolinen sisäpalvelija

laki /lˈakɪ/ (n)
法律, 法
  valtion lainsäädäntöelimen säätämä kaikkia velvoittava säädös; lain säätämiselle määrättyjä muotoja noudattaen syntynyt valtion tahdon ilmaus, jota on noudatettava

lakimies /lˈakɪmies/ (n)
事務弁護士
  lakien asiantuntija, lakien parissa työskentelevä lainoppinut

lakka /lˈakːa/ (n)
ラッカー
  kovapintaisten esineiden suojaamiseen ja kaunistukseen, pintakäsittelyyn käytettävä aine, joka levitetään sivelemällä tai ruiskuttamalla

lakki /lˈakːɪ/ (n)
かさ
  pehmeitä kangasosia sisältävä, yleensä lipallinen päähine

lakko /lˈakːo/ (n)
ストライキ, 同盟罷業
  työnteon keskeytys, jonka tarkoituksena on saada työnantaja suostumaan työntekijän vaatimuksiin tai osoittaa mieltä työhön liittyviä asioita vastaan

lakkoilla /lˈakːoilla/ (v)
ストライキを起こす
  jäädä pois töistä

lakoninen /lˈakonɪnen/ (adj)
簡潔
  lyhytsanainen

lakritsi /lˈakrɪtsɪ/ (n)
甘草
  lakritsijuurella maustettu makeinen, joka sisältää sokerin ja vehnäjauhon lisäksi monesti myös arabikumia ja salmiakkia ja joka värjätään mustaksi lääkehiilellä

lakritsijuuri /lˈakrɪtsɪjˌuːrɪ/ (n)
カンゾウ
  lakritsikasvin () juuriosa, josta tehdään lakritsia

laktoosi /lˈaktoːsɪ/ (n)
ラクトース
  maidossa esiintyvä galaktoosista ja glukoosista muodostunut disakkaridi, maitosokeri

laktoosi-intoleranssi /lˈaktoːsɪˈintolerˌanssɪ/ (n)
乳糖不耐症
  ihmisen normaalitila, jossa laktoosia eli maitosokeria sisältävät ruoka-aineet aiheuttavat ruoansulatuskanavan oireita, koska ohutsuoleen ei erity tarpeeksi laktaasientsyymiä

lama /lˈama/ (n)
不振
  kansantalouden tilanne jossa bruttokansantuote yleisen määritelmän mukaan laskee (muutos on miinusmerkkistä) vähintään kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä; taloustoiminnan supistumisen kausi, jonka seurauksena usein tavallista enemmän irtisanomisia ja konkursseja; pitkittynyt, vähintään kahden vuosineljänneksen pituinen matalasuhdanne; vakavampi kuin taantuma

lambdakalkyyli /lˈambdakˌalkyːlɪ/ (n)
λ計算
  eräs universaali laskennan malli

lammas /lˈammas/ (n)
羊, ヒツジ
  Ovis aries, sorkkaeläinten lahkon märehtijäin alalahkoon kuuluva nisäkäs, jota pidetään kotieläimenä tuottamaan villaa, lihaa ja turkiksia, joskus maitoa

lammaskoira /lˈammaskˌoira/ (n)
牧羊犬
  lampaiden ja vuohien paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

lammaspaimen /lˈammaspˌaimen/ (n)
牧人
  työkseen lampaita kaitseva henkilö

lampaanliha /lˈampaːnlˌiha/ (n)
羊肉
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava osa lampaasta

lampi /lˈampɪ/ (n)
池
  järveä pienempi vesitäytteinen luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä, usein lähteestä, ja josta ei ole näkyvää laskuväylää vesistöön

lamppu /lˈampːu/ (n)
ランプ
  joko nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta, tai sähköenergiaa käyttävä itsenäinen valaistuslaite; valaisin tai erityisesti sen valoa tuottava osa kuten polttimo

langaton /lˈaŋŋaton/ (adj)
ワイヤレス
  sellainen, jossa ei käytetä fyysisiä johtimia tai valokuituja yhteyksien muodostamiseen

langeta /lˈaŋŋeta/ (v)
はきちがえる
  heittäytyä
侵す
  joutua jkn/jnk harhauttamana jhk

lanka /lˈaŋka/ (n)
糸
  kuituja yhteen kehräämällä valmistettu kiinnitysväline, kutoma- ja ompelutarvike. Kerrattu lanka on valmistettu useista, toisiinsa kierteellä sidotuista säikeistä.

lankakerä /lˈaŋkakˌeræ/ (n)
毛糸玉
  langan säilytysmuoto kierrettynä itsensä tai putken ympärille

lankku /lˈaŋkːu/ (n)
厚板
  poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara, jonka paksuus on yli 38 mm ja leveys on yli 75 mm

lanko /lˈaŋko/ (n)
義兄, 義弟
  oman aviopuolison veli

lankous /lˈaŋkous/ (n)
アフィニティ
  jonkun henkilön ja hänen puolisonsa sukulaisen välinen suhde, avioliittoon perustuva sukulaisuus

lannenikama /lˈannenˌikama/ (n)
腰椎
  selkärangan nikamat 20–24 ylhäältä laskien ()

lannistaa /lˈannɪstaː/ (v)
勇気をそぐ
  viedä jkn into

lannoite /lˈannoite/ (n)
肥
  aine, joka viljelysmaahan levitettynä lisää kasvien käytettävänä olevaa ravinteiden määrää ja tekee viljelysmaan siten hedelmällisemmäksi; lannoitusaine

lanseerata /lˈanseːrˌata/ (v)
投げる
  julkaista (markkinoille)

lanta /lˈanta/ (n)
厩肥
  kasvisravintoa syövän kotieläimen uloste

lantaani /lˈantaːnɪ/ (n)
ランタン
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on La ja järjestysluku 57

lantio /lˈantɪo/ (n)
骨盤
  (lat. pelvis) ihmisen lantio muodostuu lonkkaluista, häpyluiden välisestä häpyliitoksesta ja suoliluiden väliin sijoittuvasta ristiluusta. Lantion tehtävänä on liittää alaraajat vartaloa tukevaan selkärankaan ja samalla suojata suolistoa ja sukupuolielimiä.

lantti /lˈantːɪ/ (n)
硬貨
  metalliraha; pieni metallista valmistettu ympyrän muotoinen maksuväline, kolikko

lanttu /lˈantːu/ (n)
カブカンラン
  kaaleihin kuuluva ristikukkainen juureskasvi Brassica napus napobrassica, joka on syntynyt kaalin ja nauriin risteytymästä

lao /lˈao/ (n)
ラオス語
  (kielitiede) laon kieli (kielitunnus: lo)
  lao-kansaan kuuluva, etnisesti laolainen

laosilainen /lˈaosɪlˌainen/ (adj)
ラオの
  Laosiin kuuluva tai liittyvä

laosilainen /lˈaosɪlˌainen/ (n)
ラオの
  Laosista kotoisin oleva henkilö

lapaluu /lˈapaluː/ (n)
肩甲骨
  selässä kylkiluiden takana sijaitseva hartian luihin kuuluva, parillinen solisluuhun ja olkaluuhun niveltyvä litteä kolmiomainen luu, scapula

lape /lˈape/ (n)
向かう
  litteän kappaleen leveämpi sivu; kapeampaa sivua kutsutaan syrjäksi

lapintiainen /lˈapɪntɪˌainen/ (n)
シベリアコガラ
  taigalla elelevä hömötiaista muistuttava lintulaji ()

lapio /lˈapɪo/ (n)
シャベル, スコップ
  kaivamiseen tai luomiseen käytetty puu-, metalli- tai muovivartinen kaivu- tai luontityökalu, jossa on metallinen, joskus puinen tai muovinen, käyttöä varten muotoiltu lapa

lappo /lˈapːo/ (n)
サイフォン
  putki, jolla voidaan juoksuttaa nestettä astiasta reunan yli alipainetta hyödyntäen; imujuoksutin

lapsenlapsi /lˈapsenlˌapsɪ/ (n)
孫
  ihmisen jälkeläinen toisessa sukupolvessa

lapsenmurha /lˈapsenmˌurha/ (n)
子殺し
  itse synnyttämänsä imeväisikäisen lapsen murhaaminen

lapseton /lˈapseton/ (adj)
子供のいない
  jolla ei ole omia lapsia (harkitusti tai tahattomasti); johon ei kuulu lapsia

lapsi /lˈapsɪ/ (n)
子供, 子
  nuori ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut
  ihmisen jälkeläinen

lapsivesi /lˈapsɪvˌesɪ/ (n)
羊水
  kohdussa sikiön ympäröivä vesi, joka synnytyksessä vuotaa ulos

lapsuus /lˈapsuːs/ (n)
子供時代
  aika, jolloin ihminen on lapsi; syntymästä murrosikään t. nuoruuteen asti

laryngiitti /lˈaryŋŋˌiːtːɪ/ (n)
喉頭炎
  kurkunpään tulehdus

lasagne /lˈasaɡne/ (n)
ラザニア
  italialainen pastaruoka, jossa lasagnelevyjen välissä on tyypillisesti kerroksittain jauhelihakastiketta ja juustokastiketta

laser /lˈaser/ (n)
レーザー
  tekniikka, jolla vahvistetaan valoa stimuloidulla emissiolla

lasersäde /lˈasersˌæde/ (n)
レーザービーム
  näkyvä laservalon keila

lasi /lˈasɪ/ (n)
ガラス, グラス
  kivennäisaineseosten sulatteen jähmettyessä syntyvä kova, amorfinen aine

lasiainen /lˈasɪˌainen/ (n)
ガラス体
  linssin ja verkkokalvon välin täyttävä kirkas hyytelömäinen aine silmässä

lasikatto /lˈasɪkˌatːo/ (n)
ガラスの天井
  etenkin sukupuolten tasa-arvokeskustelussa käytetty vertauskuva näkymättömästä esteestä, joka estää naisten urakehityksen kaikkein korkeimpiin virkoihin

lasite /lˈasɪte/ (n)
釉薬
  keraamisen esineen pinnan ohut lasikerros

lasittaja /lˈasɪtːˌaja/ (n)
ガラス屋
  lasiosien asennusta, leikkausta ja muuta muotoilua tekevä henkilö, erityisesti ikkuna- tai rakennuslasin asentaja

laskea /lˈaskea/ (v)
数える
  tehdä laskutoimituksia; arvioida matemaattisesti; selvittää lukumäärä, ottaa luku
下げる
  siirtää jokin alaspäin
減らす
  vähentyä, tulla alaspäin joltain tasolta
  vähentää
投げる
  johtaa johonkin

laskentatoimi /lˈaskentatˌoimɪ/ (n)
会計
  toiminta, jonka tehtävänä on kuvata rahaprosessia, kerätä, rekisteröidä ja analysoida yrityksen tai muun organisaation toimintaa kuvaavia taloudellisia laskelmia

laskeutua /lˈaskeutˌua/ (v)
降りる
  tulla alas hallitusti
上陸
  (erityisesti) siirtyä lennosta maan varaan

laskeutuja /lˈaskeutˌuja/ (n)
ランダー
  avaruusalus, joka laskeutuu taivaankappaleen pinnalle

laskiaispulla /lˈaskɪˌaispulla/ (n)
セムラ
  laskiaisena syötävä pulla, jossa on yleensä kermavaahtoa sekä mansikkahilloa tai mantelimassaa

laskiaistiistai /lˈaskɪˌaistɪːstai/ (n)
パンケーキ・デイ
  tuhkakeskiviikkoa edeltävä tiistai, joka on läntisessä kristillisyydessä viimeinen päivä ennen paastoa ja siksi perinteisesti juhla- ja karnevaalipäivä

laskimo /lˈaskɪmo/ (n)
静脈
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämeen päin

laskin /lˈaskɪn/ (n)
計算機
  mekaaninen tai elektroninen laite, joka suorittaa laskutoimituksia annettujen ohjeiden mukaan

lasku /lˈasku/ (n)
勘定
  laskutehtävä esim. kotiläksynä

laskutikku /lˈaskutˌikːu/ (n)
計算尺
  viivaimen mallinen väline mittaamiseen ja mittayksikkömuunnosten suorittamiseen

laskutoimitus /lˈaskutˌoimɪtus/ (n)
演算
  toimenpide, jossa yhdestä tai useammasta luvusta muodostetaan jonkin säännön mukaisesti uusi luku

laskuvarjo /lˈaskuvˌarjo/ (n)
パラシュート
  aiemmin silkistä, nykyisin yleensä nailonista valmistettu valjaskiinnitteinen, rakenteeltaan alta avoin pallomainen (ilmanvastukseen perustuva) tai patjamainen (liito-ominaisuuteen ja siiven nostovoimaan perutuva) laite, jota käytetään ensisijaisesti hidastamaan vapaata pudotusta ilmassa

laskuvarjojääkäri /lˈaskuvˌarjojˌæːkærɪ/ (n)
空挺兵
  maavoimien sotilas, joka siirtyy taistelukentälle hyppäämällä lentokoneesta laskuvarjon varassa

lasta /lˈasta/ (n)
スパーテル
  litteä ja leveä työkalu, jolla levitetään tai siirretään aineita

lastata /lˈastata/ (v)
積み込む
  tehdä kuormaa, kuormata

lastenhoitaja /lˈastenhˌoitaja/ (n)
ナニー
  henkilö, joka valvoo lapsia työkseen päiväkodissa tai lapsen kotona

lastenkoti /lˈasteŋkˌotɪ/ (n)
孤児院
  yhteiskunnallinen tai yksityinen laitos, jossa asuu huostaan otettuja ja orpoja lapsia

lastenlääkäri /lˈastenlˌæːkærɪ/ (n)
小児科医
  lapsiin ja lastentauteihin erikoistunut lääkäri, pediatri

lastensairaala /lˈastensˌairaːla/ (n)
小児病院
  sairaala, jossa hoidetaan pääasiassa vain lapsia

lastenvaunut /lˈastenvˌaunut/ (n)
ベビーカー
  työnnettävät vaunut, joissa on päällä kuomu, jotka on tarkoitettu pienen lapsen kuljetukseen

lastu /lˈastu/ (n)
チップス
  puusta vuolemalla irrotettu suikale

lateksi /lˈateksɪ/ (n)
ラテックス
  mikroskooppisen polymeerihiukkasten ja veden muodostama seos, eli emulsio

latentti /lˈatentːɪ/ (adj)
潜在的
  piilevä

latina /lˈatɪna/ (n)
ラテン語
  latinan kieli (kielitunnus: la), alkuaan Italiassa Latiniumin maakunnassa latinien puhuma indoeurooppalaisten kielten italialaisen kieliryhmän kieli, joka oli myös antiikin roomalaisten kieli

latinalainen /lˈatɪnalˌainen/ (adj)
ラテン
  latinaan liittyvä
  katolisuuden läntiseen riitukseen, latinalaiseen riitukseen, liittyvä
  Latina-nimisestä kaupungista tai maakunnasta peräisin oleva

lattia /lˈatːɪa/ (n)
床
  huoneen pohjana oleva rakenne, jonka päällä yleensä kävellään

lattialämmitys /lˈatːɪalˌæmmɪtys/ (n)
床暖房
  rakennusten lämmönjakotapa, jossa rakennuksen lattiassa kiertävä lämmitysaine tai sähkövastus luovuttaa lämpöään lattiaan ja lattiasta lämpö edelleen siirtyy huoneilmaan

lattiarätti /lˈatːɪarˌætːɪ/ (n)
モップ
  (arkikieltä) rätti, jolla pyyhitään lattiaa tai joka on tarkoitettu lattian pyyhkimiseen

latu /lˈatu/ (n)
シュプール
  lumeen tehty kulku-ura, jota pitkin on helppo hiihtää

laturi /lˈaturɪ/ (n)
チャージャー
  laite, jota käytetään akun lataamiseen

latva-artisokka /lˈatvaˈartɪsˌokːa/ (n)
アーティチョーク
  viljelykasvi (), jonka mykeröä suojaavat suomut ja kukkapohja ovat syötäviä

latvia /lˈatvɪa/ (n)
ラトビア語
  latvian kieli (kielilyhenne: lv), Latviassa puhuttava indoerooppalaisten kielten balttilaiseen ryhmään kuuluva kieli.

latvialainen /lˈatvɪalˌainen/ (n)
ラトビア人
  pysyvästi Latviassa asuva henkilö
  Latvian kansalainen
  syntyperältään latvialainen

lauantai /lˈauantai/ (n)
土曜日, どようび
  viikon kuudes päivä, päivä perjantain ja sunnuntain välissä

lauhdutin /lˈauhdutɪn/ (n)
復水器
  lämmönsiirrin, jossa virtaava höyry tai kaasu lauhdutetaan kondensoimalla nesteeksi siirtämällä lämpöenergiaa fluidista toiseen virtaavaan aineeseen tai ympäristöön

laukaista /lˈaukaista/ (v)
発射
  panna liikkeelle

laukaisu /lˈaukaisu/ (n)
発射
  se, että laukaistaan jotakin (esim. ase tai raketti)

laukaisualusta /lˈaukaisˌualˌusta/ (n)
発射台
  alusta, jonka päältä raketti laukaistaan

laukaus /lˈaukaus/ (n)
射撃
  tuliaseen laukaiseminen; ammuttu luoti
発射
  kiekon lyönti mailalla tai pallon potku maalia kohti

laukkaratsastaja /lˈaukːarˌatsastˌaja/ (n)
騎手
  ammattilaisratsastaja laukkakilpailussa, jockey

laukku /lˈaukːu/ (n)
かばん
  kankaasta tai nahasta valmistettu kantoväline, jossa voi säilyttää ja kuljettaa tavaroita

laulaa /lˈaulaː/ (v)
歌う, 鳴く
  tuottaa ääntä yhtenäisen uloshengitysvirtauksen kulkiessa äänihuulten välistä siten että noudatetaan säveltaajuuksia ja säilytetään sävelten kesto sekä tyypillisesti lausutaan laulunsanat suu avoinna edellä mainitulla tavalla vokaaleja pidentäen

laulaja /lˈaulaja/ (n)
歌手
  henkilö, joka laulaa eli tuottaa äänielimillään musiikkia

laulaja-lauluntekijä /lˈaulajalˈauluntˌekɪjæ/ (n)
シンガーソングライター
  muusikko, joka säveltämisen ja sanoittamisen lisäksi laulaa itse kappaleensa sekä usein säestää itseään jollakin soittimella

laulajatar /lˈaulajatar/ (n)
女性歌手
  naispuolinen laulaja; naislaulaja

laulu /lˈaulu/ (n)
歌, 歌曲
  ihmisäänellä aikaan saatua musiikkia
  laulettavaksi tarkoitettu teksti ja siihen liittyvä sävellys

laulukaskas /lˈaulukˌaskas/ (n)
蝉
  laulukaskaiden yläheimoon () kuuluvia kaskaita

laulukirja /lˈaulukˌirja/ (n)
ソングブック
  kirja, jossa on laulujen sanoja

laulumesikko /lˈaulumesˌikːo/ (n)
ウタイミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lauma /lˈauma/ (n)
群れ
  eläinten, erityisesti maanisäkkäiden joukko

lause /lˈause/ (n)
文
  ihmiskielten kielenkäytön yksikkö, jossa sanotaan ainakin yksi asia, ilmaistaan ajatus. Lauseessa on predikaatti ja usein myös subjekti.

lauseke /lˈauseke/ (n)
句
  pääsanan ja sen laajennuksien muodostama yhtäjaksoinen kokonaisuus
数式
  hyvin muodostettu ja laillinen yhdistelmä matemaattisia symboleja
  ohjelmoinnissa arvojen ja funktioiden yhdistelmä, joka evaluoituu tietyksi luku- tai totuusarvoksi tai määrittää jonkin joukon

lauseoppi /lˈauseˌopːɪ/ (n)
統語論
  (kielitiede) kieliopin osa, jossa käsitellään lauseen osia ja rakennetta

lausua /lˈausua/ (v)
発音
  ääntää sana

lauta /lˈauta/ (n)
板
  lankkua ohkaisempi ja rimaa leveämpi poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara (paksuus on alle 38 mm ja leveys yli 75 mm)

lautakunta /lˈautakˌunta/ (n)
ボード
  tiettyä tehtävää varten asetettu monien henkilöiden muodostama toimielin

lautanen /lˈautanen/ (n)
皿
  kattaukseen kuuluva matala syömä-, tarjoilu- tai koristeastia

lautapeli /lˈautapˌelɪ/ (n)
ボードゲーム
  peli, jossa yl. kahdesta neljään pelaajaa saa siirrellä vuorokerroin pelinappuloita erityisellä pelilaudalla tiettyjen sääntöjen mukaan

lautasliina /lˈautaslˌiːna/ (n)
ナプキン
  paperinen tai kankainen liina, johon pyyhitään suuta ruokailun jälkeen

lautta /lˈautːa/ (n)
いかだ
  pölleistä tai tukeista koottu tilapäinen kelluva liikkumisväline, puulautta
フェリー
  sisävesien alus, liikenneväline, joka kuljettaa joen tai vastaavan ylitse, lossi

lava-auto /lˈavaˈauto/ (n)
ピックアップ
  auto, jonka takaosassa on lava tavaroiden kuljettamiseksi

lavantauti /lˈavantˌautɪ/ (n)
腸チフス
  vakava suolistoinfektio, jonka aiheuttaa Salmonella typhi -bakteeri, tyyfus

lavastaa /lˈavastaː/ (v)
着せる
  lavastaa syylliseksi saada johonkin tekoon syytön näyttämään syylliseltä

lawrencium /lˈavrensium/ (n)
ローレンシウム
  eräs alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Lr ja järjestysluku 103

legenda /lˈeɡenda/ (n)
神話, 伝説
  mytologinen sankaritaru
伝説
  sankaritarun päähenkilö

legioona /lˈeɡɪˌoːna/ (n)
軍団
  roomalainen sotajoukko, joka koostui noin 6000 miehestä

lehdistö /lˈehdɪstø/ (n)
木の葉
  kasvin, varsinkin puun lehdet
メディア
  aikakaus- ja sanomalehdet

lehdistönvapaus /lˈehdɪstˌønvapaus/ (n)
報道の自由
  tiedotusvälineiden vapaus sensuurista ja valtion ja esivallan painostuksesta

lehdistötiedote /lˈehdɪstøtˌiedote/ (n)
プレスリリース
  lehdistölle julkaistava tiedote

lehdistötilaisuus /lˈehdɪstˌøtɪlˌaisuːs/ (n)
記者会見
  tiedotustilaisuus joukkotiedotusvälineiden edustajille

lehmus /lˈehmus/ (n)
リンデン
  metsälehmus (), lehtipuu, jolla on suuret sydämenmuotoiset lehdet

lehmä /lˈehmæ/ (n)
牛, 雌牛
  naaraspuolinen, vähintään kerran synnyttänyt nauta; monien muidenkin märehtijöiden naarassukupuolta kutsutaan lehmäksi

lehmänkello /lˈehmæŋkˌello/ (n)
カウベル
  lehmän kaulaan laitettava soittokello
  ontosta avonaisesta metallikuoresta muodostuva lyömäsoitin

lehmänmaito /lˈehmænmˌaito/ (n)
牛乳
  lehmän tuottama maito

lehti /lˈehtɪ/ (n)
葉, 葉っぱ
  kasvinosa, johon kuuluvat lehtiruoti, lehtilapa ja lehtikanta
  vihon tai lehtiön yksi arkki tai kirjan yksi yleensä molemmin puolin painettu kahdesta sivusta muodostuva kokonaisuus
葉
  sanomalehti, aikakauslehti tai muu säännöllisesti ilmestyvä yleensä painettu julkaisu

lehtikaali /lˈehtɪkˌaːlɪ/ (n)
ケール
  tummanvihreä, voimakkaanmakuinen lehtivihannes (Brassica oleracea var. sabellica)

lehtikuusi /lˈehtɪkˌuːsɪ/ (n)
カラマツ
  mikä tahansa Larix-sukuinen havupuu

lehtivihreä /lˈehtɪvˌihreæ/ (n)
クロロフィル
  klorofylli

lehtokurppa /lˈehtokˌurpːa/ (n)
ヤマシギ
  Scolopax rusticola, Suomessa maan etelä- ja keskiosissa yleinen kahlaaja

leija /lˈeija/ (n)
凧, たこ
  muovinen, paperinen tai kankainen lennokki, jota lennätetään tuulisella säällä pitkän narun päässä

leijona /lˈeijona/ (n)
ライオン, 獅子
  kissaeläimiin kuuluva petoeläin (Panthera leo), joka elää villinä Afrikan savanneilla ja Intiassa

leijonanosa /lˈeijonˌanosa/ (n)
旨い汁
  suurin osa, valtaosa

leijulauta /lˈeijulˌauta/ (n)
ホバーボード
  fantasiaelokuvissa esiintyvä kuvitteellinen liikkumaväline, joka kulkee ilmassa vapaasti leijuen

leikata /lˈeikata/ (v)
切る
  osittaa saksilla, veitsellä tai muulla teräaseella

leikkaus /lˈeikːaus/ (n)
積集合
  kahden joukon yhteiset alkiot

leikkauspiste /lˈeikːauspˌiste/ (n)
交点
  suorien tai käyrien yhtymäkohta; se kohta, jossa ne leikkaavat toisensa

leikkaussali /lˈeikːaussˌalɪ/ (n)
オペルーム
  tila, jossa kirurginen toimenpide tehdään

leikkausveitsi /lˈeikːausvˌeitsɪ/ (n)
メス
  kirurgisissa operaatioissa kudosten leikkaamiseen käytettävä veitsi

leikki /lˈeikːɪ/ (n)
遊び
  toiminta, jota tehdään huvin vuoksi, erityisesti lasten kesken

leikkijä /lˈeikːɪjæ/ (n)
奏者
  henkilö, joka leikkii

leikkikalu /lˈeikːɪkˌalu/ (n)
玩具
  lelu, leikkimistä varten valmistettu esine, joskus myös toiminnallinen laite

leikkiä /lˈeikːɪæ/ (v)
遊ぶ
  puuhailla askareissa, joita kutsutaan leikiksi; usein huvin vuoksi, yksin tai toisten lasten kanssa, spontaanisti tai ohjattuna

leikkuulauta /lˈeikːuːlˌauta/ (n)
まな板
  leikkaamiseen tarkoitettu muovinen tai puinen keittiöväline

leikkuupuimuri /lˈeikːuːpwˌimurɪ/ (n)
コンバインハーベスター
  kone, jolla korjataan vilja ja erotellaan jyvät oljista ja ruumenista

leimahdus /lˈeimahdus/ (n)
フラッシュ
  kaasuuntuneen aineen äkillinen syttyminen

leimasin /lˈeimasɪn/ (n)
判子
  laite, jonka kohokuvion ja musteen avulla painetaan leima

leinikki /lˈeinɪkːɪ/ (n)
キンポウゲ
  jokin leinikkien () sukuun kuuluva kasvi

leipoa /lˈeipoa/ (v)
焼く
  valmistaa leivonnaisia, jotka yleensä paistetaan

leipominen /lˈeipomɪnen/ (n)
焼く
  leipoa-verbistä muodostettu teonnimi

leipomo /lˈeipomo/ (n)
パン屋
  paikka, jossa leivotaan leipomotuotteita

leipuri /lˈeipurɪ/ (n)
パン屋, パン屋さん
  Henkilö, joka leipoo, useimmiten ammatikseen.

leipä /lˈeipæ/ (n)
パン
  viljasta jauhetuista jauhoista ja nesteestä leipomalla ruoaksi valmistettava leipomotuote

leiri /lˈeirɪ/ (n)
キャンプ
  paikka jossa majoitutaan tiettyä tarkoitusta varten tilapäismajoituksessa kuten teltoissa tai parakeissa

leirintäalue /lˈeirɪntˌæalˌue/ (n)
キャンプサイト
  tilapäiseen vapaa-ajan majoitukseen tarkoitettu alue, johon voi pysähtyä asuntovaunulla tai -autolla, pystyttää teltan tai monissa tapauksissa myös vuokrata mökin

leishmaniaasi /lˈeishmanɪˌaːsɪ/ (n)
リーシュマニア症
  minkä tahansa -sukuun kuuluvan harvasiimaeliön aiheuttama sairaus

leivinjauhe /lˈeivɪnjˌauhe/ (n)
ベーキングパウダー
  leivonnassa käytetty kohottaja-ainesosa

leivos /lˈeivos/ (n)
ペースト
  usein pala makeaa täytekakkua tai erityinen annoskokoinen määrämuotoon tehty ja koristeltu leivonnainen, jota syödään pikkulusikalla tai haarukalla

leivänmuru /lˈeivænmˌuru/ (n)
くず
  leivästä irronnut murunen

leivänpaahdin /lˈeivæmpˌaːhdɪn/ (n)
トースター
  kodinkone jolla voi paahtaa leipäviipaleita lämpimiksi ja rapeiksi.

leka /lˈeka/ (n)
スレッジハンマー
  raskas, rautainen ja pitkävartinen työkalu, jolla voi mm. hakata paaluja maahan ja lyödä halkaisukiiloja puiden halkaisemiseksi, moukari

lekseemi /lˈekseːmɪ/ (n)
語彙素
  sanan kaikki taivutusmuodot käsittävä abstraktio, leksikkoon kuuluva leksikaalinen vapaa morfeemi

leksikko /lˈeksɪkːo/ (n)
語彙
  johonkin kieleen kuuluva tai johonkin alaan liittyvä sanasto

leksikologia /lˈeksɪkˌoloɡˌia/ (n)
語彙論
  sanasto-oppi, sanastontutkimus

lemmikki /lˈemmɪkːɪ/ (n)
勿忘草
  jokin suvun kasveista, jotka tekevät pieniä viisiterälehtisiä vaaleansinisiä kukkia

lemmikkieläin /lˈemmɪkːˌielæin/ (n)
ペット
  ihmisen seuralaisenaan pitämä eläin

lempinimi /lˈempɪnˌimɪ/ (n)
愛称
  kutsumanimi, lisänimi, liikanimi

lemu /lˈemu/ (n)
臭い
  paha haju, löyhkä

leninismi /lˈenɪnˌismɪ/ (n)
レーニン主義
  Leninin poliittinen ideologia

lenkkeily /lˈeŋkːeily/ (n)
ジョギング
  lenkkeileminen

lenkki /lˈeŋkːɪ/ (n)
向かう
  yhdysside, linkki

lennokki /lˈennokːɪ/ (n)
ドローン
  miehittämätön ilma-alus, jota käytetään mm. leluina, harrastekäytössä, sotilaskäytössä, mittauksessa, valokuvauksessa ja tavarantoimituksessa

lennonjohtotorni /lˈennonjˌohtotˌornɪ/ (n)
管制塔
  lentokentän torni, josta liikenteenjohto voi tarkkailla kentän tapahtumia

lennosto /lˈennosto/ (n)
飛行隊
  eräs ilmavoimien operatiivinen joukko-osasto, joka jaetaan laivueisiin

lennätin /lˈennætɪn/ (n)
電信
  sähköinen järjestelmä ja media viestien välittämiseen pitkien etäisyyksien päähän sovittuja merkkejä käyttäen

lennättää /lˈennætːæː/ (v)
飛ばす
  saattaa lentämään; kuljettaa lentämällä

lento /lˈento/ (n)
フライト, 飛行
  lentämisen tapahtuma

lentoasema /lˈentoˌasema/ (n)
空港
  yleensä henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu ilmailuliikennepaikka; lentopaikka, jossa ilmaliikennepalvelu on pysyvästi järjestetty

lentoemäntä /lˈentoemˌæntæ/ (n)
スチュワーデス
  naispuolinen henkilö, joka palvelee matkustajia lentokoneessa

lentokenttä /lˈentokˌentːæ/ (n)
空港
  tasainen maasta toimivien lentokoneiden nousu- ja laskeutumisalue, jossa on kiitoradat ja lentotoimintaan tarvittava varustus

lentokone /lˈentokˌone/ (n)
飛行機, 航空機
  siivin varustettu ilma-alus, jolla kuljetetaan matkustajia ja rahtia

lentopaikka /lˈentopˌaikːa/ (n)
飛行場
  tilapäisessä lentotoiminnassa käytetty laskeutumis-, lentoonlähtö- ja tankkauspaikka, joka ei yleensä kuulu lentokenttäluokitukseen

lentopallo /lˈentopˌallo/ (n)
バレーボール
  pallopeli, jossa palloa lyödään käsin korkean verkon yli kentän puolelta toiselle
  tietynlainen ilmatäytteinen pallo, jolla ko. peliä pelataan

lentoposti /lˈentopˌostɪ/ (n)
航空便
  lentoteitse kuljetettava posti

lentorata /lˈentorˌata/ (n)
弾道
  vakiossa gravitaatiossa ilman tukivoimia liikkuvan kappaleen noudattama reitti

lentotukialus /lˈentotˌukɪalus/ (n)
航空母艦, 空母
  suuri hävittäjäkoneita kantamaan kykenevä kiitoradallinen sota-alus

lentoyhtiö /lˈentoˌyhtɪø/ (n)
エアライン
  yhtiö, joka kuljettaa matkustajia tai rahtia ilmateitse lentokoneita tai helikoptereita käyttäen

lentäjä /lˈentæjæ/ (n)
操縦士
  henkilö, jolla on koulutus, viranomaisen myöntämä lupa (lentolupakirja) ja lääketieteellinen kelpoisuus ohjata eli lentää ilmassa liikkuvaa kulkuneuvoa, esim. lentokonetta

lentävä lautanen /lˈentævæ lˈautanen/ (n)
空飛ぶ円盤
  ufo

lentää /lˈentæː/ (v)
飛ぶ
  liikkua ilmassa

leopardi /lˈeopˌardɪ/ (n)
ヒョウ
  pantteri, eräs Afrikassa ja Aasiassa elävä, jonkin verran leijonaa pienempi kissaeläinlaji () tai sen yksilö

lepakko /lˈepakːo/ (n)
蝙蝠
  siipijalkainen, Chiroptera-lahkon nisäkäs, joka kykenee lentämään lenninräpylöidensä avulla

lepo /lˈepo/ (n)
休み
  nukkuminen tai kiireetön paikoillaan oleminen, rauhoittuminen

leppä /lˈepːæ/ (n)
ハンノキ
  koivukasveihin kuuluvan Alnus-suvun puulaji

leppäkerttu /lˈepːækˌertːu/ (n)
天道虫
  jokin heimon () lajeista, pieni puolipallon muotoinen kovakuoriainen

lepra /lˈepra/ (n)
癩病
  (patologia) spitaali, -bakteerin aiheuttama sairaus

leptoni /lˈeptonɪ/ (n)
レプトン
  eräitä alkeishiukkasia; fermioni, jonka spin on ½

lesbo /lˈesbo/ (n)
レズビアン, レズ, 同性愛の女性 どうせいあいのじょせい
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva nainen

lese /lˈese/ (n)
糠
  jyvän kuori, siementä ympäröivä kasvikuitu, yleensä jauhettuna lesejauhona; myllyssä viljaa kuorittaessa leseeseen jää jonkin verran siemenen valkuaista

leski /lˈeskɪ/ (n)
後家, 未亡人
  ihminen, jonka puoliso on kuollut

leskimies /lˈeskɪmies/ (n)
寡夫
  miespuolinen leski

letaali /lˈetaːlɪ/ (adj)
必殺
  kuoleman aiheuttava

letto /lˈetːo/ (n)
フェン
  puuton ja runsasravinteinen suotyyppi

lettu /lˈetːu/ (n)
クレープ
  juoksevan notkeasta taikinasta pannulla nopeasti paistettu ohut, hieman suolainen litteä leivonnainen, joka usein nautitaan sokeroituna tai hillon kera, mieluimmin lämpimänä

leuka /lˈeuka/ (n)
あご, 顎
  ihmisen kasvojen alaosa, suuta ympäröivät luut, joiden ylä- ja alaosassa hampaat ovat kiinni, muodostaa leukaparin, jonka muodostavat yläleuka (maxilla) ja alaleuka (mandibula)

leukemia /lˈeukemˌia/ (n)
白血病
  veren valkosolujen syöpä

leukosyytti /lˈeukosˌyːtːɪ/ (n)
白血球
  valkosolu

leveys /lˈeveys/ (n)
巾
  vaakasuunnassa etäisyys sivulta toiselle
ラチチュード
  maapallon koordinaatistossa vaakaviiva

leveyspiiri /lˈeveyspˌiːrɪ/ (n)
緯線
  päiväntasaajan ja sen kanssa samansuuntaiset maapalloa leikkaavat pikkuympyrät; niihin perustuva pohjois–eteläsuuntaisen sijainnin ilmoittamiseen käytettävä asteikko

leveä /lˈeveæ/ (adj)
広い
  sellainen, jolla on paljon mittaa ja ulottuvuutta leveyssuunnassa, laaja sivusuunnassa

levitaatio /lˈevɪtˌaːtɪo/ (n)
空中浮揚
  fysiikassa esineiden ilmassa pitäminen magneettien avulla

levite /lˈevɪte/ (n)
展開
  leivälle levitettäväksi tarkoitettu elintarvike

levittää /lˈevɪtːæː/ (v)
伸ばす
  tehdä leveämmäksi
  aukaista jokin kokoon taitettu täyteen pituuteensa
  tehdä jostakin aineesta tasainen kerros pinnalle
伝播する
  saattaa laajalle alueelle, useitten vastaanottajien saataville

levottomuus /lˈevotːomuːs/ (n)
不安心
  se, että on levoton

levyautomaatti /lˈevyˌautomˌaːtːɪ/ (n)
ジュークボックス
  ravintolassa tms. käytetty, usein kolikkokäyttöinen sähkömekaaninen laite, jonka sisältämästä levyvalikoimasta asiakas saattoi valita haluamansa kappaleen

levyke /lˈevyke/ (n)
ディスケット
  tietokoneen tallennusväline, jossa on pyörivä magneettinen kiekko sijoitettuna muovikuoren sisään; edustaa vanhentunutta, käytöstä poistunutta tekniikkaa

levykeasema /lˈevykˌeasˌema/ (n)
フロッピーディスクドライブ
  magneettisuutta hyväkseen käyttävä massamuistilaite

levyosio /lˈevyˌosɪo/ (n)
パーティション
  tietokoneen massamuistilta varattu alue tiedostojärjestelmälle

levypallo /lˈevypˌallo/ (n)
リバウンド
  koripallossa korin taustalevystä kimpoava pallo

levytanko /lˈevytˌaŋko/ (n)
バーベル
  tanko, johon kiinnitetään levypainoja

levä /lˈevæ/ (n)
藻類
  monenlaisia aitotumallisia yksi- tai monisoluisia eliöitä, joista osa luetaan protisteihin ja osa kasvikuntaan

levällään /lˈevællæːn/ (adv)
ばらばら
  hajallaan, hajotettuna

levätä /lˈevætæ/ (v)
休む
  olla kuluttamatta voimiansa

liata /lˈiata/ (v)
汚す
  tehdä likaiseksi, sotkea

liberaali /lˈiberˌaːlɪ/ (adj)
リベラル
  liberaalisen politiikan mukainen

liberaali /lˈiberˌaːlɪ/ (n)
リベラル
  liberalismin kannattaja, liberaalisen puolueen jäsen, liberalisti

liberalismi /lˈiberalˌismɪ/ (n)
自由主義
  ideologia tai poliittinen suuntaus, joka pitää yksilönvapautta, vapautta jostakin ja vapautta johonkin, keskeisenä arvona, ja nykyisin yleensä taloudellista vapautta

liberalisti /lˈiberalˌistɪ/ (n)
リベラル
  liberalismin kannttaja; paremmin liberaali

libertarismi /lˈibertarˌismɪ/ (n)
リバタリアニズム
  aate, joka yksilön tasolla katsoo, että henkilöllä tulee olla täysi vapaus tehdä mitä itse haluaa edellyttäen, että suo tämän vapauden myös muille, ja valtion suhteen kannattaa muissa suhteissa minimivaltiota, mutta katsoo kuitenkin väkivaltakoneiston ylläpidon kuuluvan valtiovallalle

libido /lˈibɪdo/ (n)
リビドー
  sukupuolinen halukkuus, sukupuolivietti

libretto /lˈibretːo/ (n)
台本
  laajamittaisen vokaalimusiikkiteoksen, esimerkiksi oopperan, operetin, oratorion tai passion teksti

lieju /lˈieju/ (n)
泥
  pehmeä, hienojakoinen ja vetinen maalaji, joka syntyy vesistöjen pohjalle kerääntyvästä orgaanisesta aineksesta

liekki /lˈiekːɪ/ (n)
炎, 火炎
  tulen näkyvä muoto, kaasun yhtyessä ilman happeen tapahtuvaan palamiseen liittyvä valoilmiö

liekkipyrstöamatsoni /lˈiekːɪpˌyrstøamˌatsonɪ/ (n)
アカオボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

liemi /lˈiemɪ/ (n)
コンソメ
  keitossa tai keitoksessa oleva neste

liennytys /lˈiennytys/ (n)
デタント
  jännitteiden purkaminen kiristyneessä tilanteessa tai olosuhteessa

lieriö /lˈierɪø/ (n)
シリンダー
  geometrinen muoto, jossa kaksi pohjaa ja vaippa, pohjat ovat yhdensuuntaiset ja yhtenevät

liesi /lˈiesɪ/ (n)
コンロ
  alkuaan muurattuun savupiippuun kytketty paikalle muurattu tai valurautainen ruoan valmistukseen takoitettu tasopinnallinen, liesitasollinen tulisija, joka on usein varustettu uunilla

lietsoja /lˈietsoja/ (n)
屋
  se, joka lietsoo; toiminnan kiihottaja

liettua /lˈietːua/ (n)
リトアニア語
  Liettuassa puhuttava balttilainen kieli (sanalista)

liettualainen /lˈietːualˌainen/ (n)
リトアニア人
  pysyvästi Liettuassa asuva henkilö

liftata /lˈiftata/ (v)
ヒッチハイク
  pyytää ohiajavilta ajoneuvoilta ilmaista kyytiä peukaloa näyttämällä tai muulla eleellä

ligandi /lˈiɡandɪ/ (n)
リガンド
  solun ulkoinen aine, joka sitoutuu reseptoriinsa rakenteensa perusteella

ligatuuri /lˈiɡatˌuːrɪ/ (n)
合字
  kahden kirjaimen muodostama merkki: œ, æ, ﬃ
  nuottikirjoituksessa merkki, joka yhdistää kaksi tai useampia peräkkäisiä nuotteja soitettaviksi yhden tavoin

liha /lˈiha/ (n)
肉
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava syötävä eläinten juovikkaan lihaksiston osa, nisäkkäiden ja lintujen liha

lihakauppa /lˈihakˌaupːa/ (n)
肉屋
  kauppa, jossa myydään lihaa tai muita lihatuotteita

lihakauppias /lˈihakˌaupːɪas/ (n)
肉屋
  lihaa ja erilaisia lihatuotteita myyvä kauppias

lihamureke /lˈihamˌureke/ (n)
ミートローフ
  eräs ruokalaji

lihansyöjä /lˈihansˌyøjæ/ (n)
肉食動物
  eliö, joka saa suurimman osan ravinnostaan syömällä muiden eläinten lihaa, toisenvarainen eliö

lihapulla /lˈihapˌulla/ (n)
ミートボール
  jauhelihasta valmistettu lihapallero

lihas /lˈihas/ (n)
筋肉
  lihaskudos, säikeinen kokonaisuus, joka supistumalla kykenee muuttamaan pituuttaan ja siten liikuttamaan kehon osia

lihasmaha /lˈihasmˌaha/ (n)
砂嚢
  (anatomia) lintujen mahalaukun taaempi osa, jossa ruoan hienontaminen pääasiassa tapahtuu

lihava /lˈihava/ (adj)
太った
  (ihmisestä tai eläimestä) paksuudeltaan mittava, pulska, rehevä

liian /lˈiːan/ (adv)
すぎる, 過ぎる
  enemmän tai vähemmän kuin tarpeeksi; ei sopivasti; ei sopiva

liikaa /lˈiːkaː/ (adv)
すぎる
  kohtuullisuutta tai tarpeellista määrää enemmän, liian paljon

liikakansoitus /lˈiːkakˌansoitus/ (n)
人口過剰
  se, että ihmisiä on liian paljon jossakin, esimerkiksi maapallolla; ylikansoitus

liikalihavuus /lˈiːkalˌihavuːs/ (n)
肥大
  se, että on liiallisen lihava

liikavarvas /lˈiːkavˌarvas/ (n)
うおのめ
  (lääketiede) tavallisimmin varpaisiin ahtaiden kenkien aiheuttaman ärsytyksen seurauksena muodostuva sarveisainetta sisältävä ihokyhmy

liike /lˈiːke/ (n)
動き
  liikkuminen, paikasta toiseen siirtyminen tai kulkeminen tai jatkuva aseman muutos

liike-energia /lˈiːkeˈenerɡˌia/ (n)
運動エネルギー
  kappaleen kyky tehdä työtä liiketilansa perusteella

liikekannallepano /lˈiːkekˌannallˌepano/ (n)
動員
  valtion asevoimien ja muun yhteiskunnan määrääminen taisteluvalmiuteen

liikemies /lˈiːkemies/ (n)
ビジネスマン
  liiketoimia tekevä henkilö, esimerkiksi yrittäjä tai yrityksen johtoa

liikemäärä /lˈiːkemˌæːræ/ (n)
運動量
  suure, joka määritellään massan ja nopeuden tulona

liikenne /lˈiːkenne/ (n)
交通
  kulkuvälineiden ja jalankulkijoiden liikkuminen ja tavaroiden kuljetus kokonaisuutena

liikennemerkki /lˈiːkennemˌerkːɪ/ (n)
道路標識
  tiettyjen standardien mukaisesti suunniteltu merkki, joka antaa ohjeita tai määräyksiä liikenteessä käyttäytymiselle

liikenneruuhka /lˈiːkennerˌuːhka/ (n)
交通渋滞
  tilanne, jossa tiellä on sen kapasiteettiin nähden liikaa autoja, jolloin autojen ajonopeus hidastuu; yleensä ei liikennetukos

liikennevalot /lˈiːkennˌevalot/ (n)
信号機
  liikenteessä käytettävä opastejärjestelmä, joka liikennevalojen avulla kertoo, kenellä milloinkin ja mihin suuntaan on vallitseva ajo- tai kulkuoikeus

liikenneympyrä /lˈiːkennˌeympyræ/ (n)
ラウンドアバウト
  ympyrän muotoinen väylä tieliikenteessä, jota ajetaan ympäri ja josta on poistumismahdollisuudet eri reiteille

liikennöidä /lˈiːkennˌøidæ/ (v)
運営する
  harjoittaa ammattimaisesti liikennettä jollakin reitillä, tilausliikenteessä tms.

liiketoiminta /lˈiːketˌoimɪnta/ (n)
事業
  taloudellinen, liike-elämään liittyvä toiminta, jolla on jokin taloudellinen tarkoitus

liikevaihto /lˈiːkevˌaihto/ (n)
取引高
  yrityksen tietyssä ajassa synnyttämä myyntitulo; yrityksen myyntituottojen yhteenlaskettu määrä kirjanpitolain mukaisesti laskettuna

liikkua /lˈiːkːua/ (v)
動く
  kulkea, siirtyä, muuttaa asemaansa kerran tai toistuvasti, olla parhaillaan liikkeessä tai liikkeellä

liikkumatta /lˈiːkːumˌatːa/ (adv)
不動
  paikoillaan pysyen, liikahtamatta, heilahtamatta, hievahtamatta

liikkuvuus /lˈiːkːuvuːs/ (n)
動きやすさ
  kyky liikkua; kyky liikkua ja toimia nopeasti

liikunta /lˈiːkunta/ (n)
体育
  kouluaine, johon kuuluu erilaista urheilua

liikuttaa /lˈiːkutːaː/ (v)
感動
  siirtää tai kuljettaa paikasta toiseen; laittaa liikkumaan

liila /lˈiːla/ (adj)
ライラック色
  väriltään vaaleanvioletti

liima /lˈiːma/ (n)
膠
  tavallisesti nestemäinen kiinnitysaine, jolla liitetään yhteen eli liimataan toisistaan irrallaan olevia osia tai esineitä

liioitella /lˈiːoitella/ (v)
大袈裟
  paisutella esim. kertomusta tai pyöristää mm. lukuja ylöspäin

liipaisin /lˈiːpaisɪn/ (n)
引き金
  kivääreitten ja pistooleitten laukaisuvipu

liipata /lˈiːpata/ (v)
研ぎ澄ます
  hioa kovasimella

liipotin /lˈiːpotɪn/ (n)
しんぱい
  yleensä kuljetettavan, mekaanisen eli rataskellon käynnin tasaukseen käytetty hillike

liira /lˈiːra/ (n)
リラ
  eräissä maissa käytössä olleen tai olevan rahayksikön nimi

liite /lˈiːte/ (n)
付録
  liitetty asia: esimerkiksi teokseen, kirjeeseen tai artikkeliin oheistettu asiakirja tai tiedosto

liitepartikkeli /lˈiːtepˌartɪkːˌelɪ/ (n)
接語
  suomen kielen partikkeleiden ryhmä, johon kuuluvia partikkeleita käytetään päätteiden tapaan, eivätkä ne ole itsenäisiä sanoja

liiteri /lˈiːterɪ/ (n)
小屋
  puulämmitteisen talon halkovaja tai muu varastorakennus omakotitalon tai maatalon ohessa

liitetiedosto /lˈiːtetˌiedosto/ (n)
添付ファイル
  sähköpostiviestiin liitetty tiedosto, jonka sähköpostiviestin vastaanottaja voi tallentaa ja/tai avata

liitin /lˈiːtɪn/ (n)
端子
  vastinkappale, johon kytketään johdin, letku tms.

liito-orava /lˈiːtoˈorava/ (n)
ムササビ
  Pohjois-Euraasiassa elävä jyrsijä (Pteromys volans), jonka taka- ja eturaajojen välissä on ihopoimut, joiden avulla se voi liitää etäisyyksiä

liitto /lˈiːtːo/ (n)
連邦
  sopimus kahden tai useamman ihmisen tai muun toimijan välisestä yhteistyöstä tms; yhdistys; järjestö

liittoluku /lˈiːtːolˌuku/ (n)
共役複素数
  kompleksiluku, joka on toiseen kompleksilukuun suhteessa siten, että sen imaginaariosa on toisen luvun imaginaariosan vastaluku, esim. luvun 3 + 4i liittoluku on 3 - 4i

liittoutua /lˈiːtːoutˌua/ (v)
アライ
  muodostaa liitto; liittyä liittoon

liittovaltio /lˈiːtːovˌaltɪo/ (n)
同盟
  valtio joka koostuu osavaltioista

liittymä /lˈiːtːymæ/ (n)
出口
  yhteys jolla ajetaan sivutieltä moottoritielle tai pois siltä

liittyä /lˈiːtːyæ/ (v)
パート
  kuulua, olla johonkin sidoksissa
加わる
  mennä johonkin ryhmään, mennä jäseneksi

liittää /lˈiːtːæː/ (v)
付ける
  kiinnittää osaksi jotakin, kytkeä johonkin
添付する
  laittaa liitteeksi

liitu /lˈiːtu/ (n)
チョーク
  valkoinen mureneva kalkkikivi

liitukausi /lˈiːtukˌausɪ/ (n)
白亜紀
  geologinen kausi jura- ja tertiäärikauden välissä 145–65 mvs., jolloin syntyivät mm. paljas- ja koppisiemeniset kukkakasvit sekä ensimmäiset kädelliset; liitukausi päättyi joukkotuhoon, joka tuhosi muiden muassa hirmuliskot

liitutaulu /lˈiːtutˌaulu/ (n)
黒板
  jatkuvaan käyttöön tehty kirjoitusalusta, johon kirjoitetaan tai piirretään liidulla, opetukseen käytettävä koulutaulu

liivi /lˈiːvɪ/ (n)
チョッキ
  miesten edestä suljettava hihaton vaate, jota yleensä käytetään pukutakin kanssa väliasusteena
  hihaton, usein topattu, päällysvaatteena käytettävä pukine
ジレー
  hihaton neule, slipoveri
ライブ
  Latviassa puhuttava, harvinainen itämerensuomalainen kieli. Kielitunnus liv.

liivimesikko /lˈiːvɪmesˌikːo/ (n)
ミカヅキキバネミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lika /lˈika/ (n)
汚れ
  jollekin pinnalle kertynyt, usein tarttunut, vieras aine

likainen /lˈikainen/ (adj)
汚
  sellainen, jossa on likaa, likaantunut, epäsiisti
汚い
  keinoja kaihtamaton, sääntöjä kunnioittamaton
  sukupuoliasioihin viittaava, perverssi

likvida /lˈikvɪda/ (n)
リキッド
  vokaalisia konsonantteja, joilla ei ole vastaavaa vokaaliäännettä

likvidoida /lˈikvɪdˌoida/ (v)
抹殺
  muuttaa yrityksen varoja rahaksi

likvidointi /lˈikvɪdˌointɪ/ (n)
流動化
  yrityksen varojen rahaksi muuttaminen

likööri /lˈikøːrɪ/ (n)
リキュール
  tavallisesti runsassokerinen ja vahva maustettu alkoholijuoma

lila-amatsoni /lˈilaˈamatsˌonɪ/ (n)
フジイロボウシインコ
  eräs uhanalainen papukaija

lilja /lˈilja/ (n)
百合
  jokin liljojen (Lilium) kasvisukuun kuuluva kasvi

lima /lˈima/ (n)
ぬめり
  limakalvojen ja hengitysteiden nestemäinen, monesti sitkeähkö liukas erite

limakalvo /lˈimakˌalvo/ (n)
粘膜
  ruuansulatuskanavaa, hengitysteitä, virtsateitä ja sukuelimiä peittävä ohut solukerros, jonka päällä on sitkeää limaa

limetti /lˈimetːɪ/ (n)
ライム
  ruutakasveihin kuuluva sitruspuu (Citrus aurantiifolia)
  sen vihreäkuorinen hedelmä

limonadi /lˈimonˌadɪ/ (n)
レモネード
  perinteinen virvoitusjuoma, jossa kivennäisveteen on sekoitettu makeaa hedelmämehua; sitruunasooda; nykyisin mikä tahansa makea tai makeutettu ja hiilihapotettu virvoitusjuoma

limppu /lˈimpːu/ (n)
パン一塊
  suuri ja paksu leipä

lineaarialgebra /lˈineˌaːrɪˌalɡebra/ (n)
線型代数
  matematiikan osa-alue, joka tutkii vektoreita, vektoriavaruuksia, lineaarikuvauksia ja lineaarisia yhtälöryhmiä

linja /lˈinja/ (n)
ライン
  raja, rajalinja
ポリシー
  politiikka; sovellettavan politiikan linjaus, suuntaus; perusperiaatteet
列
  kirjaimilla A–H nimetty šakkilaudan pystysarake. Šakki- tai uhkauslinjana voi olla myös rivi tai diagonaali.

linja-auto /lˈinjaˈauto/ (n)
バス
  moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu usean ihmisen yhtäaikaiseen kuljettamiseen ja jota käytetään yleisesti joukkoliikenteessä

linja-autoasema /lˈinjaˈautoˌasema/ (n)
バスステーション
  linja-autoliikenteen, erityisesti kauko- ja pikavuoroliikenteen keskus rakennuksineen, jonne linja-autot saapuvat ja josta ne lähtevät

linja-autonkuljettaja /lˈinjaˈautoŋkˌuljetːˌaja/ (n)
バス
  linja-auton kuljettamisesta ammatikseen vastaava henkilö, joka kuljettaa matkustajia paikasta A paikkaan B

linja-autopysäkki /lˈinjaˈautopysˌækːɪ/ (n)
バスストップ
  Paikka, johon linja-auto pysähtyy päästääkseen matkustajia kyytiin ja kyydistä.

linkki /lˈiŋkːɪ/ (n)
リンク
  avainsana hypertekstissä, josta siirrytään aiheesta toiseen; hyperlinkki

linkkuveitsi /lˈiŋkːuvˌeitsɪ/ (n)
ポケットナイフ
  taskuveitsi; pieni puukko, jonka terän voi taittaa suojaan varren sisään

linna /lˈinna/ (n)
城
  asuntona tai sotilaallisena suojarakennuksena toimiva rakennus, jonka tärkeimmät osat ovat muurit ja torni

linnoitus /lˈinnoitus/ (n)
要塞
  sotilaallinen tukikohta tai suojavarustus, jota suojaavat muurit, vallit tai vastaavat rakennelmat
キャスリング
  kerran kummallekin pelaajalle mahdollinen erikoissiirto, jossa kuningas siirtyy alkuasemastaan kaksi ruutua jompaakumpaa tornia kohti ja kyseinen torni välittömästi kuninkaan toiselle puolelle

linnunlaulu /lˈinnunlˌaulu/ (n)
さえずり
  linnun henkitorvensa kautta synnyttämä ääntely

linnunpelätin /lˈinnumpˌelætɪn/ (n)
案山子
  lintujen pelottamiseksi pois viljelyksiltä rakennettu ihmisen muotoinen hahmo tai jonkinlaisia kiiltäviä nauhoja tai levyjä sisältävä laite

linnunpesä /lˈinnumpˌesæ/ (n)
入れ子
  linnun rakentama sija, jossa yleensä munii ja hautoo munansa

linnunpoika /lˈinnumpˌoika/ (n)
雛
  linnun poikanen sukupuolesta riippumatta

linnunpönttö /lˈinnumpˌøntːø/ (n)
巣箱
  pesimistä varten rakennettu suoja kolopesiville linnuille

linoleumi /lˈinolˌeumɪ/ (n)
リノリウム
  linoleum, pellavaöljystä, sidosaineista ja tukevasta aluskankaasta koostuva nykyään harvinainen lattianpäällyste

linssi /lˈinssɪ/ (n)
レンズ
  rokkalinssi, mikä hyvänsä hernekasvien heimon linssien (Lens) sukuun kuuluva laji ja sen ruokana käytettävä siemen, erityisesti kylvövirvilä (Lens culinaris)
  (optiikka) läpinäkyvä optinen osa, jonka pinnat ovat kuperat tai koverat ja tehtävänä koota tai hajottaa valonsäteitä

lintsaaminen /lˈintsaːmɪnen/ (n)
不登校
  se, että on luvattomasti pois esimerkiksi koulusta tai työpaikalta tai että ei osallistu kyseiseen tapahtumaan esim koulutunnnin aktiviteettiin vaan tekee jotakin muuta

lintsata /lˈintsata/ (v)
学校をサボる
  jäädä luvatta pois (esim. koulusta)

lintu /lˈintu/ (n)
鳥, 鳥類
  lintujen luokkaan (Aves) kuuluva tasalämpöinen muniva selkärankainen eläin, jonka eturaajat ovat kehittyneet siiviksi

lintutiede /lˈintutˌiede/ (n)
鳥類学
  lintuja tutkiva eläintieteen haara

liota /lˈiota/ (v)
濡れる
  seisoa vedessä

lipas /lˈipas/ (n)
弾倉
  aseen irrotettava osa, johon ammukset lipastetaan ja josta ne siirtyvät latausliikkeellä ammuttaviksi; patruunalipas

lipasto /lˈipasto/ (n)
箪笥
  huonekalu, jossa säilytetään tavaroita vetolaatikoissa

liperi /lˈiperɪ/ (n)
ラベージ
  (yleisesti) -suvun kasvi (Suvun ainoa laji on Levisticum officinale.)

lipidi /lˈipɪdɪ/ (n)
リピド
  luonnossa esiintyvä rasva tai rasvamainen aine

lippa /lˈipːa/ (n)
尖頭
  päähineen tai esimerkisi rakennuksen etuosan ohut uloke

lippu /lˈipːu/ (n)
旗, はた
  kankainen tunnusmerkki, joka kiinnitetään reunastaan salkoon, ja jota käytetään valtion tai jonkin organisaation symbolina tai signaalinantoon

lippulaiva /lˈipːulˌaiva/ (n)
旗艦
  laivueen komentajan laiva

lipputanko /lˈipːutˌaŋko/ (n)
旗竿
  korkea salko johon lippu nostetaan liputettaessa

lisenssi /lˈisenssɪ/ (n)
免許
  käyttölupa; oikeudenhaltijan lupa hyödyntää tuotetta tai valmistaa siitä kopioita

lisko /lˈisko/ (n)
トカゲ, 蜥蜴
  suomukas, yleensä nelijalkainen matelijoihin kuuluva selkärankainen. Suomessa eläviä liskoja ovat mm. sisilisko ja vaskitsa

liskohaukka /lˈiskohˌaukːa/ (n)
トカゲノスリ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lista /lˈista/ (n)
リスト
  luettelo

listata /lˈistata/ (v)
リストする
  laatia lista jstk

listautumisanti /lˈistautˌumɪsˌantɪ/ (n)
新規株式公開
  osakeanti, joka järjestetään kun yritys listautuu pörssiin uudella kaupankäyntitunnuksella

lisuke /lˈisuke/ (n)
副食
  varsinaisen ruoan (esimerkiksi lihan tai kalan) lisäksi tarjottava ruoka (esimerkiksi peruna tai riisi)

lisäaine /lˈisæˌaine/ (n)
食品添加物
  elintarvikkeeseen lisätty aine, joka pidentää säilyvyyttä, makua, väriä, rakennetta tai muuta ominaisuutta

lisäksi /lˈisæksɪ/ (adv)
その上
  lisänä johonkin (lukuun tai määrään)

lisämunuainen /lˈisæmˌunuˌainen/ (n)
副腎
  munuaisen yläpuolella sijaitseva umpieritysrauhanen, joka tuottaa mm. adrenaliinia

lisätä /lˈisætæ/ (v)
加える
  tehdä lisäys
  enentää määrää, kartuttaa tai suurentaa määrää tai arvoa

lisäys /lˈisæys/ (n)
加算
  lisäämisen tai lisääntymisen tulos; kasvu

lisääntyminen /lˈisæːntˌymɪnen/ (n)
生殖
  eliöiden syntyminen saman lajin yksilöistä, joka voi tapahtua suvullisesti tai suvuttomasti

lisääntyä /lˈisæːntˌyæ/ (v)
増大する
  tulla määrältään suuremmaksi
育てる
  tuottaa jälkeläisiä

litium /lˈitium/ (n)
リチウム
  kevyin alkalimetalleihin kuuluva metallimainen alkuaine

litografia /lˈitoɡrˌafɪa/ (n)
リトグラフ
  painomenetelmä, jossa käytetään tasaista kivi- tai metallilaattaa

litosfääri /lˈitosfˌæːrɪ/ (n)
岩石圏
  Maan kuori ja vaipan jähmeä ylin osa

litra /lˈitra/ (n)
リットル
  SI-järjestelmän lisäyksikkö, tilavuusmitta, joka vastaa yhtä kuutiodesimetriä. Tunnus l tai L.

litsi /lˈitsɪ/ (n)
ライチ, レイシ
  eteläkiinalainen puu ; sen hedelmä, joka on luumarja

litteä /lˈitːeæ/ (adj)
平
  sellainen, joka on muodoltaan ohut; leveähkö, vahvuudeltaan vähäinen, kuin olisi litistynyt

liturgia /lˈiturɡˌia/ (n)
典礼
  jumalanpalveluskaava, jonka mukaan jumalanpalvelus eräissä kirkkokunnissa toimitetaan

liueta /lˈiueta/ (v)
溶ける
  kiinteän aineen sekoittumista liuottimeen

liukas /lˈiukas/ (adj)
滑りやすい
  sellainen, jossa kitka on pieni

liukoinen /lˈiukoinen/ (adj)
解ける
  sellainen, joka saattaa liueta johonkin sopivaan liuottimeen

liukua /lˈiukua/ (v)
滑る
  liikkua pinnalla niin, että pysyy koko ajan (ainakin näennäisesti) kiinni pinnassa

liukuhihna /lˈiukuhˌihna/ (n)
ベルトコンベア
  kuljetin, jossa aines tai esineet liikkuvat liikkuvaa alustaa myöten

liukumäki /lˈiukumˌækɪ/ (n)
滑り台
  rakennelma, jota pitkin liu’utaan alas esimerkiksi leikkikentällä

liukuportaat /lˈiukupˌortaːt/ (n)
エスカレーター
  automaattisesti ylös- tai alaspäin liikkuvat portaat, joissa ei tarvitse itse kävellä

liuos /lˈiuos/ (n)
溶液
  seos jossa kaksi tai useampi aine ovat sekoittuneet muodostaen yhtenäisen faasin

liuotin /lˈiuotɪn/ (n)
溶剤
  aine, johon toisia aineita liukenee, muodostaen liuoksen

liuottaa /lˈiuotːaː/ (v)
かいさんする, 解散
  saattaa aine liukenemaan toiseen

liuske /lˈiuske/ (n)
片岩
  yleisnimitys voimakkaasti suuntautuneille muuntuneille kivilajeille

liuskekaasu /lˈiuskekˌaːsu/ (n)
シェールガス
  saviliuskekerrostumista saatava maakaasu

liuskelintuhaukka /lˈiuskelˌintuhˌaukːa/ (n)
アオハイタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

livermorium /lˈivermorium/ (n)
リバモリウム
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Lv

lobata /lˈobata/ (v)
圧力団体
  vaikuttaa päättäjiin jonkin asian puolesta tai sitä vastaan tuomalla asiaa esille joukossa, joka tuntuu asialle vastaanottavaiselta

lobotomia /lˈobotˌomɪa/ (n)
精神外科
  aivojen lohkon poistoleikkaus; tehtiin tyypillisesti katkaisemalla hermoratoja tietystä aivojen osasta

logaritmi /lˈoɡarˌitmɪ/ (n)
対数
  matemaattinen funktio, joka kertoo mihin potenssiin kantaluku on korotettava, jotta saataisiin haluttu luku, eksponenttifunktion käänteisfunktio

logiikka /lˈoɡɪːkːa/ (n)
論理学, 論理
  formaalinen tiede, jonka kohteena ovat käsitteiden yleiset ja muodolliset ominaisuudet ja suhteet, joita kuvaamaan käytetään erityisistä merkeistä koostuvia filosofian ja matematiikan lainalaisuuksia noudattavia formaaleja kieliä

logistiikka /lˈoɡɪstˌiːkːa/ (n)
物流
  prosessi, joka kattaa kuljetusten ja varastoinnin suunnittelun, toteutuksen ja valvonnan, jotta tavara, palvelut ja niihin liittyvä tieto saadaan toimitettua kuluttajille
  välineiden, tarvikkeiden ja henkilöstön hankinta, järjestäminen, ylläpito ja kuljetus

lohduttaa /lˈohdutːaː/ (v)
慰める
  yrittää parantaa toisen pahaa mieltä esim. halaamalla tai sanomalla jotain mukavaa

lohenpunainen /lˈohempunˌainen/ (adj)
サーモンピンク
  väriltään vaaleanpunaisen-oranssi

lohenpyrstöliitos /lˈohempˌyrstølˌiːtos/ (n)
蟻継ぎ
  eräs erityisen pitävä ja taitoa vaativa kahden puuosan välinen liimaton liitos

lohikala /lˈohɪkˌala/ (n)
鮭
  mikä tahansa Salmoniformes-lahkoon kuuluva viuhkaeväisten kalojen laji tai sellaisen yksilö

lohikäärme /lˈohɪkˌæːrme/ (n)
ドラゴン, 竜, 龍
  tarujen siivekäs lisko, joka kykenee syöksemään tulta

lohkare /lˈohkare/ (n)
まな板
  suuri kappale kiveä tai muuta kiinteää materiaalia

lohko /lˈohko/ (n)
まな板
  tietty määrä dataa, joka voidaan tyypillisesti lukea ja kirjoittaa yhdellä operaatiolla
  sarja lauseita yhdistettynä yhdeksi lauseeksi, koodilohko

lohkoketju /lˈohkokˌetju/ (n)
ブロックチェーン
  hajautettu tietokanta, jossa transaktiot on tallennettu kryptografisesti allekirjoitettuina lohkoina ja jaettu verkkoon osallistujien kesken

loikata /lˈoikata/ (v)
変節
  paeta ulkomaille valtiosta, etenkin sosialistimaasta, joissa maastamuutto oli rajoitettua

loikka /lˈoikːa/ (n)
跳躍距離
  pitkä hyppäävä askel

loinen /lˈoinen/ (n)
寄生虫
  Suomessa maaseudun tilattoman köyhälistön edustaja, joka eli toisen tuvassa, saunassa tai muissa tiloissa ja sai pääsääntöisesti elantonsa luontaistuotteina siten kuin isäntä parhaaksi katsoi antaa

loistaa /lˈoistaː/ (v)
光る, かがやく, 照る
  heijastaa tai tuottaa valoa

loistava /lˈoistava/ (adj)
素敵
  todella hyvä, suurenmoinen
  kirkkaasti valaiseva, hohtava

loistelamppu /lˈoistelˌampːu/ (n)
蛍光灯
  loisteputkesta kehitetty hehkulampun korvike

loistelias /lˈoistelɪas/ (adj)
素晴らしい
  erinomainen, todella hyvä

loistokaija /lˈoistokˌaija/ (n)
ミカズキインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

loitsukirja /lˈoitsukˌirja/ (n)
グリモワール
  kirja, joka sisältää ohjeita loitsujen tekemiseen

lojaali /lˈojaːlɪ/ (adj)
忠実
  uskollinen ja luotettava jollekin (esimerkiksi henkilölle, aatteelle tai organisaatiolle kuten valtiolle)

lojban /lˈojban/ (n)
ロジバン
  1980-luvulla kehitetty logiikkaan perustuva keinotekoinen kieli (kielitunnus: jbo)

lokakuu /lˈokakuː/ (n)
十月, 神無月
  vuoden kymmenes kuukausi, kuukausi syyskuun ja marraskuun välissä

lokasuoja /lˈokasˌuoja/ (n)
フェンダー
  ajoneuvon rengasta ympäröivä roiskeilta suojaava osa

lokatiivi /lˈokatˌiːvɪ/ (n)
処格
  joissakin kielissä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee paikkaa tai sijaintia

loki /lˈokɪ/ (n)
測程儀
  lokikirja

lokikirja /lˈokɪkˌirja/ (n)
日誌
  kirja, jollaiseen laivan kapteeni merkitsi tapahtumia, johon hän piti lokia

lokki /lˈokːɪ/ (n)
鴎, カモメ
  (yleisesti) mikä tahansa lokkien heimoon () kuuluva rantalintujen laji tai sellaisen yksilö

lokum /lˈokum/ (n)
ロクム
  turkkilaisperäinen tomusokerilla päällystetty hillomainen makeinen

loma /lˈoma/ (n)
休み
  pitkähkö yhtenäinen lepokausi uurastuksen vastapainona

lomailija /lˈomailˌija/ (n)
行楽客
  henkilö, joka lomailee

lomake /lˈomake/ (n)
用紙
  painettu liuska tiettyyn tarkoitukseen kerättävien tietojen ilmoittamiseksi

lomakohde /lˈomakˌohde/ (n)
リゾート
  suosittu lomaviettopaikka

lomapäivä /lˈomapˌæivæ/ (n)
休日
  päivä joka on lomaa

lompakko /lˈompakːo/ (n)
財布
  rahalompakko, nahkasta tai kankaasta valmistettu, mukana kannettava, litteä, yleensä monilokeroinen säilytystila seteleille, pienelle määrälle kolikoita ja luottokorteille sekä joillekin henkilökohtaisille papereille

longitudinaalinen /lˈoŋŋɪtˌudɪnˌaːlɪnen/ (adj)
経度
  pitkittäinen, pitkittäissuuntainen

lonkero /lˈoŋkero/ (n)
触手
  selkärangattomilla eläimillä pitkänomainen, joustava elin

lonkka /lˈoŋkːa/ (n)
腰
  nivel reiden ja lantion välissä

lontoolainen /lˈontoːlˌainen/ (n)
ロンドン人
  pysyvästi Lontoossa asuva henkilö

loogikko /lˈoːɡɪkːo/ (n)
論理学者
  logiikan harjoittaja

lopettaa /lˈopetːaː/ (v)
止める
  lakata tekemästä; keskeyttää, lakkauttaa jonkin toiminta

loppiainen /lˈopːɪˌainen/ (n)
公現祭
  joulunajan juhlista viimeisenä, 6. tammikuuta vietettävä kirkollinen juhlapäivä

loppu /lˈopːu/ (n)
終わり
  viimeiset vaiheet

loppua /lˈopːua/ (v)
終わる
  päättyä, tulla tai päästä loppuunsa
出掛ける
  hävitä käytön tai kulumisen takia kokonaan

loppukilpailu /lˈopːukˌilpailu/ (n)
韻母
  useasta osasta koostuvan kilpailun viimeinen osa, jossa ratkaistaan kilpailun voittaja

loppupeli /lˈopːupˌelɪ/ (n)
終盤
  Keskipeliä seuraa shakkipelin kolmas ja viimeinen vaihe eli sotilaspeliin keskittyvä loppupeli.

loppusointu /lˈopːusˌointu/ (n)
詩
  riimi, runosäkeiden lopputavujen äänteellinen yhteissointu

lopputulos /lˈopːutulos/ (n)
到達点
  se mihin jokin tekeminen päättyy; tulos; lopputulema

loppuunmyynti /lˈopːuːnmˌyːntɪ/ (n)
売りつくし
  tavallinen menettely ja toimenpiteet vähittäiskaupassa liikkeen tai tietyn tavaralajin myyntiä lopetettaessa tai poistettaessa tietty tavaraerä myynnistä

loru /lˈoru/ (n)
童謡
  rytmikäs runo tai hokema

lotto /lˈotːo/ (n)
くじ
  onnenpeli, jossa yritetään arvata numeroriviä

loukata /lˈoukata/ (v)
傷付ける
  satuttaa itsensä (fyysisesti)
侮辱
  satuttaa jotakuta toista (henkisesti)
侵す
  loukata jonkun oikeuksia johonkin
侵入
  kulkea maiden rajan yli ilman lupaa

lounas /lˈounas/ (n)
南西, 西南
  väli-ilmansuunta etelän ja lännen välissä
昼食, 昼飯
  aamupäivällä tai keskipäivällä nautittu ruoka

lounastaa /lˈounastaː/ (v)
昼食をとる
  syödä lounasta

luennoitsija /lˈuennˌoitsɪja/ (n)
講師
  henkilö, joka pitää luentoa; henkilö, joka luennoi

luento /lˈuento/ (n)
講演会
  opetustarkoituksessa pidettävä esitelmä, yliopiston oppitunti

luetella /lˈuetella/ (v)
列挙する
  lukea ääneen tai kirjallisesti mainita luettelosta

luettelo /lˈuetːˌelo/ (n)
一覧表
  kirjoitus, jossa mainitaan toisiinsa liittyviä asioita

luhtavahanokka /lˈuhtavˌahanˌokːa/ (n)
チャムネカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luistelija /lwˈistelˌija/ (n)
スケーター
  henkilö, joka luistelee

luistella /lwˈistella/ (v)
スケートをする
  liikkua luistimilla

luistelu /lwˈistelu/ (n)
スケーティング
  liikunta- tai urheilumuoto, jossa luistellaan jään päällä luistimilla

luistin /lwˈistɪn/ (n)
スケート
  luistelua varten suunniteltu jalkine, jonka pohjassa on tätä tarkoitusta varten terä

lujittaa /lˈujɪtːaː/ (v)
固める
  tehdä lujemmaksi, kestävämmäksi

lukea /lˈukea/ (v)
読む
  esittää ääneen tekstistä tai ulkomuistista

lukematon /lˈukematon/ (adj)
数え切れない
  sellainen, joka ei ole laskettavissa, määrältään suuri

lukeminen /lˈukemɪnen/ (n)
朗読
  kirjoituksen tulkitseminen mielleyhtyminä

lukihäiriö /lˈukɪhˌæirɪø/ (n)
失語症
  lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus.

lukija /lˈukɪja/ (n)
リーダー
  ihminen, joka lukee
  laite tai ohjelma, joka lukee tietoa

lukio /lˈukɪo/ (n)
高校, 高等学校
  Suomen koulutusjärjestelmän vapaaehtoinen oppilaitos, joka antaa yleissivistystä ja valmiudet aloittaa opinnot korkea-asteella

lukiolainen /lˈukɪolˌainen/ (n)
女子高生
  lukiossa opiskeleva henkilö; lukio-oppilas, lukio-opiskelija

lukita /lˈukɪta/ (v)
鍵を掛ける
  laittaa lukolla kiinni, sulkea pääsy jhk, salvata

lukki /lˈukːɪ/ (n)
ザトウムシ
  jokin lukkien lahkoon () kuuluva laji tai yksilö

lukko /lˈukːo/ (n)
錠, ロック
  ovessa oleva laite tai mekanismi, joka estää pääsyn johonkin ilman avainta tai muuta keinoa avata ovi

lukkoseppä /lˈukːosˌepːæ/ (n)
錠前屋
  ammatinharjoittaja, joka rakentaa, huoltaa, asentaa ja avaa lukkoja

luksaatio /lˈuksaːtˌio/ (n)
脱臼
  nivelen meneminen sijoiltaan

luksi /lˈuksɪ/ (n)
ルクス
  valaistuksen voimakkuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lx)

luku /lˈuku/ (n)
数字, 数
  numeroista koostuva määrän kertova esitys

lukujärjestys /lˈukujˌærjestys/ (n)
予定表
  koulun aikataulu oppilaiden oppituntien ajankohdista; lomake, jolle lukujärjestys on merkitty

lukukausi /lˈukukˌausɪ/ (n)
半期
  oppilaitoksen lähes puolen vuoden mittainen, kesä- ja talviloman katkaisema vuotuinen opiskeluaika

lukukausimaksu /lˈukukˌausɪmˌaksu/ (n)
学費
  oppilaitoksen, tyypillisesti yliopiston, opiskelijoilta perittävä vuosimaksu tai lukukausikohtainen maksu; usein oppilaitos ilmoittaa hinnan per lukukausi ja maksetaan per lukukausi, mutta opiskelijoille myös ilmoitetaan ja tilastoissa käytetään vuosimaksuja eli kaksi kertaa lukukausikohtainen maksu

lukumäärä /lˈukumˌæːræ/ (n)
多数
  luettu eli laskettu määrä, lukuun perustuva tai lukuna ilmaistu paljous

lukusali /lˈukusˌalɪ/ (n)
読書室
  sali, joka on suunniteltu sitä varten, että siellä voi lukea rauhassa; esimerkiksi kirjastoissa

lukutaidoton /lˈukutˌaidoton/ (adj)
文盲
  sellainen, jolla ei ole lukutaitoa

lukutaito /lˈukutˌaito/ (n)
識字化
  kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi

lukuteoria /lˈukutˌeorˌia/ (n)
数論
  lukuja tutkiva matematiikan osa-alue, joka on perinteisesti keskittynyt erityisesti luonnollisiin lukuihin ja niiden jaollisuuteen

lukuun ottamatta /lˈukuːn ˈotːamˌatːa/ (adv)
以外
  laskematta mukaan

lukuvuosi /lˈukuvˌuosɪ/ (n)
学年
  oppilaitoksen toimintaan liittyvä yhtenäinen ajanjakso, joka alkaa vuosittain samoihin aikoihin; monissa oppilaitoksissa ja kouluissa lukuvuosi alkaa loppukesällä ja loppuu kesän alussa; ei vastaa kalenterivuotta eikä ole vuoden mittainen, vain noin 10-kuukautinen

lumi /lˈumɪ/ (n)
雪, スノー
  veden härmistynyt olomuoto, jäätyneestä vedestä muodostunutta kiinteää kiteistä valkoista ainetta

lumiaura /lˈumɪˌaura/ (n)
スノープラウ
  aggregaattina ajoneuvoon kiinnitettävä aura, jolla työnnetään lunta pois

lumihiutale /lˈumɪhˌiutale/ (n)
雪片
  jäätyneen veden muodostama kuusikulmainen kide, jotka satavat ja kerääntyvät maassa lumeksi

lumikenkä /lˈumɪkˌeŋkæ/ (n)
かんじき
  lumessa liikkumiseen tarkoitettu, jalkineen pohjaan kiinnitettävä alunen, joka kannattelee kävelijää lumen pinnalla

lumikko /lˈumɪkːo/ (n)
鼬
  () elintavoiltaan kärppää muistuttava näätäeläin. Euroopassa elää kaksi kokonsa ja ulkonäkönsä puolesta toisistaan eroavaa alalajia.

lumimies /lˈumɪmies/ (n)
イエティ
  tuntematon ihmisenmuotoinen olento, joita väitetään elävän etenkin Himalajan vuoristossa

lumimyrsky /lˈumɪmˌyrsky/ (n)
吹雪
  myrsky johon liittyy lumisade ja lumen nousu ilmaan

lumipallo /lˈumɪpˌallo/ (n)
スノーボール
  lumesta tehty pallo

lumisade /lˈumɪsˌade/ (n)
降雪
  sade, joka laskeutuu lumena

lumisota /lˈumɪsˌota/ (n)
雪合戦
  yl. leikkimielinen taistelu, jossa toisia heitetään lumipalloilla

lumiukko /lˈumiukːo/ (n)
雪だるま, 雪達磨
  päällekkäin kasatuista lumipalloista tehty ihmisenmuotoinen hahmo

lumivalkoinen /lˈumɪvˌalkoinen/ (adj)
純白
  vitivalkoinen, täysin valkoinen

lumivyöry /lˈumɪvˌyøry/ (n)
雪崩
  luonnonilmiö, jossa lumimassa vyöryy alas rinnettä

lumme /lˈumme/ (n)
スイレン
  joukko lumpeitten () sukuun kuuluva vedessä eläviä kasveja

lumo /lˈumo/ (n)
チャーム
  (mytologia) taika tai yliluonnollinen voima, joka uskomuksien mukaan voi hallita ihmistä
  (ydinfysiikka) yhdelle kvarkityypille annettu nimitys

lunnaat /lˈunnaːt/ (n)
身代金
  jonkun vapauttamisesta vaadittava hinta

lunni /lˈunnɪ/ (n)
角目鳥
  värikäsnokkainen kalaa syövä ruokkilintu ()

luntata /lˈuntata/ (v)
まやかす
  huijata jossakin kokeessa tai testissä esim. käyttämällä kiellettyjä apuneuvoja kuten sanakirjaa, laskinta, puhelinta, naapurin paperia yms.

lunttilappu /lˈuntːɪlˌapːu/ (n)
カニングペーパー
  muistilappu, johon kootaan kokeeseen tai tenttiin tarvittavat olennaisimmat asiat, etenkin sellainen jota käytetään lunttaamiseen

luoda /lˈuoda/ (v)
つくる
  tuottaa jotakin uutta ja omaperäistä

luodata /lˈuodata/ (v)
調べる
  tutkia veden syvyyttä tai pohjanmuotoja

luode /lˈuode/ (n)
北西, 西北
  väli-ilmansuunta lännen ja pohjoisen välissä

luodinkestävä /lˈuodɪŋkˌestævæ/ (adj)
防弾
  sellainen, joka kestää luodin osuman

luoja /lˈuoja/ (n)
クリエイター
  henkilö, joka saa aikaan ja tuottaa uutta ja omaperäistä

luokittelu /lˈuokɪtːˌelu/ (n)
分類
  (tiede) jonkin aineiston jaottelu järkeviin kokonaisuuksiin, tavallisesti luokiteltavassa aineistossa esiintyvien yhtäläisyyksien ja erojen perusteella tai matemaattisesti jonkin suureen mukaan

luokka /lˈuokːa/ (n)
クラス, 種類
  ryhmä, johon luokiteltava asia tai esine asetetaan samankaltaisten joukkoon
  laatuaste, laatu
  tieteellisen luokittelun taso lahkon ja kaaren (kasvitieteessä) tai pääjakson (eläintieteessä) välissä (classis)
  koulussa samassa vaiheessa olevien oppilaiden opetusryhmä

luokkahuone /lˈuokːahˌuone/ (n)
教室
  luokka, huonetila, jossa opetus tapahtuu koulussa

luokkakaveri /lˈuokːakˌaverɪ/ (n)
クラスメイト
  samalla luokalla koulussa oleva henkilö

luokkamuuttuja /lˈuokːamˌuːtːuja/ (n)
クラス変数
  olio-ohjelmoinnissa luokan sisäinen muuttuja, joka on olemassa, vaikka luokasta ei luotaisi ensimmäistäkään ilmentymää, ja ilmentymien kesken jaettu

luokkataistelu /lˈuokːatˌaistelu/ (n)
階級闘争
  marxilaisuudessa eri yhteiskuntaluokkien käymä kamppailu vallasta ja omaisuudenjaosta; yksi Karl Marxin keskeisistä sosiologisista ideoista

luola /lˈuola/ (n)
洞窟
  maan alla tai kallion sisällä oleva syvä onkalo

luomi /lˈuomɪ/ (n)
ほくろ
  tumma, joskus kohollaan oleva, yleensä hernettä pienempi epämuodostuma ihmisen iholla

luomistyö /lˈuomɪstyø/ (n)
創造
  (taide, ym.) luovan työn se vaihe, missä teos luodaan

luomiväri /lˈuomɪvˌærɪ/ (n)
アイシャドー
  silmäluomien ehostuksessa käytettävä väri

luomu /lˈuomu/ (n)
有機
  luomutuote; luomumaatalouden tuotteet, jotka on tuotettu luonnonmukaisesti ja ekologisesti kestävästi, joiden valmistusmenetelmät eivät ole haitallisia ympäristölle, eivätkä ihmisten, kasvien tai eläinten terveydelle ja hyvinvoinnille

luomus /lˈuomus/ (n)
創作物
  luomistyön tulos

luonne /lˈuonne/ (n)
性格
  jonkun henkiset ominaispiirteet

luonnollinen /lˈuonnollɪnen/ (adj)
もちろん
  joka on sopusoinnussa luonnon kanssa

luonnollinen henkilö /lˈuonnollɪnen hˈeŋkɪlø/ (n)
自然人
  yksittäinen ihminen, henkilö, jolla on subjektiivisia oikeuksia ja velvollisuuksia

luonnollinen kieli /lˈuonnollɪneŋ kˈielɪ/ (n)
自然言語
  kieli, jolla ihmiset yleisesti kommunikoivat keskenään ja joka on kehittynyt ja siirtynyt sukupolvelta toiselle normaalin sosiaalisen kanssakäymisen osana

luonnollinen luku /lˈuonnollɪnen lˈuku/ (n)
自然数
  ei-negatiivinen kokonaisluku; kokonaislukujen joukon ℕ alkio

luonnollisesti /lˈuonnollɪsˌestɪ/ (adv)
本来の
  luonnollisella tavalla

luonnonkatastrofi /lˈuonnoŋkatˌastrofɪ/ (n)
自然災害
  luonnossa tapahtuva äkillinen, raju ja tuhoisa muutos

luonnonmullistus /lˈuonnonmˌullɪstus/ (n)
自然災害
  luonnossa tapahtuva äkillinen, raju ja tuhoisa muutos

luonnonoikeus /lˈuonnonˌoikeus/ (n)
自然法
  yhteisnimitys sellaisille moraali- ja oikeusteorioille, joiden mukaan on olemassa yleisesti päteviä, kulttuurista ja ihmisestä riippumattomia normeja

luonnontiede /lˈuonnontˌiede/ (n)
理学
  luontoa, sen ilmiöitä tutkiva, ja niitä selittämään pyrkivä tiede

luonnonvalinta /lˈuonnonvalˌinta/ (n)
自然淘汰
  evoluutioprosessi, jossa perinnölliset hyödylliset ominaisuudet runsastuvat ja haitalliset harvinaistuvat populaatiossa sukupolvien kuluessa ympäristön vaikutuksesta; elinkelpoisuutta valvova evoluutioprosessi; koskee erityisesti suvutonta lisääntymistä

luonnonvara /lˈuonnonvˌara/ (n)
天然資源
  Jokin luonnon tarjomista liki rajattomista resursseista mitä ihminen kykenee hyödyntämään energiana tai materiaalina

luonnos /lˈuonnos/ (n)
下書き
  taideteoksen, kirjoituksen tms. (nopeasti tehty) suunnitelma, hahmotelma

luonnostaa /lˈuonnostaː/ (v)
ぼんやりと暗示する
  tehdä luonnosta

luonto /lˈuonto/ (n)
自然, 大自然
  maapallolla kaikki, mikä ei ole ihmisen rakentamaa tai järjestelemää

luopua /lˈuopua/ (v)
放棄
  antaa pois jotakin, jonka omistaa; jättää jotakin, jonka haluaisi omistaa; jättää virka tai asema; lopettaa jonkin tekeminen, tavoittelu

luostari /lˈuostarɪ/ (n)
修道院
  ulkopuolisilta lähes suljettu rakennus tai rakennusryhmä, missä miespuoliset munkit tai naispuoliset nunnat elävät luostarisäännön alaisina

luotettava /lˈuotetːˌava/ (adj)
頼もしい
  sellainen, johon voi luottaa
  varmatoiminen

luoti /lˈuotɪ/ (n)
弾
  käsiaseen tai konetuliaseen patruunaan sijoitettu heite, joka ammutaan kohteeseen

luotijuna /lˈuotɪjˌuna/ (n)
弾丸列車
  erittäin nopea juna, suurnopeusjuna

luotiliivi /lˈuotɪlˌiːvɪ/ (n)
バリスティックベスト
  suojaliivi, joka kestää luotien osumia

luoto /lˈuoto/ (n)
小島
  pieni, usein autio ja kallioinen saari

luotsi /lˈuotsɪ/ (n)
水先人
  merikapteenin tutkinnon suorittanut henkilö, joka ohjaa ja opastaa aluksia vaikeakulkuisten ja vaarallisten väylien läpi

luottaa /lˈuotːaː/ (v)
信じる
  uskoa että joku tai jokin ei petä tai huijaa

luottamuksellinen /lˈuotːamˌuksellɪnen/ (adj)
親展
  muilta salassa pidettävä

luottamus /lˈuotːamus/ (n)
信任
  se asian tila, että luottaa jkh/jhk

luotti /lˈuotːɪ/ (n)
柱頭
  kukkakasvien emin siitepölyä vastaanottava tahmea kärkiosa

luottokortti /lˈuotːokˌortːɪ/ (n)
クレジットカード
  jonkin rahoituslaitoksen myöntämä maksukortti, jolla voi ostaa luotolla tiliehtojen mukaisesti

luova /lˈuova/ (adj)
創造的
  sellainen, jolla on luovuutta; joka kykenee luomaan tai keksimään uutta

luovuttaa /lˈuovutːaː/ (v)
引き渡す
  antaa jotakin jonkun hallintaan
諦める
  antaa periksi

luovutus /lˈuovutus/ (n)
引き渡し
  rikollisen luovuttamisen toisen maan viranomaisille

luovuus /lˈuovuːs/ (n)
創造力
  se, että on luova

lupa /lˈupa/ (n)
許可
  suostumus

lupaus /lˈupaus/ (n)
約束
  sitoumuksen tai vakuutuksen ilmaus

luppi /lˈupːɪ/ (n)
かくだいきょう
  eräänlainen mm. jalokivikauppiaiden suurennuslasi, joka käytettäessä viedään hyvin lähelle silmää, ja suurennus on yleensä vähintään kymmenkertainen

lusikka /lˈusɪkːa/ (n)
スプーン, 匙
  löysän tai nestemäisen ruoan nauttimiseen tai sekoittamiseen tarkoitettu ruokailuväline

luterilainen /lˈuterɪlˌainen/ (adj)
ルター派の
  luterilaiseen kristinuskon haaraan liittyvä, sen mukainen

luterilainen /lˈuterɪlˌainen/ (n)
ルター派の
  luterilaista uskoa harjoittava

lutetium /lˈutetium/ (n)
ルテチウム
  eräs alkuaine

lutikka /lˈutɪkːa/ (n)
南京虫
  mikä tahansa lutikoiden heimoon () kuuluva luteiden laji tai sellaisen yksilö
  erityisesti seinälude ()

lutka /lˈutka/ (n)
やりまん
  horo; seksuaalisesti hyvin aktiivinen nainen, joka harrastaa irtosuhteita

luu /lˈuː/ (n)
骨
  (anatomia) kalkkinen selkärankaisen eläimen sisäisen tukirangan eli luurangon osa

luukku /lˈuːkːu/ (n)
ハッチ
  aukon peittävä levymäinen osa, kansi, joka voidaan avata ja sulkea

luulla /lˈuːlla/ (v)
思う
  kuvitella jotakin, joka ei välttämättä pidä paikkaansa, uskoa tietävänsä

luultavasti /lˈuːltavˌastɪ/ (adv)
十中八九
  oletettavasti, arvatenkin, uskottavasti

luumen /lˈuːmen/ (n)
ルーメン
  valovirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lm)

luumu /lˈuːmu/ (n)
セイヨウスモモ, プラム
  mikä tahansa luumujen alasukuun () kuuluva -suvun puulaji tai sellaisen yksilö tai hedelmä

luumupääaratti /lˈuːmupˌæːarˌatːɪ/ (n)
ハラガシラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luumupääkaija /lˈuːmupˌæːkaija/ (n)
コセイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luunmurtuma /lˈuːnmurtˌuma/ (n)
骨折
  luun murtuminen; murtunut kohta

luuppi /lˈuːpːɪ/ (n)
ルーペ
  pieni kello- ja kultaseppien ym. käyttämä suurennuslasi

luuranko /lˈuːraŋko/ (n)
骨格, 骸骨
  selkärankaisen luinen tukiranka

luuri /lˈuːrɪ/ (n)
受話器
  puhelimen kädessä pidettävä osa, joka sisältää mikrofonin ja kuulokkeen
  lur; ikivanha skandinaavinen vaskipuhallin

luuta /lˈuːta/ (n)
箒
  yl. varrellinen varvuista kimpuksi koottu lakaisuväline

luutnantti /lˈuːtnantːɪ/ (n)
中尉
  vänrikin ja yliluutnantin arvojen väliin sijoittuva sotilasarvo; sellaisen arvon haltija

luuttu /lˈuːtːu/ (n)
リュート
  keskiajalta lähtien Euroopassa käytetty kielisoitin

luuydin /lˈuːydɪn/ (n)
骨髄
  suurimpien luiden sisällä ontelossa oleva pehmeä kudos, joka ei ole kovaa luuta

luvata /lˈuvata/ (v)
契る
  vakuuttaa, että jokin tulee tapahtumaan, antaa vakuutus, lupaus jostakin, joka tulee tapahtumaan

luxemburg /lˈuksemburɡ/ (n)
ルクセンブルク語
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva germaaninen kieli, jota puhutaan Luxemburgissa ja osassa Belgiaa, Ranskaa ja Saksaa (kielitunnus: lb; sanalista)

lyhde /lˈyhde/ (n)
束
  ennen leikkuupuimureiden aikaa elonkorjuussa leikatusta viljasta valmistettu sylin täysi kimppu, jotka kasataan kuhilaiksi pellolle viljan kuivatusta ja alkusäilytystä varten ennen puintia

lyhenne /lˈyhenne/ (n)
略語
  lyhennetty versio jostakin sanasta

lyhentää /lˈyhentæː/ (v)
略す
  tehdä lyhyemmäksi

lyhetä /lˈyhetæ/ (v)
短い
  muuttua lyhye(mmä)ksi

lyhty /lˈyhty/ (n)
ランタン, 灯篭
  laite, joka tuottaa valoa yleensä polttamalla polttoainetta

lyhtykoiso /lˈyhtykˌoiso/ (n)
酸漿
  koisokasvi Physalis alkekengi, jonka hedelmää peittää lyhtymäinen kirkkaan oranssi verhiö

lyhyt /lˈyhyt/ (adj)
短い, 低い
  sellainen, joka on pituudeltaan vähäinen, pituussuunnassa pieni

lyhytelokuva /lˈyhytˌelokˌuva/ (n)
ショートフィルム
  täysimittaista elokuvaa lyhyempi, yleensä alle tunnin, toisinaan vain minuutteja kestävä elokuva

lyhytnokkakakadu /lˈyhytnˌokːakˌakadu/ (n)
キミミクロオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lyijy /lˈyijy/ (n)
鉛
  metallinen aine, kemiallinen merkki Pb

lyijykynä /lˈyijykˌynæ/ (n)
鉛筆
  kirjoitus- tai piirustusväline, jossa on kiinteä puiseen kuoreen tai täytekynään sijoitettu grafiitti- ja savitäyte

lyijyvahanokka /lˈyijyvˌahanˌokːa/ (n)
オグロアサギリチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lykkääminen /lˈykːæːmɪnen/ (n)
休会
  lykätä-verbistä muodostettu teonnimi

lykätä /lˈykætæ/ (v)
延期
  siirtää jotakin ajallisesti tuonnemmaksi

lymfooma /lˈymfoːma/ (n)
悪性リンパ腫
  imukudoksesta, tavallisimmin imusolmukkeista lähtöisin oleva syöpä

lymykaija /lˈymykˌaija/ (n)
キジインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lymyluura /lˈymylˌuːra/ (n)
ペルージアリドリ
  eräs luurien sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

lynkata /lˈyŋkata/ (v)
リンチを加える
  teloittaa joku, yleensä ilman oikeudenkäyntiä, väkijoukon toimesta

lynkkaus /lˈyŋkːaus/ (n)
リンチ
  väkijoukon suorittama omavaltainen teloitus

lynkkysuoli /lˈyŋkːysˌuolɪ/ (n)
大腸
  paksusuolen keskimmäinen osa

lypsää /lˈypsæː/ (v)
乳を搾る
  ottaa maitoa lehmän tai muun lypsykarjan utareista

lysosomi /lˈysosˌomɪ/ (n)
リソソーム
  eläinsolun soluelin, joka sisältää makromolekyylejä pilkkovia entsyymejä

lyyra /lˈyːra/ (n)
ライアー
  antiikin Kreikassa runonlausunnan säestämiseen käytetty kielisoitin

lyödä /lˈyødæ/ (v)
殴る
  iskeä kerran
  voittaa kilpailussa tai taistelussa
打つ
  (sydämestä) pumpata verta säännöllisellä supistumisliikkeellä, sykkiä

lyödä lyttyyn /lˈyødæ lˈytːyːn/ (v)
はねつける
  torjua täysin, tyrmätä

lyödä vetoa /lˈyødæ vˈetoa/ (v)
賭ける
  sopia maksavansa rahalla tai muulla omaisuudella, jos ennustaa tulevaisuuden väärin, ja saavansa saman summan rahaa tai muuta omaisuutta, jos arvaa tulevaisuuden oikein

lyömäsoitin /lˈyømæsˌoitɪn/ (n)
パーカッション
  soitin, jonka lyöminen erityisellä kapulalla tai käsin saa aikaan soittimelle ominaisen värähtelyn ja sitä kautta äänen

lyönti /lˈyøntɪ/ (n)
衝突
  yksittäinen isku, sivallus

lyöntivirhe /lˈyøntɪvˌirhe/ (n)
タイプミス
  väärän näppäimen painaminen kirjoituskoneessa tai tietokoneen näppäimistöllä

lähde /lˈæhde/ (n)
泉
  paikka, jossa valuu pohjavettä maasta, maan pintaan avautuvasta vesisuonesta, vesilähde
  paikka tai kappale, josta jokin aine, säteily, energia jne. on peräisin
  tiedon tms. alkuperä

lähdekoodi /lˈæhdekˌoːdɪ/ (n)
ソースコード
  (ohjelmointi) tekstitiedosto, joka on tarkoitettu käännettäväksi ohjelmointikielen kääntäjällä

lähdeluettelo /lˈæhdeluˌetːelo/ (n)
参考文献
  yleensä kirjallisen teoksen lopussa oleva määrä- tai vapaamuotoinen luettelo, josta ilmenevät teoksen pohjana ja tukena käytetyt lähteet

läheinen /lˈæheinen/ (adj)
近い
  lähellä sijaitseva

läheisyys /lˈæheisyːs/ (n)
傍
  lähellä olemisen olotila

lähellä /lˈæhellæ/ (adv)
近く
  lyhyen matkan tai ajan päässä
近い
  samankaltaisesta tai yhteenkuuluvasta
スコア
  hyvin mahdollisesti tai melkein tapahtuvasta

lähentäjälihas /lˈæhentˌæjælɪhas/ (n)
内転筋
  lihas, joka liikuttaa raajaa kohti kehon keskiviivaa

lähes /lˈæhes/ (adv)
ほとんど
  melkein, miltei, likipitäen

lähestyminen /lˈæhestˌymɪnen/ (n)
接近
  lähestyä-verbistä muodostettu teonnimi

lähestyä /lˈæhestˌyæ/ (v)
接近
  tulla lähemmäksi jjkta/jtak

lähete /lˈæhete/ (n)
放送
  (tekniikka) lähetetty tai vastaanotettu yleensä sähkömagneettinen signaali

lähetin /lˈæhetɪn/ (n)
トランスミッター
  elektroninen laite, joka lähettää kantoaaltoon koodattua signaalia antennin kautta eetteriin

lähetti /lˈæhetːɪ/ (n)
メッセンジャー
  viestejä, esim. kirjeitä ja muita lähetyksiä perille kuljettava henkilö
ビショップ
  shakkinappula (♝ tai ♗), joka liikkuu shakkilaudalla joko mustia tai valkoisia diagonaaleja pitkin

lähettiläs /lˈæhetːɪlæs/ (n)
使者
  toisen arvoluokan diplomaatti, tavallisesti lähetystön päällikkö

lähettäjä /lˈæhetːˌæjæ/ (n)
差出人
  se joka lähettää

lähettää /lˈæhetːæː/ (v)
送る
  panna joku matkaan (johonkin muualle)

lähetys /lˈæhetys/ (n)
放送
  jonkin asian lähettämisen toteutus
  ohjelmien julkaisu julkisessa (suoratoisto-) verkossa siten, että ne ovat vastaanotettavissa; lähetetty ohjelma
配達物
  lähetetty esine tai materia
伝道
  eräiden uskontojen harjoittamiseen liittyvä toimi, jossa julistetaan sanaa niille, jotka eivät sitä tunne, lähetystyö

lähetystyö /lˈæhetˌystyø/ (n)
伝道
  oman uskonnon taikka uskonnolliseksi luokiteltavan näkemyksen tai kokemuksen levittäminen tai tarjoaminen toisille

lähijuna /lˈæhɪjˌuna/ (n)
つうきんでんしゃ
  tiheästi sijoitetuilla asemilla pysähtyvä juna, joka palvelee paikallista julkista liikennettä tietyllä alueella

lähikauppa /lˈæhɪkˌaupːa/ (n)
コンビニ
  lähistön asukkaita palveleva pienehkö elintarvikeliike

lähimmäinen /lˈæhɪmmˌæinen/ (n)
隣り合う
  (uskonnollinen) läheinen ihminen, oman kansan jäsen, ystävä

lähiverkko /lˈæhɪvˌerkːo/ (n)
ローカル・エリア・ネットワーク
  paikallinen, esimerkiksi rakennuksen sisäinen tietoverkko

lähiö /lˈæhɪø/ (n)
近郊
  kaupungin laidalle rakennettu asuinalue

lähteä /lˈæhteæ/ (v)
出発
  alkaa mennä; mennä pois, poistua
  kuolla, poistua keskuudestamme
出る
  mennä johonkin (niin että korostetaan eroa aiempaan tilanteeseen)
  irrota jostakin

lähtökohta /lˈæhtøkˌohta/ (n)
出発点
  se, mihin jokin perustuu; alkuperäinen kanta, hypoteesi tai premissi

lähtölaskenta /lˈæhtølˌaskenta/ (n)
カウントダウン
  avaruusraketin laukaisussa tehtävät toimenpiteet, jotka suoritetaan aikataulun mukaan siten että saavutetaan nolla raketin sytytyshetkellä

lähtöselvitys /lˈæhtøsˌelvɪtys/ (n)
チェックイン
  lentoasemalla ennen lähtöaulaan saapumista tapahtuva selvitys, jonka yhteydessä ilmoittaudutaan lennolle, varataan lentokoneesta istumapaikka ja luovutetaan koneen ruumaan menevät matkatavarat

läikkä /lˈæikːæ/ (n)
ちょっと
  läiskä

läikyttää /lˈæikytːæː/ (v)
零す
  saada läikkymään

läkki /lˈækːɪ/ (n)
ブリキ
  tinattua peltiä

läksy /lˈæksy/ (n)
宿題
  koulusta annettu kotitehtävä

lämmin /lˈæmmɪn/ (adj)
暖かい, 温かい
  sellainen, jonka lämpötila on tavanomaista korkeampi tai pysyvästi korkeahko ja tuntuu monista aistittuna sopivalta tai miellyttävältä

lämmin rintama /lˈæmmɪn rˈintama/ (n)
温暖前線
  kahden ominaisuuksiltaa erilaisen troposfäärin ilmamassan välinen epäjatkuvuuskerros; lämpimän ilman virtaus matalapaineen mukana

lämmitin /lˈæmmɪtɪn/ (n)
ストーブ
  huonetta tai muuta tilaa lämmittävä laite

lämmittää /lˈæmmɪtːæː/ (v)
暖める
  tehdä lämpimäksi; säteillä lämpöä

lämmitys /lˈæmmɪtys/ (n)
加熱
  lämmittämisen toteutus, se, että lämmitetään jollain keinolla

lämpö /lˈæmpø/ (n)
暑さ (あつさ)
  aineen atomien ja molekyylien lämpöliikkeeseen perustuva energiamuoto, lämpöenergia
熱
  lämpötilaa nostava energia, jonka syntyy tai kuluu jossakin reaktiossa tai olomuodon muutoksessa

lämpöaalto /lˈæmpøˌaːlto/ (n)
熱波
  helleaalto, pitkittynyt epätavallisen lämpimien sääolosuhteiden ajanjakso, johon saattaa liittyä myös lisääntynyt ilmankosteus

lämpömittari /lˈæmpømˌitːarɪ/ (n)
温度計
  laite, jolla mitataan lämpötiloja

lämpötila /lˈæmpøtˌila/ (n)
温度, 気温
  (fysiikka) termodynaaminen suure, lämpöliikkeen voimakkuutta vastaava kappaleen tai aineen ominaisuus, joka kertoo kuinka kuuma tai kylmä jokin on

lännenhelttamesikko /lˈænnenhˌeltːamesˌikːo/ (n)
ギンホオミツスイ
  eräs helttamesikoiden sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

lännenkoukkukakadu /lˈænneŋkˌoukːukˌakadu/ (n)
ヒメテンジクバタン
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lännestä /lˈænnestæ/ (adv)
西部
  lännen puolelta, lännen suunnasta, länneltä

länsi /lˈænsɪ/ (n)
西, 西方
  pääilmansuunta etelän ja pohjoisen välissä , etelästä 90 astetta myötäpäivään pohjoisella pallonpuoliskolla

läntinen /lˈæntɪnen/ (adj)
西部
  sellainen, joka sijaitsee lännessä, lännessä oleva tai lännestä tuleva; läntiseen maailmaan liittyvä tai sieltä peräisin oleva

läpi /lˈæpɪ/ (adv)
...を通って
  lävitse

läpikuultava /lˈæpɪkˌuːltava/ (adj)
半透明
  sellainen jonka läpi valo kuultaa ja ei läpinäkyvä

läpimitta /lˈæpɪmˌitːa/ (n)
直径
  kuvion tai kappaleen, tai tämän poikkileikkauspinnan, halkaisijan pituus

läpimurto /lˈæpɪmˌurto/ (n)
突破
  huomattava ja nopea edistys; uusi löytö tai esteen poistuminen

läpinäkymätön /lˈæpɪnˌækymætøn/ (adj)
不透明
  sellainen, jonka läpi ei näe tai sellainen, jonka alta ei näy mitään

läpinäkyvyys /lˈæpɪnˌækyvyːs/ (n)
透明性
  se että jokin on läpinäkyvä
  avoimuus, oleminen avoinna tarkastelulle

läpinäkyvä /lˈæpɪnˌækyvæ/ (adj)
透明
  (optiikka) sellainen materiaali, jonka läpi ihminen näkee, koska valo läpäisee sen erinomaisesti

läpäistä /lˈæpæistæ/ (v)
可決
  tulla hyväksytyksi kokeessa tai testissä

läsnä /lˈæsnæ/ (adv)
出席
  luona

läsnäolo /lˈæsnæˌolo/ (n)
存在
  oleminen paikalla jossain

lättäjalka /lˈætːæjˌalka/ (n)
扁平足
  matalakaarinen jalka, pes planus

lätäkkö /lˈætækːø/ (n)
水たまり
  sadeveden täyttämä pieni kuoppa maassa

lävikkö /lˈævɪkːø/ (n)
コランダー
  maljanmuotoinen astia, jossa on reikiä pohjassa; käytetään mm. vihannesten huuhtelemiseen ja pastan valuttamiseen

lävistys /lˈævɪstys/ (n)
ピアス
  jollakin lävistäminen
  kehoon tehty reikä, jotta koru voidaan kiinnittää

lävistäjä /lˈævɪstˌæjæ/ (n)
対角線
  tasokuvion etäisimmät pisteet yhdistävä jana

lääke /lˈæːke/ (n)
医, 薬
  ihmisen tai eläinten elimistössä sairautta tai sen oireita parantava tai elintoimintoja muuttava, Suomessa lääkelain säädösten mukainen, aine tai valmiste

lääketiede /lˈæːketˌiede/ (n)
医学
  terveyden ylläpitämisen ja palauttamisen hoitomenetelmien ja lääkkeiden vaikutusten tieteellinen tutkimus; jakautuu lukuisiin osa-alueisiin

lääkäri /lˈæːkærɪ/ (n)
医師
  ihmisten sairauksia tunnistava ja hoitava, siihen koulutuksen saanut ja lääketieteen lisensiaatin tutkinnon suorittanut terveysammattilainen

lääkärintodistus /lˈæːkærˌintodˌistus/ (n)
診断書
  lääkärin antama todistus sairaudesta

lössi /lˈøssɪ/ (n)
黄土
  hienojakoinen, pölymäinen maalaji, joka on syntynyt jäätikön jauhaessa alla olevaa kalliota

löydös /lˈøydøs/ (n)
発見
  lääketieteellisessä tutkimuksessa tai seulonnassa havaittu tutkimusobjekti ja siitä tehty analyysi

löyhkä /lˈøyhkæ/ (n)
臭い
  voimakas paha haju

löysentää /lˈøysentæː/ (v)
くつろがせる
  tehdä löysemmäksi

löysä /lˈøysæ/ (adj)
緩む
  joka sisältää runsaasti nestettä, viskositeetiltaan pieni

löysätä /lˈøysætæ/ (v)
ほどく
  tehdä löys(emm)äksi

löytää /lˈøytæː/ (v)
見つける
  nähdä jokin esine tai asia, joka on ollut kadoksissa tai jota on muuten kaivannut

löytö /lˈøytø/ (n)
発見
  löydetty asia

löytötavaratoimisto /lˈøytøtˌavaratˌoimɪsto/ (n)
遺失物取扱所
  paikka jossa säilytetään löydettyjä tavaroita ja josta niitä voi hakea

maa /mˈaː/ (n)
土, 国
  maapallon kiinteä pinta; kuiva maa veden tai ilman vastakohtana
土
  aine, josta maa koostuu; maa-aines; multa
国, 土
  alue, joka on jonkun omistuksen kohteena tai jota käytetään viljelykseen tai hyödynnetään muuten
国, 土地
  valtio

maahanmuuttaja /mˈaːhanmˌuːtːaja/ (n)
移住者
  maahan ulkomailta muuttava henkilö

maahanmuutto /mˈaːhanmˌuːtːo/ (n)
イミグレーション
  henkilön muutto toiseen maahan

maahantunkeutuminen /mˈaːhantˌuŋkeutˌumɪnen/ (n)
侵入
  invaasio, hyökkäys

maahantuonti /mˈaːhantˌuontɪ/ (n)
輸入
  tavaroiden tai palveluiden ostoa ja tuontia ulkomailta

maaherra /mˈaːherra/ (n)
知事
  läänin ylin hallintoviranomainen, lääninhallituksen päällikkö

maailma /mˈaːɪlma/ (n)
世界
  planeetta Maa

maailmankaikkeus /mˈaːɪlmˌaŋkaikːeus/ (n)
宇宙
  kaikki olevainen

maailmanmatkaaja /mˈaːɪlmˌanmatkˌaːja/ (n)
グローブトロッター
  laajasti matkusteleva henkilö

maakaasu /mˈaːkaːsu/ (n)
天然ガス
  tavallisesti lähes kokonaan metaanista koostuva fossiilinen polttoaine, joka on syntynyt ajan saatossa anaerobisen toiminnan myötä maaperässä

maakotka /mˈaːkotka/ (n)
イヌワシ
  () haukkojen heimoon kuuluva kookas päiväpetolintu, Yleisväriltään ruskea lintu, jonka siipien kärkiväli saattaa ylittää kaksi metriä.

maakunta /mˈaːkunta/ (n)
地方
  historiallisesti tai kansatieteellisesti yhtenäinen valtion osa

maalainen /mˈaːlainen/ (n)
田舎者
  maaseudulla asuva

maalaismainen /mˈaːlaismˌainen/ (adj)
ルーラル
  maalais-, maaseudun tapoja ja kulttuuria mukaileva

maalaji /mˈaːlajɪ/ (n)
ソ
  (geologia) maaperän syntytavan mukaista koostumusta kuvaava luokittelu

maalari /mˈaːlarɪ/ (n)
画家
  ammattihenkilö, joka maalaa

maalarinteippi /mˈaːlarˌinteipːɪ/ (n)
マスキングテープ
  maalaustöissä käytettävä pinnan maalilta suojaava tai rajaava teippi

maalata /mˈaːlata/ (v)
描く
  levittää jnk pinnan päälle maalia
  tehdä maalaus

maalaus /mˈaːlaus/ (n)
絵画, 絵
  taidemaalarin maalaamalla tekemä taideteos
絵, 絵画
  maalaamalla tehty pinnoite; maalaajan työpanos, maalaustyö, missä tehdään yleensä värillinen päällyste halutun ulkonäön ja suojauksen aikaansaamiseksi

maalaustaide /mˈaːlaustˌaide/ (n)
絵画
  (kuvataide) taidemuoto, missä taideteokset syntyvät taiteilijan tekeminä maalaamalla

maalausteline /mˈaːlaustˌelɪne/ (n)
イーゼル
  taidemaalarin apuväline, joka pitää kankaan tukevasti paikallaan maalaamisen aikana

maali /mˈaːlɪ/ (n)
ペンキ, 塗料
  pinnoitukseen käytettävä aine, joka suojaa pintaa ja muuttaa sen väriä

maaliskuu /mˈaːlɪskuː/ (n)
三月, 3月
  vuoden kolmas kuukausi, kuukausi helmikuun ja huhtikuun välissä

maalitaulu /mˈaːlɪtˌaulu/ (n)
ターゲット
  ammunnassa taulu, johon yritetään osua

maalivahti /mˈaːlɪvˌahtɪ/ (n)
ゴールキーパー
  joidenkin joukkuelajien pelaaja, jonka tehtävänä on puolustaa omalla maalilla pyrkien estämään pelivälineen pääsy omaan maaliin

maaliviiva /mˈaːlɪvˌiːva/ (n)
ゴール
  nopeuskilpailun maalin merkkinä oleva viiva, jolle saavuttaessa kisa päättyy

maallikko /mˈaːllɪkːo/ (n)
素人
  henkilö, jolla ei ole ammatillista asiantuntemusta tietystä alasta

maamerkki /mˈaːmerkːɪ/ (n)
境界標
  ympäristöstään erottuva luonnonmuodostelma tai korkea rakennus tms.

maamyyräsirkka /mˈaːmyːræsˌirkːa/ (n)
ケラ
  mikä tahansa maamyyräsirkkojen heimoon () kuuluva hyönteinen

maanalainen /mˈaːnalˌainen/ (adj)
アングラ
  maanpinnan alainen, sellainen, joka on maan alla, maan alla sijaitseva tai elävä

maanantai /mˈaːnantai/ (n)
月曜日, げつようび
  viikon ensimmäinen päivä Euroopassa ja ISO 8601 -standardia noudattavissa järjestelmissä, viikonpäivä sunnuntain ja tiistain välissä

maanjäristys /mˈaːnjærˌistys/ (n)
地震
  maan kallioperän tärähtely, joka on voimakkaana haitallista ihmisille ja rakennuksille

maanmies /mˈaːnmies/ (n)
同国人
  saman maan kansalainen, samasta valtiosta lähtöisin oleva henkilö

maanmittari /mˈaːnmɪtːˌarɪ/ (n)
測量[[家#Etymology 5|家]]
  henkilö, joka suorittaa maamittauksia tai jolla on alan koulutus

maanomistaja /mˈaːnomˌistaja/ (n)
地主
  henkilö joka omistaa maata

maanosa /mˈaːnosa/ (n)
大陸
  mikä tahansa maapallon suurista maa-alueista, joiden paikoin epäselvät rajat on määritelty osin maantieteellisesti, osin poliittisesti; yhteensä maanosia hahmotetaan, ajatellaan olevan, seitsemän kappaletta

maanpetos /mˈaːmpetos/ (n)
大逆罪
  valtion turvallisuuteen tai muihin etuihin kohdistuva rikos; sotiminen kotimaataan vastaan tai vakoilu vieraan valtion hyväksi

maantie /mˈaːntie/ (n)
街道
  tieliikennettä varten tehty yleensä valtion omistama yleinen tie

maantiede /mˈaːntiede/ (n)
地理学
  Maan pintaa ja sen ilmiöitä tutkiva tiede; geografia

maantieteellinen /mˈaːntietˌeːllɪnen/ (adj)
地理的
  sellainen, joka liittyy maantieteeseen, maantieteen alaan kuuluva

maantieteilijä /mˈaːntietˌeilɪjæ/ (n)
地理学者
  henkilö, joka harjoittaa maantiedettä ammatikseen; maantieteen tutkija ja asiantuntija

maanviljelijä /mˈaːnvɪljˌelɪjæ/ (n)
農家
  henkilö, joka saa toimeentulonsa maata viljelemällä

maanviljely /mˈaːnvɪljˌely/ (n)
農業
  valikoima tekniikoita ja käytäntöjä, joilla ruokaa ja muita hyödykkeitä tuotetaan kasvattamalla hyötykasveja järjestelmällisesti

maanvyöry /mˈaːnvyøry/ (n)
土砂崩れ
  massaliikunto, jossa maa-aines ja kivet liikkuvat rinnettä alaspäin painovoiman vaikutuksesta

maaorava /mˈaːorˌava/ (n)
縞栗鼠
  oravasuku (), joka elää pääosin Pohjois-Amerikassa

maaorja /mˈaːorja/ (n)
小作人
  henkilö, joka on sidottu ilman muutto-oikeutta omaan asuinpaikkaansa jonka omistaa joku toinen, voidaan myös määrätä korvaamaan työllä herralleen hänen omistamansa omaisuuden käytöstä

maaorjuus /mˈaːorjuːs/ (n)
農奴制
  se, että ihminen on pakotettu olemaan maaorja

maapallo /mˈaːpallo/ (n)
アース
  Maa-planeetta; kolmas planeetta Auringosta lukien

maapähkinä /mˈaːpæhkˌinæ/ (n)
ピーナツ, 落花生
  eräs hernekasveihin kuuluva kasvi ()

maaseutu /mˈaːseutu/ (n)
田舎
  harvaan asuttu, us. haja-asutettu alue kaupunkien ulkopuolella

maasika /mˈaːsɪka/ (n)
ツチブタ
  Saharan eteläpuolisilla alueilla Afrikassa elävä termiittejä syövä eläinlaji (Orycteropus afer)

maastamuuttaja /mˈaːstamˌuːtːaja/ (n)
移民
  maasta pois muuttava henkilö

maastamuutto /mˈaːstamˌuːtːo/ (n)
エミグレーション
  jostain maasta pois muuttaminen

maasto /mˈaːsto/ (n)
地域
  luonnonvarainen, usein pinnanmuodoiltaan vaihteleva, luonnollinen ympäristö retkeilytarkoituksessa, metsästyksessä tai sotatoimien yhteydessä

maastopyörä /mˈaːstopˌyøræ/ (n)
マウンテンバイク
  polkupyörä jolla pystyy kulkemaan metsässä ja muualla maastossa

maasälpä /mˈaːsælpæ/ (n)
長石
  eräitä mineraaleja

maata /mˈaːta/ (v)
横たわる, 横になる
  olla makuuasennossa

maatalous /mˈaːtalous/ (n)
農業
  elinkeino, jossa tuotetaan ruokaa ja rehua sekä muita tuotteita raaka-aineeksi kasvattamalla tiettyjä viljelykasveja ja tuotantoeläimiä

maataloustiede /mˈaːtalˌoustiede/ (n)
農学
  maatalouden menetelmiä ja prosesseja tutkiva tieteenala, joka keskittyy ruoan ja rehun tuottamiseen kasveja ja kesyjä eläimiä hyödyntämällä

maatila /mˈaːtɪla/ (n)
農場
  tila, jolla harjoitetaan maataloutta ja jolla on tätä varten tarvittavat rakennukset ja muut tuotantovälineet

maatuska /mˈaːtuska/ (n)
マトリョーシカ
  puusta valmistettu naishahmoinen nukke, joka on ontto niin, että sen sisälle voidaan asettaa sarja samanlaisia, mutta aina hieman toistaan pienempiä nukkeja

maavarsi /mˈaːvarsɪ/ (n)
根茎
  kasvien maanpinnan alapuolella kasvava varsi

maavoimat /mˈaːvoimat/ (n)
陸軍
  asevoimien maalla toimiva osa, armeija

maaöljy /mˈaːøljy/ (n)
石油
  kuolleista muinaisista eliöistä kerrostunutta ja maankuoren paineessa ja kuumuudessa muodostunutta, maankuoren onkaloissa esiintyvää eripituisista hiilivedyistä koostuvaa hiekansekaista nestettä

madagaskarinkaijanen /mˈadaɡˌaskarˌiŋkaijanen/ (n)
カルカヤインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madagaskarinkanahaukka /mˈadaɡˌaskarˌiŋkanahˌaukːa/ (n)
マダガスカルオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madagaskarintöyhtöhaukka /mˈadaɡˌaskarˌintøyhtøhˌaukːa/ (n)
マダガスカルカッコウハヤブサ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madrigaali /mˈadrɪɡˌaːlɪ/ (n)
マドリガル
  yleensä lyhyt ja rakkausaiheinen runo
  eräs kaksi- tai useampiääninen laulumuoto

mafia /mˈafɪa/ (n)
マフィア
  alun perin sisilialainen rikollis- ja terrorijärjestö

magenta /mˈaɡenta/ (n)
マジェンタ
  ei kovin tumma sinipunainen väri

magia /mˈaɡɪa/ (n)
魔法
  (mytologia) salaoppi, menettelyt, joilla pyritään pakottamaan luonnon- ja kohtalonvoimat omien tarkoitusten mukaisiksi

magneetti /mˈaɡneːtːɪ/ (n)
磁石
  voimakkaasti magneettinen kappale, joka luo ympärilleen magneettikentän

magneettikenttä /mˈaɡneːtːɪkˌentːæ/ (n)
磁場
  kenttä, jonka aiheuttaa sähkövarausten liike (sähkövirta) tai muuttuva sähkökenttä

magneettinauha /mˈaɡneːtːɪnˌauha/ (n)
磁気テープ
  magneettisella materiaalilla, usein rautaoksidilla päällystetty muovinauha, johon tallennetaan ääntä, kuvaa tai dataa avokelanauhurilla tai kasetin sisälle kelattuna

magneettinen /mˈaɡneːtːɪnen/ (adj)
磁気
  sellainen, jolla on magnetismin mukainen ominaisuus vars. kyky vetää puoleensa rautaa

magnesium /mˈaɡnesium/ (n)
マグネシウム
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

magnetismi /mˈaɡnetˌismɪ/ (n)
磁性
  kappaleiden välistä vetovoimaa ilmentävien fysikaalisten ilmiöiden joukko

magnetosfääri /mˈaɡnetˌosfæːrɪ/ (n)
磁気圏
  avaruuden osa, johon planeetan magneettikenttä vaikuttaa voimakkaasti

mahahaava /mˈahahˌaːva/ (n)
消化性潰瘍
  mahalaukun tai pohjukaissuolen haavauma

mahalaukku /mˈahalˌaukːu/ (n)
お腹
  ruoansulatuselimistön osa, ruokatorven jatkeena oleva ruoansulatuskanavan laajentuma, jossa varsinainen ruoansulatus alkaa

maharadža /mˈaharˌadʒa/ (n)
マハラジャ
  Intian kuningaskuntia hallinneen hindulaisen hallitsijan arvonimi

mahdollinen /mˈahdollɪnen/ (adj)
可能
  ehkä tapahtuva; toteutettavissa oleva; sellainen johon suodaan mahdollisuus

mahdollisuus /mˈahdollɪsuːs/ (n)
可能性
  yksi vaihtoehdoista
  todennäköisyys, että jotain tapahtuu
チャンス
  tilaisuus jonkin tekemiseen tai tapahtumiseen

mahdoton /mˈahdoton/ (adj)
不可能
  ei mahdollinen

mahdottomuus /mˈahdotːomuːs/ (n)
不可能
  se, että on mahdoton

mahla /mˈahla/ (n)
樹液
  lehtipuiden johtosolukoissa kasvikauden alussa virtaava makeahko ja siirappimainen maitiaisneste, jota on kerätty keväisin juotavaksi

mahonki /mˈahoŋkɪ/ (n)
マホガニー
  yleisnimitys useiden trooppisten puiden, usein aitomahonkeihin kuuluville, punasävyisille koville puille

mahtava /mˈahtava/ (adj)
偉大な
  sellainen, jolla on mahtia eli kykyä vaikuttaa johonkin
すごい
  upea, poikkeuksellisen suuri, kunnioitusta herättävä

mahtua /mˈahtua/ (v)
ugoku
  olla tarpeeksi pieni tai suuri kooltaan tai määrältään, että pääsee tai voidaan laittaa johonkin, sopia kooltaan

maihinnousu /mˈaihɪnnˌousu/ (n)
船着き場
  sotajoukkojen rantautuminen vihollisen hallussa olevalle rannikolle tai saarelle

maila /mˈaila/ (n)
ラケット
  eräisiin urheilulajeihin kuuluva yhdellä kädellä tai molemmin käsin pideltävä peliväline, millä lyödään tai isketään palloa, kiekkoa tai muuta vastaavaa liikuteltavaa pelivälinettä

maili /mˈailɪ/ (n)
マイル
  anglosaksinen pituusmitta, 5 280 jalkaa eli noin 1 609 metriä

maine /mˈaine/ (n)
名声
  se, minkälainen käsitys muilla ihmisillä on jostakusta

maininki /mˈainɪŋkɪ/ (n)
うねり
  tuulen nostama usein yksinäinen aalto, joka etenee vielä tuulen laannuttua

mainita /mˈainɪta/ (v)
思い出す
  antaa lyhyt ilmoitus; jstk, sanoa t. kertoa lyhyesti ohimennen

mainos /mˈainos/ (n)
CM
  kaupallinen tiedote, jonka tarkoituksena on kasvattaa mainostettavan hyödykkeen kysyntää

maisema /mˈaisema/ (n)
景色, 風景
  näkymä luontoon tai rakennettuun alueeseen

maissi /mˈaissɪ/ (n)
トウモロコシ, コーン
  viljelyskasvi Zea mays, joka on peräisin Väli-Amerikasta ja jonka syötävät siemenet ovat kukinnon määräämissä tasaisissa riveissä

maissintähkä /mˈaissɪntˌæhkæ/ (n)
トウモロコシの芯
  maissin pitkänomainen hedelmystö, jossa siemenet ovat kiinni

maiti /mˈaitɪ/ (n)
白子
  koiraskaloilla mätimunat hedelmöittävä aine, kalan sperma

maito /mˈaito/ (n)
牛乳, ミルク, 乳
  neste, jota nisäkkäät erittävät pienten jälkeläistensä imettäväksi
ミルク, 乳
  maito myytynä ja tarjoiltuna ihmisravinnoksi

maitohammas /mˈaitohˌammas/ (n)
乳歯
  lapsille ensimmäisinä kasvavat hampaat, jotka korvautuvat myöhemmin pysyvillä hampailla

maitohappo /mˈaitohˌapːo/ (n)
乳酸
  orgaaninen happo, jota muodostuu maitohappokäymisessä, jossa maitohappobakteerit muuttavat hiilihydraatteja, esimerkiksi laktoosia maitohapoksi

maitokauppa /mˈaitokˌaupːa/ (n)
牛乳屋
  kauppaliike, jossa myydään maitoa ja muita maitotuotteita

maitovalas /mˈaitovalas/ (n)
シロイルカ
  eräs sarvivalas ()

majakka /mˈajakːa/ (n)
灯台
  merenkulun turvaksi tarkoitettu, paikannuskohteena toimiva tornimainen rakennus

majatalo /mˈajatˌalo/ (n)
宿屋
  yritys, joka tarjoaa matkaajille ruokaa, juomaa sekä majoitusta

majava /mˈajava/ (n)
ビーバー, 海狸
  vesistöissä elävä jyrsijä, jompikumpi heimon Castoridae lajeista

majoneesi /mˈajonˌeːsɪ/ (n)
マヨネーズ
  kypsentämätön kastike, joka valmistetaan ruokaöljystä, kananmunasta ja mausteista

majuri /mˈajurɪ/ (n)
少佐
  kapteenin ja everstiluutnantin väliin sijoittuva sotilasarvo

makaki /mˈakakɪ/ (n)
マカク
  laajalle levinnyt vanhan maailman häntäapinoihin kuuluva suku Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa eläviä apinoita ()

makaroni /mˈakarˌonɪ/ (n)
マカロニ
  koneellisesti valmistettu pastalaji, joka muodostuu lyhyistä pätkistä joiden sisällä on reikä

makea /mˈakea/ (adj)
甘い
  yhden perusmaun mukainen, sokerin makuinen

makea vesi /mˈakea vˈesɪ/ (n)
淡水
  luonnonvesi, joka ei sisällä suolaa, esimerkiksi järvien ja jokien vedet sekä pohjavedet

makedonia /mˈakedˌonɪa/ (n)
マケドニア語
  makedonian kieli (kielitunnus: mk), Makedoniassa puhuttava eteläslaavilainen kieli.

makeinen /mˈakeinen/ (n)
お菓子
  herkutteluun tarkoitettuja erittäin makeita, pieniksi muotoiltuja naposteltavia

makeus /mˈakeus/ (n)
甘さ
  se, että on makea

makeutusaine /mˈakeutusˌaine/ (n)
甘味料
  makealta maistuva aine, yleensä sokerin korvikkeena; aine jolla voi makeuttaa ruokia ja juomia

maki /mˈakɪ/ (n)
キツネザル
  jokin makien () kädellisheimon jäsen

makkara /mˈakːara/ (n)
ソーセージ
  suoleen tai muuhun päällykseen tai muottiin tehty lihasta ja sidosaineista ruoaksi valmistettu einestuote

makomako /mˈakomˌako/ (n)
ニュージーランドミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

makrilli /mˈakrɪllɪ/ (n)
鯖
  kala, joka elää lähellä vedenpintaa ja syö eläinplanktonia ()

makro /mˈakro/ (n)
マクロ
  sovellusohjelman toimintaa ohjaava käskyjen sarja

makroni /mˈakronɪ/ (n)
マカロン
  macaron; pieni ranskalainen kaksiosainen täytetty marenkimassaleivonnainen

makrotaloustiede /mˈakrotalˌoustiede/ (n)
マクロ経済学
  kansantaloustieteen osa-alue, joka tutkii talouden aggregoituja suureita eli aggregaatteja

maksa /mˈaksa/ (n)
肝臓, 肝
  nisäkkäiden ruoansulatukseen liittyvä suuri rauhanen, jonka erittämät entsyymit hajottavat hiilihydraatit, rasvat ja valkuaisaineet sekä tuhoavat verenkierron mukana tulevia bakteereja ja myrkkyjä ja joka toimii vararavinnon säilytyspaikkana

maksaa /mˈaksaː/ (v)
払う
  antaa rahallinen korvaus jostakin tavarasta tai palvelusta

maksaja /mˈaksaja/ (n)
支払人
  henkilö, joka maksaa jostakin tai jonkin

maksasyöpä /mˈaksasˌyøpæ/ (n)
肝癌
  maksassa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain

maksimaalinen /mˈaksɪmˌaːlɪnen/ (adj)
最大
  mahdollisimman suuri, erittäin suuri

maksimi /mˈaksɪmɪ/ (n)
最大
  arvon suurin mahdollinen määrä tai aste

maksu /mˈaksu/ (n)
支払い
  se mitä pitää suorittaman jonkin hyödykkeen tai palvelun saamiseksi

maksukyvyttömyys /mˈaksukyvˌytːømyːs/ (n)
支払不能
  se, että on maksukyvytön

maksullinen /mˈaksullɪnen/ (adj)
有料
  josta peritään maksu

maksuosoitus /mˈaksuosˌoitus/ (n)
為替
  pankin toiselle pankille antama toimeksianto tietyn summan maksamiseksi maksunsaajan tilille tai haltuun

maksuton /mˈaksuton/ (adj)
只
  sellainen, josta ei peritä maksua; ilmainen

maku /mˈaku/ (n)
味
  esteettinen mieltymys vaatteiden, ruoan tai muun vastaavan suhteen

makuaisti /mˈakuˌaistɪ/ (n)
味
  ihmisen aisti, joka havaitsee maun

makusuunta /mˈakusˌuːnta/ (n)
流行
  (kulttuuri) ajalle ja muodille ominaisten mieltymysten suuntautuneisuuden ilmentymä, joka tulee erityisesti esille suhteessa taiteisiin

makuuhuone /mˈakuːhˌuone/ (n)
寝室
  huone, jossa nukutaan; huone, joka on tarkoitettu nukkumista varten

makuupussi /mˈakuːpˌussɪ/ (n)
寝袋
  vetoketjun avulla pussiksi muotoutuva peite, jota esim. retkeilijät käyttävät

makuuvaunu /mˈakuːvˌaunu/ (n)
寝台車 しんだいしゃ
  junanvaunu, jossa on makuupaikkoja

malagassi /mˈalaɡˌassɪ/ (n)
マダガスカル語
  Madagaskarin alkuasukas
  Madagaskarilla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: mg)

malaiji /mˈalaijɪ/ (n)
マレー語
  (kielitiede) malaijin kieli, austronesialainen kieli, Malesian ja Brunein virallinen kieli. Sanalista

malajalam /mˈalajalam/ (n)
マラヤーラム語
  Intiassa puhuttava, tamiliin perustuva dravidalainen kieli (kielitunnus: mal)

malakanriippukaija /mˈalakˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
サトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mali /mˈalɪ/ (n)
苦蓬
  koiruoho (), eräs maustekasvi

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (adj)
マリ人
  Malista peräisin oleva tai Maliin liittyvä

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (n)
マリ人
  pysyvästi Malissa asuva henkilö

malja /mˈalja/ (n)
カップ
  yleensä pyöreä, matala ja leveä jalallinen juoma-, tarjoilu- tai koristeastia

maljakko /mˈaljakːo/ (n)
花瓶
  koristeellinen, korkea vedenpitävä astia leikkokukkia ja vastaavia varten

mallas /mˈallas/ (n)
麦芽
  viljasta, tyypillisesti ohrasta, idättämällä ja kuivattamalla valmistettu tuote, jota käytetään panimoissa oluen raaka-aineena ja polttimoissa sellaisenaan tai viljan ohessa tislattujen alkoholijuomien valmistukseen

malli /mˈallɪ/ (n)
模型
  valmiiksi näytetty tapa tai esimerkki, jonka mukaan pitää toimia

malline /mˈallɪne/ (n)
テンプレート
  mallipohja, esimerkkipohja, valmispohja

malmi /mˈalmɪ/ (n)
鉱石
  (geologia) sellainen luonnon mineraaliesiintymä, josta voidaan taloudellisesti tuottaa metalleja

malta /mˈalta/ (n)
マルタ語
  Maltalla puhuttava arabialle sukua oleva seemiläinen kieli (kielitunnus: mt)

maltalainen /mˈaltalˌainen/ (adj)
マルタ人
  Maltalta peräisin oleva tai Maltaan liittyvä

maltalainen /mˈaltalˌainen/ (n)
マルタ人
  pysyvästi Maltalla asuva henkilö

maltillinen /mˈaltɪllɪnen/ (n)
穏健
  henkilö, jonka poliittiset mielipiteet eivät ole äärimmäisiä

malto /mˈalto/ (n)
うすだいだい
  hedelmän, vihanneksen tai sienen mehevä ja pehmeä osa

malttaa mielensä /mˈaltːaː mˈielensæ/ (v)
気が長い
  olla kärsivällinen

mammanpoika /mˈammampˌoika/ (n)
マザーコンプレックス
  hemmoteltu poikalapsi, lellilapsi

mammutti /mˈammutːɪ/ (n)
マンモス
  sukupuuttoon kuolleen norsujen suvun (Mammuthus) edustaja

manageri /mˈanaɡˌerɪ/ (n)
マネージャー
  taiteilijan, ammattiurheilijan yms. liikeasioiden, sopimusten ym. hoitaja

mandaatti /mˈandaːtːɪ/ (n)
委任
  toimeksianto, toimeksisaanti, valtuutus, etenkin demokraattisessa järjestelmässä kansalta saatu oikeutus johtaa maata

mandariini /mˈandarˌiːnɪ/ (n)
ミカン
  mandariinipuun hedelmä, joka muistuttaa appelsiinia, mutta on sitä pienempi
北京官話
  Kiinan keisariajan virkamies
  mandariinikiina

mandariinisorsa /mˈandarˌiːnɪsˌorsa/ (n)
オシドリ
  (erityisesti) -laji tai sen yksilö

mandoliini /mˈandolˌiːnɪ/ (n)
マンドリン
  banjoa muistuttava kielisoitin, jossa on neljä kieliparia. Soitetaan plektralla.

mandrilli /mˈandrɪllɪ/ (n)
マンドリル
  paviaanien ja drillin sukuinen, Afrikan Kamerunin ja Gabonin metsissä elävä häntäapinalaji ()

mangaani /mˈaŋŋaːnɪ/ (n)
マンガン
  eräs alkuaine, siirtymämetalleihin kuuluva ulkonäöltään rautaa muistuttava harmaanvalkoinen metalli, joka on hyvin haurasta ja hapettuu helposti

mango /mˈaŋŋo/ (n)
マンゴー
  edellisten helposti pilaantuva hedelmä

mangrovelaulumesikko /mˈaŋrovelˌaulumesˌikːo/ (n)
タテフミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mangrovemesikko /mˈaŋrovˌemesˌikːo/ (n)
ウロコミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mangusti /mˈaŋŋustɪ/ (n)
マングース
  jonkin mangustien (Herpestidae) heimon pieni petoeläin

manifestaatio /mˈanɪfˌestaːtˌio/ (n)
明示
  ilmeneminen, ilmentymä

manifesti /mˈanɪfˌestɪ/ (n)
宣言
  julkinen poliittisen puolueen tai muun ohjelmajulistus

manikyyri /mˈanɪkˌyːrɪ/ (n)
マニキュア
  käsien, etenkin kynsien, (varsinkin esteettinen) hoito

manila /mˈanɪla/ (n)
マニラ糸芭蕉
  (kasvitiede) banaanisukuinen kasvi (Musa textilis)

manilahamppu /mˈanɪlahˌampːu/ (n)
マニラ糸芭蕉
  banaanisukuisesta kasvista Musa textilis saatava, Filippiineilla kasvatettavan kasvin kuitu, jota käytetään tekstiilien ja paperin valmistukseen

mannerjalusta /mˈannerjalˌusta/ (n)
大陸棚
  mannerta ympäröivä jyrkkenevään rinteeseen päättyvä merenalainen vyöhyke

mannerlaatta /mˈannerlˌaːtːa/ (n)
地殻プレート
  litosfäärilaatta, tektoninen laatta; laatoiksi hajonneen litosfäärin osa

mansikka /mˈansɪkːa/ (n)
苺, イチゴ
  jokin runsaasti viljeltyjä ja villejä lajikkeita sisältävän ruusukasvisuvun jäsen

manteli /mˈantelɪ/ (n)
アーモンド, 扁桃
  mantelipuu, pienikokoinen puu (Prunus dulcis)

mantelitumake /mˈantelˌitumˌake/ (n)
扁桃体
  aivoissa sijaitsevan ns. limbisen järjestelmän mantelinmuotoinen osa

mantšu /mˈantʃu/ (n)
満州
  mantšut Mantšuriassa elävä kansa

maolaisuus /mˈaolˌaisuːs/ (n)
毛主義
  Mao Zedongin sosialistinen oppi

maori /mˈaorɪ/ (n)
マオリ語
  maorin kieli, polynesialaisten kielten ryhmään kuuluva austronesialainen kieli, jota puhuvat äidinkielenään Uudessa-Seelannissa asuvat maorit (kielitunnus: mi). Sanalista

marakatti /mˈarakˌatːɪ/ (n)
オナガザル
  häntäapinoihin lukeutuva apina, josta on useita lajeja

marathi /mˈarathɪ/ (n)
マラーティー語
  Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: mar)

maraton /mˈaraton/ (n)
マラソン
  juoksukilpailu, jossa juostaan 42,195 km matka
  pitkä työrupeama tms.

marenki /mˈareŋkɪ/ (n)
メレンゲ
  munanvalkuaisesta ja sokerista vatkattu kuorrute tai leivos

margariini /mˈarɡarˌiːnɪ/ (n)
マーガリン
  kasvi- ja eläinrasvoista valmistettava voin korvike

marihuana /mˈarɪhˌuana/ (n)
ガンジャ
  kannabis- eli hamppukasvin kukinnot ja lehdet huumeena käytettyinä

marinoida /mˈarɪnˌoida/ (v)
マリネにする
  panna marinadiin ja antaa olla siinä (tyypillisesti useita tunteja), jotta marinadi ja sen maut imeytyisivät

marionetti /mˈarɪonˌetːɪ/ (n)
マリオネット
  nukketeatterin nivelnukke, sätkynukke

marja /mˈarja/ (n)
ベリー
  mehevä, usein pensas- tai varpukasvin hedelmä, jonka seinämä on kokonaan hedelmämaltoa

marjakuusi /mˈarjakˌuːsɪ/ (n)
イチイ
  (yleisesti) mikä tahansa marjakuusien () havupuusuku, johon kuuluu muutamia lajeja, suvun kasvi

markiisi /mˈarkɪːsɪ/ (n)
天幕
  kannattimien varaan asennettu peite, joka toimii auringonsuojana
侯爵
  eräs aatelisarvo

markiisitar /mˈarkɪːsɪtar/ (n)
侯爵夫人
  markiisin puoliso tai leski

markka /mˈarkːa/ (n)
マルク
  useiden maiden rahayksikkö, sata penniä

markkina /mˈarkːɪna/ (n)
マーケット
  ostajien ja myyjien kohtaamispaikka, jossa kysyntä ja tarjonta kohtaavat sekä hinta muodostuu

markkinaosuus /mˈarkːɪnˌaosuːs/ (n)
市場占有率
  jonkin yrityksen jostain markkinasta saama osuus, joka ilmoitetaan tavallisesti prosentteina

markkinat /mˈarkːɪnat/ (n)
市場
  rajallisten myytävien hyödykkeiden kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutussuhde

markkinatalous /mˈarkːɪnˌatalous/ (n)
市場経済
  talousjärjestelmä, jossa hinnat ja tuotanto- ja kulutusmäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan markkinoilla; markkinavoimien eli niin sanotun näkymättömän käden ohjaama talous

markkinointi /mˈarkːɪnˌointɪ/ (n)
マーケティング
  markkinatutkimuksen, markkinointiviestinnän ja tuotteen jakelun tai asiakaspalvelun muodostama liiketoiminnan kokonaisuus, jolla pyritään kehittämään asiakkaan tarpeita tyydyttävä tuote tai palvelu ja myytyä se asiakkaalle kasvattamalla kysyntää

marmeladi /mˈarmelˌadɪ/ (n)
マーマレード
  hillomainen hedelmä- tai marjapohjainen liivatteen avulla hyydytetty sose, joka on rakenteeltaan lähellä murskattua hyytelöä

marmori /mˈarmorɪ/ (n)
大理石
  karbonaattipitoinen kivilaji, jolla on sellainen kovuus ja kiillotettavuus, että sitä voidaan käyttää rakentamiseen ja veistoksiin

marmorimesikko /mˈarmorˌimesˌikːo/ (n)
ハイイロミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

marmoripöllökehrääjä /mˈarmorɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
チャイロガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

marokkolainen /mˈarokːolˌainen/ (n)
モロッコ人
  pysyvästi Marokossa asuva henkilö

marraskuu /mˈarraskuː/ (n)
十一月, 11月
  vuoden yhdestoista kuukausi, kuukausi lokakuun ja joulukuun välissä

marsalkka /mˈarsalkːa/ (n)
元帥, げんすい
  eräissä maissa korkein mahdollinen sotilasarvo, kenraalia korkeampi; osassa maista (kuten Suomessa) voidaan myöntää vain sodanaikaisista ansioista (sotamarsalkka)

marsilainen /mˈarsɪlˌainen/ (adj)
火星
  Marsista peräisin oleva

marsilainen /mˈarsɪlˌainen/ (n)
火星
  hypoteettinen Marsista kotoisin oleva olento, Marsin asukas

marsipaani /mˈarsɪpˌaːnɪ/ (n)
マルチパン
  jauhetuista manteleista ja tomusokerista tehty elintarvikemassa

marsu /mˈarsu/ (n)
モルモット, ギニアピッグ
  Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä ()

maruna /mˈaruna/ (n)
蓬
  -suvun kasvi

marxilaisuus /mˈarksɪlˌaisuːs/ (n)
マルキシズム
  Karl Marxin kirjoituksiin pohjautuva sosialistinen oppijärjestelmä sekä siihen perustuva yhteiskunnallinen aatesuuntaus; eräs sosiologinen viitekehys

marxismi /mˈarksɪsmɪ/ (n)
マルクス主義
  Karl Marxin ajatuksiin perustuva sosialismin suuntaus

marxismi-leninismi /mˈarksɪsmɪlˈenɪnˌismɪ/ (n)
マルクス・レーニン主義
  Neuvostoliitossa 1920-luvulla kehitetty Karl Marxin ja Vladimir Leninin ajatuksiin perustuva maan virallinen poliittinen ideologia

masennus /mˈasennus/ (n)
うつ病
  sairaus, jossa ihmisen mieliala on jatkuvasti alhainen

masennuslääke /mˈasennˌuslæːke/ (n)
抗うつ剤
  masennuksen oireita lievittävä lääke; antidepressantti

masinointi /mˈasɪnˌointɪ/ (n)
策動
  masinoiminen

maskotti /mˈaskotːɪ/ (n)
マスコット
  hahmo, joka kannustaa joukkuetta tai on esim. ravintolan vetonaula lapsille

maskuliini /mˈaskulˌiːnɪ/ (n)
男性
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa miehiin; maskuliinisukuun kuuluva sana

maskuliininen /mˈaskulˌiːnɪnen/ (adj)
男性
  sellainen, joka on suvultaan maskuliini

maskuliinisuus /mˈaskulˌiːnɪsuːs/ (n)
男らしさ
  miessukupuolelle ominaiset piirteet; miessukupuoleen, miehenpuoleen liittyvä ominaisuus

masokismi /mˈasokˌismɪ/ (n)
マゾヒズム
  nautinto henkisen tai fyysisen kärsimyksen kohteena olemisesta; nautintoa kivusta, nöyryytyksestä, alistettuna olemisesta yms.

masokisti /mˈasokˌistɪ/ (n)
まぞ
  henkilö, joka saa mielihyvää itsensä satuttamisesta tai nöyryyttämisestä

massa /mˈassa/ (n)
質量
  pehmeä, amorfinen aine
  suuri väkijoukko, kansa, ihmispaljous
  (fysiikka) aineen ominaisuus; kappaleen hitaus muuttaa liiketilaansa, kun siihen vaikuttaa voima

massatuotanto /mˈassatˌuotanto/ (n)
量産
  teolliselle yhteiskunnalle ominainen tavaran valmistaminen tehtaassa suurina sarjoina

masternauha /mˈasternˌauha/ (n)
マスター
  ääni- tai videomedian tuotantoon liittyvä ensimmäinen lopulliseen muotoonsa saatettu ääni- tai kuvatallenne, josta tehdään kopioita

masto /mˈasto/ (n)
マスト
  (merenkulku) purjelaivan takilan eli rikin päävaruste, johon purjeet kiinnitetään
  (arkkitehtuuri), (tekniikka) korkea rakennelma, jonka huipulla on esimerkiksi antenni; radiomasto

masturbointi /mˈasturbˌointɪ/ (n)
オナニー
  itsetyydytys

masurkka /mˈasurkːa/ (n)
マズルカ
  kolmijakoinen puolalainen tanssi, jossa pääpaino on kolmannella iskulla

matala /mˈatala/ (adj)
浅い
  sellainen, jolla on alhainen syvyys; sellainen, joka soveltuu kahluupaikaksi; sellainen, jossa aluksen syväys on liian suuri; sellainen, jossa voi polskia käsipohjaa

matalapaine /mˈatalapˌaine/ (n)
低気圧
  depressio, ilmakehän alue, jossa on ympäröivällä alueella vallisevaan paineeseen verrattuna alhaisempi ilmanpaine

matalikko /mˈatalˌikːo/ (n)
川瀬
  paikka, jossa vesi on matalaa

mate /mˈate/ (n)
マテ茶
  matepuu, runsaasti kofeiinia sisältävä pensasmainen puu, jonka lehtiä käytetään piristävän juoman valmistamiseen
  matejuoma, matepuun lehdistä valmistettava juoma

matelija /mˈatelˌija/ (n)
爬虫類
  (eläintiede) selkärankaisten eläinten luokka, johon kuuluvat mm. liskot, käärmeet, kilpikonnat ja krokotiilieläimet. Matelijat ovat vaihtolämpöisiä.

matemaatikko /mˈatemˌaːtɪkːo/ (n)
数学者
  matematiikan tutkija

matemaattinen /mˈatemˌaːtːɪnen/ (adj)
すうがくてき
  sellainen, joka liittyy matematiikkaan, matematiikalle ominainen, matemaattisten lainalaisuuksien alainen

matemaattinen lauseke /mˈatemˌaːtːɪnen lˈauseke/ (n)
式
  suureita tai funktioita sisältävä matemaattinen esitys, kaava, johon on merkitty mitkä laskutoimitukset tai operaatiot johtavat tulokseen; merkitty laskutoimitus

matematiikka /mˈatematˌiːkːa/ (n)
数学
  deduktiivisen logiikan avulla abstrakteja järjestelmiä tutkiva tieteenala

materia /mˈaterˌia/ (n)
物質
  aine

materiaali /mˈaterɪˌaːlɪ/ (n)
料, 材
  aine, aines, josta valmistetaan jotain

materialismi /mˈaterˌialˌismɪ/ (n)
唯物主義
  käsitys jonka mukaan todellisuus on aineellinen ja kaikki olemassa oleva koostuu tai on palautettavissa aineeseen, aineellisiin voimiin tai fysikaalisiin tapahtumiin
  tavaran ja maallisen mammonan halu; liittyy kulutuskäyttäytymiseen

matikka /mˈatɪkːa/ (n)
数学
  matematiikka

matka /mˈatka/ (n)
旅行
  siirtyminen paikasta toiseen

matkailu /mˈatkailu/ (n)
観光
  matkustaminen huvitarkoituksessa; matkusteleminen, turismi

matkalaukku /mˈatkalˌaukːu/ (n)
スーツケース
  perinteisesti nahasta tai pahvista, nykyisin lujitemuovista tms. valmistettu suljettava, yleensä lukollinen laukku, joka on tarkoitettu matkatavaroiden kuljetukseen ja säilytykseen

matkalippu /mˈatkalˌipːu/ (n)
切符
  kulkuvälineessä matkustamiseen oikeuttava lippu

matkalla /mˈatkalla/ (adv)
所
  siirtymässä paikasta toiseen

matkamies /mˈatkamies/ (n)
旅人
  kulkija, matkustava henkilö

matkamittari /mˈatkamˌitːarɪ/ (n)
オドメーター
  kuljettua matkaa mittaava laite, hodometri

matkaopas /mˈatkaopas/ (n)
ガイド
  yleensä matkalla mukana oleva opas, joka huolehtii matkalaisten opastamisesta ja matkajärjestelyjen toimivuudesta

matkapuhelin /mˈatkapˌuhelɪn/ (n)
携帯電話, 携帯, けいたいでんわ, けいたい
  mukana kannettava, langaton, akkutoiminen puhelin

matkapäiväkirja /mˈatkapˌæivækˌirja/ (n)
旅行記
  päiväkirja, johon merkitään matkan aikana tapahtuneita asioita.

matkatoimisto /mˈatkatˌoimɪsto/ (n)
旅行の代理店
  yritys, joka tarjoaa erilaisia valmismatkoja asiakkailleen

matkia /mˈatkɪa/ (v)
倣う
  jäljitellä, apinoida

matkija /mˈatkɪja/ (n)
亜流
  henkilö, joka matkii jotakin tai jotakuta

matkijalintuhaukka /mˈatkɪjalˌintuhˌaukːa/ (n)
シロクロオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

matkustaa /mˈatkustaː/ (v)
旅行
  tehdä matka, mennä matkalle jonnekin

matkustaja /mˈatkustˌaja/ (n)
乗客
  jollakin kulkuneuvolla matkustava henkilö

matkustajalaiva /mˈatkustˌajalˌaiva/ (n)
客船
  laiva, joka on tarkoitettu ihmisten kuljettamiseen

mato /mˈato/ (n)
ワーム, 蠕虫
  johonkin eläinkunnan matomaiseen pääluokkaan kuuluva matelemalla liikkuva raajaton eläin

matriarkka /mˈatrɪˌarkːa/ (n)
女家長
  (sosiologia) perheen tai suvun johtajana oleva äiti

matriisi /mˈatrɪːsɪ/ (n)
行列
  suorakulmainen riveihin ja sarakkeisiin jaettu taulukko, jonka alkiot ovat lukuja, usein reaali- tai kompleksilukuja, tai lausekkeita

matruusi /mˈatruːsɪ/ (n)
セーラー
  kauppalaivan kansihenkilöstöön kuuluvan merimiehen ammattinimike

matta /mˈatːa/ (adj)
鈹
  himmeä, valoa heijastamaton

matti /mˈatːɪ/ (n)
チェックメイト
  pelin tilanne ja päämäärä eli kuninkaaseen kohdistuva lyöntiuhka, jota ei voi enää millään keinolla torjua.

matto /mˈatːo/ (n)
カーペット, 絨毯
  muovista ym. materiaalista valmistettu lattiapinnoite

mattopiiska /mˈatːopˌiːska/ (n)
布団叩き
  väline mattojen tamppaamiseen

mattoveitsi /mˈatːovˌeitsɪ/ (adj)
カッター
  ammattityökaluna käytettävä terävä veitsi, jossa on vaihdettava terä

maukas /mˈaukas/ (adj)
おいしそう
  hyvältä maistuva

mauri /mˈaurɪ/ (n)
ムーア人
  muinaisen Mauritanian alueella eläneen islaminuskoisen kansan jäsen

maustaa /mˈaustaː/ (v)
味付け
  lisätä mausteita ruokaan

mauste /mˈauste/ (n)
スパイス, 香辛料
  Ruokiin ja juomiin toivotun maun saamiseksi ja ruoansulatuksen edistämiseksi lisättävä aine. Usein mausteena toimii maustevihannes tai muu pieninä annoksina käytettävä maultaan voimakas tai aromaattinen kasvin osa.

maustebasilika /mˈaustebˌasɪlˌika/ (n)
バジリコ
  basilika (Ocimum basilicum), ruoan maustamiseen käytetty yksivuotinen pensasmainen ruoho

maustepippuri /mˈaustepˌipːurɪ/ (n)
オールスパイス
  (kasvitiede) myrtille sukua oleva ikivihreä, tuoksuva pensas Pimenta dioica
  (keittiö) Pimenta dioica -pensaan marjoista saatu mauste. Marjat kerätään puolikypsinä ja kuivataan. Ne käytetään mausteena kokonaisina tai jauhettuina.

maustesahrami /mˈaustesˌahramɪ/ (n)
サフラン
  sahramien suvun kasvi, jonka luotteja käytetään mausteen ja väriaineena ()

mauton /mˈauton/ (adj)
不味い
  sellainen ruoka, juoma, tms. mikä ei maistu, missä ei ole makua
  (kuvaannollinen) sellainen mikä on täysin tyylitön, tyylitajuton
  hyvien tapojen vastainen; moraaliton, sopimaton

media /mˈedɪa/ (n)
メディア
  tiedotusvälineet

mediaani /mˈedɪˌaːnɪ/ (n)
中位数
  jakauman kahteen yhtä monta havaintoa sisältävään osaan jakava kohta, joka sijaitsee 50:n persentiilin kohdalla; myös yhtenevä järjestyksessä toisen kvartiilin kanssa

meduusa /mˈeduːsa/ (n)
クラゲ, 海月
  vedessä elävä pelaginen polttiaiseläinyksilö

meemi /mˈeːmɪ/ (n)
ミーム
  kulttuurissa tai viestinnässä leviävä, kopioituva ja muuntuva idea
  Internetin käyttäjien keskuudessa suuren suosion saavuttava ja leviävä ilmiö, hokema tai kuva

mehiläinen /mˈehɪlˌæinen/ (n)
蜂, 蜜蜂
  mesipistiäisiin (Apoidea) kuuluvia yhteiskuntahyönteisiä, joka elävät parvissa

mehiläishoitaja /mˈehɪlˌæishoitˌaja/ (n)
養蜂家
  mehiläisten hoitamista harjoittava henkilö

mehiläiskuningatar /mˈehɪlˌæiskunˌiŋŋatar/ (n)
女王バチ
  mehiläisparven ainoa lisääntymiskykyinen naaras, joka huolehtii muninnasta

mehiläispesä /mˈehɪlˌæispesæ/ (n)
蜂巣
  mehiläisten pesä

mehiläissyöjä /mˈehɪlˌæissyøjæ/ (n)
ハチクイ科
  värikäs säihkylintuihin lukeutuva erilaisten pistiäisten syöntiin erikoistuneut lintulaji,

mehiläisvaha /mˈehɪlˌæisvaha/ (n)
ミツロウ
  mehiläisten pesäkennojensa rakennusmateriaaliksi tuottama vaha

mehu /mˈehu/ (n)
ジュース
  hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehty tai niiden makuinen hiilihapoton juoma

mehujääpuikko /mˈehujˌæːpwɪkːo/ (n)
アイスキャンディー
  jäätelöpuikon kaltainen, jäädytettyä mehua tai vastaavaa sisältävä tuote

mehustin /mˈehustɪn/ (n)
ジューサー
  kone tai laite, jolla hedelmiä, marjoja tms. mehustetaan

mehutiiviste /mˈehutˌiːvɪste/ (n)
シロップ
  juoma, jota valmistetaan keittämällä vettä, sokeria sekä hedelmiä, marjoja tai kasviksia, ja joka on juotavaa vedellä laimennettuna

meioosi /mˈeioːsɪ/ (n)
減数分裂
  suvullisessa lisääntymisessä sukusolujen syntyessä tapahtuva tumanjakautuminen, josta aiheutuu kromosomiluvun puolittuminen

mekaanikko /mˈekaːnˌikːo/ (n)
修理工
  koneita ja välineitä tekevä, asentava, hoitava tai korjaava henkilö

mekaaninen /mˈekaːnɪnen/ (adj)
力学
  mekaniikkaan ja sen sovelluksiin perustuva tai tukeutuva

mekaniikka /mˈekanˌiːkːa/ (n)
力学
  vuorovaikutuksia ja liikeilmiöitä tutkiva tieteen ala, fysiikan osa-alue

mekanismi /mˈekanˌismɪ/ (n)
機構
  laitteisto, koneisto, sen toiminnallinen rakenne

mekko /mˈekːo/ (n)
ドレス
  leninki, yhtenäinen, yläosasta ja hameesta koostuva vaate, jota käyttävät yleensä naiset

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (adj)
メキシコ人
  Meksikosta peräisin oleva tai Meksikoon liittyvä

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (n)
メキシコ人
  pysyvästi Meksikossa asuva henkilö

meksikonamatsoni /mˈeksɪkˌonamˌatsonɪ/ (n)
メキシコアカボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

meksikonaranen /mˈeksɪkˌonaranen/ (n)
メキシコルリハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

meksikonaratti /mˈeksɪkˌonarˌatːɪ/ (n)
メキシコシロガシラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mela /mˈela/ (n)
パドル
  kädessä pidettävä yksi- tai kaksilapainen varsi, jolla melotaan ja ohjataan venettä sitä veneen laitoihin tukematta

melankolia /mˈelaŋkˌolɪa/ (n)
憂鬱
  alakuloisuus

melanooma /mˈelanˌoːma/ (n)
メラノーマ
  melanosyytistä lähtöisin oleva syöpä; eräs ihosyövän laji

melassi /mˈelassɪ/ (n)
糖蜜
  sokeriruo'osta tai -juurikkaasta sokeria valmistettaessa, perusliuoksesta kiteytyneen sokerin erottamisen jälkeen jäljelle jäänyt makea ja siirappimainen ruskea neste

melkein /mˈelkein/ (adv)
ほとんど
  hyvin lähelle, ei aivan

melkoinen /mˈelkoinen/ (adj)
かなり
  melko suuri

mellakka /mˈellakːa/ (n)
動乱
  väkivaltainen mielenosoitus

meloa /mˈeloa/ (v)
漕ぐ
  liikuttaa kanoottia tms. melan avulla

melodraama /mˈelodrˌaːma/ (n)
メロドラマ
  liioittelevan tunteellinen, mahtipontinen taideteos

meloni /mˈelonɪ/ (n)
メロン
  yleisnimitys kurkkukasvien eri sukujen mehevähedelmäisille kasveille, kuten vesimelonille ja tavalliselle melonille

meluta /mˈeluta/ (v)
騒ぐ
  tuottaa kovaa ääntä

mendelevium /mˈendelevium/ (n)
メンデレビウム
  aktinoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 101 ja kemiallinen merkki Md

menehtyä /mˈenehtˌyæ/ (v)
亡びる
  kuolla; nääntyä, riutua, kuihtua

menestys /mˈenestys/ (n)
成功
  onnistumisen ja menestymisen toteutuma

menestyä /mˈenestˌyæ/ (v)
成功する
  onnistua jossakin

menetelmä /mˈenetˌelmæ/ (n)
方法
  järjestelmällinen menettelytapa t. -keino määrätarkoituksen saavuttamiseksi

menettely /mˈenetːˌely/ (n)
手続き
  menetteleminen, järjestelmällinen suoritustapa

menettelytapa /mˈenetːˌelytˌapa/ (n)
やり方
  yl. vakiintunut tapa menetellä t. toimia tilanteen edellyttämästi

menettää /mˈenetːæː/ (v)
失う
  joutua eroon jostakin omistamastaan

meniski /mˈenɪskɪ/ (n)
半月板
  astiassa olevan nesteen kovera tai kupera pinta

menneisyys /mˈenneisyːs/ (n)
過去
  jo mennyt takana oleva aika tapahtumineen

mennä /mˈennæ/ (v)
行く
  liikkua muuhun paikkaan (eteenpäin, kauemmaksi, etäämmälle) siitä missä puhuja on

mennä naimisiin /mˈennæn nˈaimɪsɪːn/ (v)
結婚
  avioitua, solmia avioliitto

menopaussi /mˈenopˌaussɪ/ (n)
更年期
  kuukautisten lopullinen päättyminen

mentaalinen /mˈentaːlɪnen/ (adj)
心の
  mieleen tai ajatuksiin liittyvä

mentaliteetti /mˈentalɪtˌeːtːɪ/ (n)
メンタリティー
  henkinen peruslaatu, omanlaisuus; mielenlaatu, hengenlaatu

mentori /mˈentorɪ/ (n)
メンター
  henkilö, joka kokeneempana antaa opastusta kokemattomammalle

menuetti /mˈenuˌetːɪ/ (n)
メヌエット
  ed. tanssin rytmiin tehty sävellys

menševikki /mˈenʃevˌikːɪ/ (n)
メンシェヴィキ
  menševikit 1900-luvun alun kahtiajakautuneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen maltillisempi siipi; toista siipeä kutsuttiin bolševikeiksi

merenneito /mˈerennˌeito/ (n)
人魚
  taruolento, jolla on naisen ylävartalo ja kalan pyrstö

merenpohja /mˈerempˌohja/ (n)
かいてい
  meren pohja, mikä muodostaa valtaosan maapallon pinta-alasta

merensininen /mˈerensˌinɪnen/ (adj)
群青色
  väriltään merensininen

meri /mˈerɪ/ (n)
海
  laaja maapalloa peittävä vesimuodostuma, jossa on suolaista vettä

meribassi /mˈerɪbˌassɪ/ (n)
鮬
  ahvenkaloihin kuuluva varsin maukkaana pidetty merissä elävä kala, (Dicentrarchus labrax)

meridiaani /mˈerɪdɪˌaːnɪ/ (n)
子午線
  navoilta tietyn paikan zeniitin kautta kulkeva isoympyrä

meriharakka /mˈerɪharˌakːa/ (n)
ミヤコドリ, 都鳥
  (yleisesti) mikä tahansa meriharakoiden heimoon () kuuluva kahlaajalintujen laji tai sellaisen yksilö

merihevonen /mˈerɪhˌevonen/ (n)
竜の落とし子
  mikä tahansa merihevosten sukuun () sukuun kuuluva luukala

merihirviö /mˈerɪhˌirvɪø/ (n)
海の怪物
  myyttinen meressä elävä hirviö

merihätä /mˈerɪhˌætæ/ (n)
不快ストレス
  hätätilanne merellä

merikarhu /mˈerɪkˌarhu/ (n)
老練な船乗り
  kokenut merenkävijä, kokenut merimies

merikorva /mˈerɪkˌorva/ (n)
アワビ
  suurikokoisten merissä elävien kotiloiden heimon kotilo (Haliotidae)

merikotka /mˈerɪkˌotka/ (n)
オジロワシ
  kotkaa eli maakotkaa kookkaampi, vanhana ruskeanharmaa lintu (Haliaeëtus albicilla), jonka siipien kärkiväli on jopa 2,5 m. Tämä merikotkien suvun edustaja on suurin Suomessa pesivä päiväpetolintu.

merileijona /mˈerɪlˌeijona/ (n)
海驢
  korvahylkeisiin kuuluvia hylkeitä (Otariinae)

merililja /mˈerɪlˌilja/ (n)
ウミユリ
  krinoidi, piikkinahkaisiin kuuluvia, valtamerissä eläviä selkärangattomia eläimiä ()

merimakkara /mˈerɪmˌakːara/ (n)
ナマコ
  makkaran muotoinen, meressä elävä piikkinahkaisiin luettava selkärangaton eläin

merimies /mˈerɪmies/ (n)
船員
  laivan miehistön jäsen

meripeninkulma /mˈerɪpenˌiŋkulma/ (n)
海里
  merimaili; pituusyksikkö, jota käytetään meri- ja ilmaliikenteessä, 1852 metriä

meripihka /mˈerɪpˌihka/ (n)
琥珀
  20—100 miljoonaa vuotta sitten kasvaneiden havupuiden kivettynyt pihka, joka on kerrostunut meren pohjaan

merirosvo /mˈerɪrˌosvo/ (n)
海賊
  rosvo, joka ryöstää kauppalaivoja merellä

merirosvolippu /mˈerɪrˌosvolˌipːu/ (n)
ドクロマーク
  Euroopan ja Amerikan merirosvojen käyttämä musta lippu, jossa usein kuvataan olevan pääkallo ja ristikkäiset luut

merirosvous /mˈerɪrˌosvous/ (n)
パイレーシ
  ryöstäminen merellä

merisairaus /mˈerɪsˌairaus/ (n)
船酔い
  aluksen keinumisen aiheuttama matkapahoinvointi

merisiili /mˈerɪsˌiːlɪ/ (n)
海胆
  piikkisen pallon muotoinen, piikkinahkaisiin kuuluva meren selkärangaton eläin

meritokratia /mˈerɪtˌokratˌia/ (n)
能力主義
  valtion hallintomuoto, jossa hierarkia muodostuu meriittien (ansioiden tai suoritusten) perusteella

meritähti /mˈerɪtˌæhtɪ/ (n)
海星
  joukko merissä eläviä ruumiinmuodoltaan tähteä muistuttavia piikkinahkaisiin kuuluvia selkärangattomia (Asteroidea), joita tavataan noin 1800 lajia

merivesi /mˈerɪvˌesɪ/ (n)
海水
  meressä oleva vesi, merestä saatu vesi, jonka suolapitoisuus on keskimäärin 3,5 painoprosenttia

merivirta /mˈerɪvˌirta/ (n)
海流
  valtamerissä tapahtuva lämpimän tai kylmän veden horisontaalinen virtaus

merivuokko /mˈerɪvˌuokːo/ (n)
イソギンチャク
  koralleihin kuuluvan lahkon (Actiniaria) meressä eläviä kukan muotoisia selkärangattomia

merkeli /mˈerkelɪ/ (n)
泥灰土
  karbonaatista ja savesta muodostunut sedimentti/-kivi

merkillinen /mˈerkɪllɪnen/ (adj)
特有
  erikoinen, outo

merkitsin /mˈerkɪtsɪn/ (n)
シニフィアン
  puhutun sanan äänteet tai kirjoitetun sanan merkkijono, jonka ihminen tulkitsee merkitystä kantavana merkkinä

merkittävä /mˈerkɪtːˌævæ/ (adj)
著しい
  oleellinen, merkillepantava; sellainen, jolla on merkitystä

merkityksetön /mˈerkɪtˌyksetøn/ (adj)
つまらない, 名も無い
  sellainen, jolla ei ole merkitystä, vailla merkitystä oleva

merkitys /mˈerkɪtys/ (n)
意義, 意味
  se mitä jokin symboloi, sanan kyky viitata joukkoon todellisia olioita

merkitysoppi /mˈerkɪtysˌopːɪ/ (n)
意味論
  tieteen haara, joka tutkii mm. sanojen ja ajatusten merkitystä

merkitä /mˈerkɪtæ/ (v)
意味
  tarkoittaa, olla merkkinä jostakin tai jollekin
印をつける
  panna merkki johonkin, merkata

merkki /mˈerkːɪ/ (n)
符号
  ennusmerkki
記号
  kirjoitusjärjestelmässä tai vastaavassa esiintyvä kirjain tai muu symboli, kirjainmerkki, välimerkki, etumerkki, operaattori
マーク
  jälki
徴
  oire
メーク
  tuotemerkki
シンボル
  symboli

merkkijono /mˈerkːɪjˌono/ (n)
文字列
  ohjelmoinnissa käytetty tietotyyppi, johon tallennetaan peräkkäisiä merkkejä

merkonomi /mˈerkonˌomɪ/ (n)
協力者
  kauppaoppilaitoksen opistoasteinen talouden alan tutkinto; henkilö jolla on ko. tutkinto

mesenaatti /mˈesenˌaːtːɪ/ (n)
パトロン
  henkilö, joka tukee taloudellisesti taiteita

mesi /mˈesɪ/ (n)
花蜜
  eräiden siemenkasvien mesiäisten erite

mesikaste /mˈesɪkˌaste/ (n)
甘露
  ylimääräinen vesi ja sokerit, jota eräät hyönteiset (mm. kirvat) ulostavat

mesimäyrä /mˈesɪmˌæyræ/ (n)
ラーテル
  eräs näätäeläin (), jota tavataan Afrikassa sekä Länsi- ja Etelä-Aasiassa

mesoni /mˈesonɪ/ (n)
中間子
  kvarkista ja antikvarkista koostuva hiukkanen

mesosfääri /mˈesosfˌæːrɪ/ (n)
中間圏
  ilmakehän kerros stratosfäärin ja termosfäärin välissä

mesoteliooma /mˈesotˌelɪˌoːma/ (n)
中皮腫
  keuhkopussin tai vatsakalvon mesoteelisolukosta alkunsa saanut harvinainen ja huonoennusteinen syöpä, usein asbestialtistuksen aiheuttama

mesotsooinen maailmankausi /mˈesotsˌoːɪnen mˈaːɪlmˌaŋkausɪ/ (n)
中生代
  niin sanottu elämän keskiaika, aikaväli n. 200 — 80 miljoonaa vuotta sitten

messinki /mˈessɪŋkɪ/ (n)
黄銅, 真鍮
  seosmetalli, joka on kuparin ja sinkin seos eli lejeerinki

messu /mˈessu/ (n)
ミサ
  jumalanpalvelus, joka sisältää ehtoollisen
  jumalanpalveluksen osa, joka sisältää ehtoollisen

messut /mˈessut/ (n)
交易会
  kaupallinen tapahtuma, jossa yritykset esittelevät tuotteitaan ja palvelujaan

mestari /mˈestarɪ/ (n)
はしゃ
  maestro, taituri, virtuoosi

mestariteos /mˈestarˌiteos/ (n)
傑作
  poikkeuksellisen hyvänä pidetty teos tai sellainen, jota voidaan pitää taiteilijan uran parhaana

mestaruus /mˈestaruːs/ (n)
優勝
  kilpailun tai kilpailusarjan voittaminen

mestata /mˈestata/ (v)
打ち首にする
  katkaista jklta kaula

mestaus /mˈestaus/ (n)
打ち首
  tappaminen katkaisemalla kaula, erityisesti tällä menetelmällä toteutettu kuolemantuomion täytäntöönpano; se, että mestataan

meta-analyysi /mˈetaˈanalˌyːsɪ/ (n)
メタ分析
  tilastollinen tutkimusmenetelmä, jonka avulla pyritään johtamaan kvantitatiivisia päätelmiä yhdistelemällä aiempia yksittäisiä tutkimuksia

metaani /mˈetaːnɪ/ (n)
メタン
  yksinkertaisin alkaani, hiilivety, jossa on yksi hiiliatomi, CH₄. Esiintyy suokaasussa ja kaivoskaasussa.

metabolinen oireyhtymä /mˈetabˌolɪnen ˈoireyhtˌymæ/ (n)
メタボ症候群
  oireyhtymä, jossa potilaalla on samanaikaisesti useita seuraavista oireista: ylipaino (erityisesti vyötärölihavuus), kohonnut verenpaine, heikentynyt insuliinivaste ja kohonnut verensokeri, matala HDL-kolesteroli ja huonot veren rasva-arvot; vaikuttaa diabeteksen ja ateroskleroosin kehittymiseen

metafora /mˈetafˌora/ (n)
メタファー, 暗喩
  kahden toisiinsa liittymättömän sanan samaistus, kielikuva

metafysiikka /mˈetafysˌiːkːa/ (n)
形而上学
  olevaisen yleisimpien piirteiden ja perusteiden systemaattista tutkimusta ja selittämistä toteuttava filosofian osa

metalli /mˈetallɪ/ (n)
金属
  alkuaine tai materiaali, jonka fysikaalisiin ominaisuuksiin yleensä kuuluu taottavuus, hyvä sähkönjohtokyky ja suuri ominaispaino
  metalliseos materiaalina

metallimusiikki /mˈetallˌimusˌiːkːɪ/ (n)
メタル
  rockmusiikin tyylisuunta, jolle on ominaista vetävät rytmit, voimakkaasti vahvistetut kitarat ja monesti myös synkeät teemat

metallinen /mˈetallɪnen/ (adj)
メタリック
  sellainen, mikä on metallia tai metallista

metalliseos /mˈetallˌiseos/ (n)
合金
  kahden tai useamman metallin kiinteän tilan liuos

metallurgia /mˈetallˌurɡɪa/ (n)
金属工学
  tekniikan ja sen tutkimuksen osa, johon kuuluu metallien erottaminen malmeista, puhdistaminen, seostaminen ja saattaminen metallurgisin menetelmin haluttuun käyttötarkoitukseen sopivaksi

metamfetamiini /mˈetamfˌetamˌiːnɪ/ (n)
ヒロポン
  eräs huume, joka kuuluu amfetamiineihin

metanoli /mˈetanˌolɪ/ (n)
メタノール
  yksinkertaisin, ihmiselle hyvin myrkyllinen alkoholi, CH₃OH

meteoriitti /mˈeteorˌiːtːɪ/ (n)
隕石
  Maahan avaruudesta pudonnut taivaankappale

metodologia /mˈetodˌoloɡˌia/ (n)
手法
  metodiikka

metonymia /mˈetonˌymɪa/ (n)
換喩
  merkityksen korvaaminen sen osan merkityksellä. Esimerkiksi katunäkymä elokuvassa ei kuvaa itse katua vaan kaupunkielämää yleensä

metonyymi /mˈetonˌyːmɪ/ (n)
換喩語
  sana tai ilmaisu, jota käytetään toisen merkityksessä ja joka on siihen läheisesti liittyvä, metonyyminen nimi

metri /mˈetrɪ/ (n)
メートル
  pituuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m

metro /mˈetro/ (n)
地下鉄
  Kiskoja käyttävä joukkoliikennejärjestelmä, joka usein on rakennettu maan alle (ainakin osittain). Metrojärjestelmä muistuttaa paikallisjunaliikennettä, mutta erotetaan siitä yleensä sillä perusteella, että virransyöttö tapahtuu metrovaunujen alta eikä päältä kuten junassa. Rajanveto paikallisjuna-, metro-, pikaraitiotie- ja raitiovaunujärjestelmien välillä on usein häilyvää.

metroasema /mˈetroˌasema/ (n)
地下鉄駅
  paikka, jossa maanalaiset junat pysähtyvät

metronomi /mˈetronˌomɪ/ (n)
メトロノーム
  tahtimittari

metropoli /mˈetropˌolɪ/ (n)
メトロポリス
  suurkaupunki, kansainvälinen keskus, maailmankaupunki

metsikkö /mˈetsɪkːø/ (n)
木立
  pienehkö metsä tai metsän osa, jonka jokin sen ominaisuus, kuten ikä, tiheys, puulaji, erottaa sen ympäröivästä metsästä tai tiluslajeista

metsuri /mˈetsurɪ/ (n)
木こり
  metsänhoidon ammattilainen, joka kaataa, karsii ja katkoo puita

metsä /mˈetsæ/ (n)
森, 森林, 林
  alue, jossa kasvaa ennen kaikkea puita, mutta myös aluskasvillisuutta

metsäjänis /mˈetsæjænɪs/ (n)
ハゼ
  koko Suomessa yleinen, noin 60 cm mittainen eläin, jolla on 12 cm pitkät mustakärkiset korvat ()

metsäkauris /mˈetsækˌaurɪs/ (n)
ノロジカ
  siro euraasialainen lehti- ja sekametsien hirvieläin, . Suomessa nykyisin riistaeläin.

metsäkissa /mˈetsækˌissa/ (n)
ヤマネコ
  pieni petoeläin (Felis silvestris), joka elää luonnonvaraisena Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa, ei kuitenkaan Suomessa.

metsänhoitaja /mˈetsænhˌoitaja/ (n)
林務官
  metsätieteellisestä koulutusohjelmasta valmistuneen maatalous- ja metsätieteiden maisterin arvonimi

metsänhoitotiede /mˈetsænhˌoitotˌiede/ (n)
林学
  puunkasvatusta, biologisia perusteita ja käytännön menetelmiä, käsittelevä metsätieteiden alalaji

metsäpalo /mˈetsæpˌalo/ (n)
山火事
  hallitsematon maastopalo metsäalueella

metsästys /mˈetsæstys/ (n)
狩り
  luonnossa elävien eläinten pyydystäminen ja surmaaminen hyödyn saamiseksi. Aikaisemmin yleisesti erällä käynti.

metsästäjä /mˈetsæstˌæjæ/ (n)
猟師, 狩人
  henkilö, joka työkseen tai harrastuksekseen metsästää

metsästäjä-keräilijä /mˈetsæstˌæjækˈeræilˌijæ/ (n)
狩猟採集民
  ihminen toimiessaan lajityypillisesti ravinnonhankinnassa; edelsi maanviljelijää ja paimenta, kivikauteen liittyvä

metsästää /mˈetsæstæː/ (v)
追う
  saalistaa, pyydystää luonnonvaraisia eläimiä

metsätammi /mˈetsætˌammɪ/ (n)
かしわ
  eräs lehtipuu, jolla on tunnistettavat lehdet ja tuottaa tammenterhoja ()

metsätiede /mˈetsætˌiede/ (n)
林業
  metsiin ja niiden toimintaan ja käyttöön liittyvä soveltava tieteen ala, jonka tutkimukset suuntautuvat metsätalouteen ja metsäsektorin perus- ja soveltavaan tutkimukseen

metsävahanokka /mˈetsævˌahanˌokːa/ (n)
ズグロカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

metsäviklo /mˈetsævˌiklo/ (n)
クサシギ
  pienikokoinen kahlaajalintu ()

mezzosopraano /mˈetsosˌopraːno/ (n)
メゾソプラノ
  oopperassa keskikorkea ääniala, sen esittäjä; ääni kontra-alton ja sopraanon välistä

meänkieli /mˈeæŋkˌielɪ/ (n)
メアンキエリ
  Ruotsissa, etupäässä Tornionjokilaaksossa puhuttavien suomen murteiden ryhmä, joka on luokiteltu Ruotsissa vähemmistökieleksi; kielitunnus fit

miehistö /mˈiehɪstø/ (n)
船員
  alukselle (laivalle, lentokoneeseen jne.) palkattu tai määrätty ihmisjoukko, joka työskentelee aluksella huolehtien aluksen kuljettamisesta ja muista toimista

miehittää /mˈiehɪtːæː/ (v)
占める
  viedä sotilasjoukkojaan hallitsemaan toista valtiota tai jotakin aluetta
乗り組ませる
  asettaa miehistö johonkin

miehitys /mˈiehɪtys/ (n)
占領
  miehitysjoukkojen lähettäminen johonkin tai pitäminen jossakin

miekka /mˈiekːa/ (n)
剣
  pitkäteräinen ase, jossa on kahva ja joka on suunniteltu isku- tai pistolyöntejä varten

miekkailu /mˈiekːailu/ (n)
フェンシング
  miekkaileminen

miekkakala /mˈiekːakˌala/ (n)
目梶木
  kookkaaksi kasvava ja nopeasti uiva kala Xiphias gladius, jonka yläleuka muistuttaa suurta miekkaa

miekkavalas /mˈiekːavalas/ (n)
さかまた
  delfiineihin kuuluva valas (Orcinus orca)

mielellään /mˈielellæːn/ (adv)
喜ぶ
  halukkaasti, ei vastahakoisesti

mielenkiinto /mˈieleŋkˌiːnto/ (n)
興味
  kiinnostus johonkin asiaan

mielenkiintoinen /mˈieleŋkˌiːntoinen/ (adj)
興味深い
  joka herättää mielenkiintoa tai on kiinnostava

mielenosoittaja /mˈielenosˌoitːaja/ (n)
抗議者
  henkilö, joka osoittaa mieltään osana mielenosoitusta

mielenosoitus /mˈielenosˌoitus/ (n)
デモ
  tilaisuus, jossa tavallisella kansalla on mahdollisuus näyttää yhdessä mielipiteensä jostain asiasta

mielenrauha /mˈielenrˌauha/ (n)
安心
  sisäinen rauha; sisäinen harmonia

mielenterveyden häiriö /mˈielentˌerveyden hˈæirɪø/ (n)
精神障害
  poikkeama mielenterveydessä, joka häiritsee kyseisen henkilön elämää

mieletön /mˈieletøn/ (adj)
愚鈍
  absurdi, järjetön, järjenvastainen; mieltä vailla; sellainen, jolla ei ole mieltä

mieli /mˈielɪ/ (n)
念頭
  ihmisen henkinen tai sisäinen olemus, tajunta, tietoisuus

mielihyvä /mˈielɪhˌyvæ/ (n)
充実
  mieltä hyväilevä myönteinen tunne

mielikuva /mˈielɪkˌuva/ (n)
アイデア
  mielle; kuvitelma

mielikuvitus /mˈielɪkˌuvɪtus/ (n)
想像力
  kyky tuottaa mielessään ajatuksia tapahtumista ja selityksiä niille

mielipaha /mˈielɪpˌaha/ (n)
憤り
  voimakas epämieluisuuden tunne

mielipide /mˈielɪpˌide/ (n)
意見
  näkemys asiasta tai henkilöstä

mielipidevanki /mˈielɪpˌidevˌaŋkɪ/ (n)
政治犯
  vanki, joka on vangittu mielipiteensä (poliittisen, uskonnollisen tai muun vakaumuksensa tai näkökulmansa) vuoksi

mielipuoli /mˈielɪpˌuolɪ/ (adj)
気違い
  mielisairaudesta kärsivä, järkensä menettänyt, hullu

mielisairaala /mˈielɪsˌairaːla/ (n)
精神病院
  hoitolaitos mielenterveyden häiriöistä ja sairauksista kärsiville henkilöille; psykiatrinen sairaala

mielisairaus /mˈielɪsˌairaus/ (n)
精神疾患
  vakava mielenterveyden häiriö, jossa henkilön todellisuudentaju häiriintyy, ja jota voidaan pitää psykoosina

mielistelijä /mˈielɪstˌelɪjæ/ (n)
おべっか使い
  henkilö, joka mielistelee

mielistellä /mˈielɪstellæ/ (v)
取り立ててもらう
  pyrkiä hankkimaan hyötyä olemalla jollekulle ylenpalttisen kohtelias tai miellyttävä esimerkiksi kehumalla tätä

mielivaltainen /mˈielɪvˌaltainen/ (adj)
恣意
  sellainen joka on päätöksentekijän vapaan arvion tulosta täysin omien mielipiteidensä tai mieltymystensä mukaan

miellyttävä /mˈiellytːˌævæ/ (adj)
快適な
  mieltä hyväilevä, myönteisiä tuntemuksia tuottava, mielihyvää aiheuttava, mieltymysten mukainen

mies /mˈies/ (n)
男, 男性, 男の人
  aikuinen miespuolinen ihminen
男性
  toinen sukupuolista; miessukupuolen edustaja
主人, 夫, 旦那
  aviomies

miesystävä /mˈiesystˌævæ/ (n)
カレ
  miespuolinen kumppani romanttisessa suhteessa

mietiskellä /mˈietɪskellæ/ (v)
反映
  () miettiä

miettiä /mˈietːɪæ/ (v)
熟考
  ajatella jotakin tiettyä asiaa, pohtia, pohdiskella

migreeni /mˈiɡreːnɪ/ (n)
偏頭痛
  eräs neurologinen sairaus, joka aiheuttaa kohtauksittain esiintyvää voimakasta toispuolista päänsärkyä

mihin /mˈihɪn/ (adv)
どこ
  minne

miina /mˈiːna/ (n)
地雷
  maastoon tai vesistöön asetettava taisteluväline, joka räjähtää herätteestä
  miinaajaperhosen toukan lehden pintakerrosten väliin tekemä käytävä

miinakenttä /mˈiːnakˌentːæ/ (n)
地雷原
  alue, joka on miinoitettu miinoilla, miinoitus

miinanraivaaja /mˈiːnanrˌaivaːja/ (n)
掃海艇
  sotalaiva, jonka pääasiallisena tehtävänä on merimiinojen raivaus

miinus /mˈiːnus/ (n)
引く
  miinusmerkki, erotusta tai negatiivisuutta merkitsevä merkki, vastaava symboli −
  haittapuoli, negatiivinen asia

miinusmerkki /mˈiːnusmˌerkːɪ/ (n)
マイナス
  negatiivista arvoa tai vähennyslaskua ilmaiseva symboli "−", miinus; Unicode-merkki U+2212

mikroaalto /mˈikroˌaːlto/ (n)
マイクロ波
  korkeataajuinen radioaalto, jonka aallonpituus on pidempi kuin infrapunasäteilyllä, mutta lyhyempi kuin radiolähetyksissä käytettävillä radioaalloilla

mikroaaltouuni /mˈikroˌaːltoˌuːnɪ/ (n)
電子レンジ
  uuni, jossa kuumennetaan ruokaa mikroaaltosäteilyn avulla

mikroauto /mˈikroˌauto/ (n)
カート
  avoin putkirunkoinen, jousittamaton auto, jolla ajetaan kartingia

mikrobi /mˈikrobɪ/ (n)
微生物
  mikroskooppisen pieni eliö, mikro-organismi

mikrobiologi /mˈikrobˌiolˌoɡɪ/ (n)
微生物学者
  mikrobiologian tutkija

mikrobiologia /mˈikrobˌiolˌoɡɪa/ (n)
微生物学
  mikrobeja tutkiva tiede, mikrobien biologia

mikrokosmos /mˈikrokˌosmos/ (n)
小宇宙
  maailmankaikkeuden osa, joka on kokoluokaltaan havainnoitsijaa pienempi
  ihminen miniatyyrisena vertauskuvana maailmankaikkeudesta

mikrometri /mˈikromˌetrɪ/ (n)
マイクロメートル
  metrin miljoonasosa eli millimetrin tuhannesosa, tunnus μm

mikrometriruuvi /mˈikromˌetrɪrˌuːvɪ/ (n)
マイクロメータ
  mittalaite tarkkoihin etäisyysmittauksiin, tarkkuus tyypillisesti 1/100 mm

mikroni /mˈikronɪ/ (n)
ミクロン
  mikrometri, 10−6 m

mikropiiri /mˈikropˌiːrɪ/ (n)
集積回路
  integroitu piiri; pieni elektroniikan komponentti, johon on integroitu suuri määrä aktiivisia (transistori) ja passiivisia (diodi, vastus, kondensaattori) elektronisia komponentteja

mikroprosessori /mˈikroprosˌessorɪ/ (n)
マイクロプロセッサー
  yhdelle mikropiirille integroitu suoritin eli prosessori

mikrosekunti /mˈikrosekˌuntɪ/ (n)
マイクロ秒
  sekunnin miljoonasosa eli 10−6 s, tunnus µs

mikroskooppi /mˈikroskˌoːpːɪ/ (n)
顕微鏡
  optinen laite, jolla pienistä esineistä tai eliöistä saadaan katseltavaksi suurennettuja kuvia

mikrotaloustiede /mˈikrotalˌoustiede/ (n)
ミクロ経済学
  kansantaloustieteen osa-alue, joka tutkii miten yksilöt, kotitaloudet ja yritykset tekevät päätöksiä ja allokoivat niukkoja resursseja

miksi /mˈiksɪ/ (adv)
どうして, なんで, 何故
  minkä takia, minkä tähden, minkä vuoksi ?

miliaarinen tuberkuloosi /mˈilɪˌaːrɪnen tˈuberkulˌoːsɪ/ (n)
粟粒結核, ぞくりゅうけっかく
  hoitamattomana erittäin tappava tuberkuloosin muoto, joka muodostaa kaikkialle kehoon viljanjyvän kokoisia ja muotoisia pesäkkeitä

miliisi /mˈilɪːsɪ/ (n)
民兵
  joissakin maissa virallinen tai epävirallinen, poliisin tavoin toimiva tai puolisotilaallinen organisaatio

militarismi /mˈilɪtarˌismɪ/ (n)
軍国主義
  joko sotilaallisten seikkojen yksipuolista korostamista, sotahenkisyyttä ja sotaisuutta tai sotilasvaltaa

miljardööri /mˈiljardˌøːrɪ/ (n)
億万長者
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljardin arvosta

miljonääri /mˈiljonˌæːrɪ/ (n)
大富豪
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljoonan arvosta

miljoonas /mˈiljoːnas/ (n)
分の
  lukua miljoona vastaava järjestysluku

millainen /mˈillainen/ (adj)
どんな
  minkälainen, minkä kaltainen

millimetri /mˈillɪmˌetrɪ/ (n)
ミリ, ミリメートル
  metrin tuhannesosa, tunnus mm

millisekunti /mˈillɪsekˌuntɪ/ (n)
ミリセカント
  sekunnin tuhannesosa, tunnus ms

milloin /mˈilloin/ (adv)
いつ
  , koska

minareetti /mˈinarˌeːtːɪ/ (n)
ミナレット
  pyöreäpoikkipintainen suippokattoinen torni moskeijan yhteydessä, josta julistetaan rukouskutsu

mindanaonluri /mˈindanaˌonlurɪ/ (n)
アポインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mineraali /mˈinerˌaːlɪ/ (n)
鉱物
  kivennäinen, yhtenäinen maankuoren tai taivaankappaleen aines, joka ei ole ihmisen tai elollisen luonnon tuottama; tavallisesti epäorgaaninen yhdiste

mineralogia /mˈinerˌaloɡˌia/ (n)
鉱物学
  kivennäistiede, mineraalien ominaisuuksia, koostumusta sekä esiintymistä ja syntymistä käsittelevä tiede

minervanpöllö /mˈinervˌampøllø/ (n)
小金目梟
  pienikokoinen euraasialainen pöllölaji,

minihame /mˈinɪhˌame/ (n)
ミニスカート, ミニスカ
  todella lyhyt hame, jonka helma ylettyy yleensä parikymmentä senttiä polvien yläpuolelle

minimaalinen /mˈinɪmˌaːlɪnen/ (adj)
最低の
  mahdollisimman pieni, erittäin pieni

minimi /mˈinɪmɪ/ (n)
最小
  pienin (mahdollinen) määrä tai aste

ministeri /mˈinɪstˌerɪ/ (n)
大臣
  virkaa toimittava poliitikko, joka on valtioneuvoston jäsen ja siten myös hallituksen jäsen

ministerinsalkku /mˈinɪsterˌinsalkːu/ (n)
財布
  ministerin asema

ministeriö /mˈinɪstˌerɪø/ (n)
省
  valtion hallituksen tietyn hallinnonhaaran osasto. Suomessa ministeriö on valtioneuvoston toimivaltainen osasto, jota johtaa se ministeri, jonka toimialaan ao. ministeriö kuuluu. Pääministeri on valtioneuvoston kanslian päällikkö.

miniä /mˈinɪæ/ (n)
嫁
  oman lapsen vaimo

minkki /mˈiŋkːɪ/ (n)
ミンク
  pohjoisamerikkalainen näätäeläin

minne /mˈinne/ (adv)
する所はどこでも
  interrogatiivinen, liikkeen suuntaa kysyvä adverbi

minolainen /mˈinolˌainen/ (adj)
ミノア
  Kreetalla n. 2000 eaa vaikuttaneeseen minolaiseen kulttuuriin liittyvä

minolainen /mˈinolˌainen/ (n)
ミノア
  yl. mon. minolaiseen kulttuuriin kuulunut henkilö

minttu /mˈintːu/ (n)
ミント
  jokin Mentha-suvun kasvi, yleensä viherminttu tai piparminttu

minuskeli /mˈinuskˌelɪ/ (n)
小文字
  pienaakkonen

minuutti /mˈinuːtːɪ/ (n)
分
  SI-järjestelmän mukainen ajan yksikkö, tunnus: min, 60 sekuntia, 1/60-osa tuntia

minä /mˈinæ/ (n)
私
  minuus, ihmisen olemuksen subjektiivinen osa, ego

minäkuva /mˈinækˌuva/ (n)
自尊心
  persoonan käsitys tai näkemys omasta minuudestaan (varsinkin suhteessa ympäröivään todellisuuteen)

mirandeesi /mˈirandˌeːsɪ/ (n)
ミランダ語
  Pohjois-Portugalissa puhuttava galloromaaninen kieli (kielitunnus: mwl)

mirha /mˈirha/ (n)
聖油
  öljystä, viinistä ja hyväntuoksuisista yrteistä keitetty paksu neste, jota käytetään voiteluun uskonnollisissa tarkoituksissa

mirri /mˈirrɪ/ (n)
にゃんこ
  (hellittelynimi) kissa

misantropia /mˈisantrˌopɪa/ (n)
人間嫌い
  vihan tunne ihmisiä kohtaan; ihmisviha

misogynia /mˈisoɡˌynɪa/ (n)
ミソジニー
  vihan tunne naissukupuolta kohtaan; naisviha

missio /mˈissɪo/ (n)
伝道
  yrityksen toiminta-ajatus, sen olemassaolon syy. Mission ajatellaan vastaavan kysymykseen siitä, mitä organisaatiossa halutaan pysyvästi tehdä ja mihin yritys haluaa pidemmällä aikavälillä päästä. Missio liittyy vahvasti yrityksen perustarkoitukseen ja sen ydintoimintaan.

missä /mˈissæ/ (adv)
どこ
  interrogatiivinen, olemista paikassa tai sijaintia kysyvä adverbi

mistelimesikko /mˈistelˌimesˌikːo/ (n)
ヒメキスジミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mistelisieppomesikko /mˈistelɪsˌiepːomesˌikːo/ (n)
ミミジロセグロミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mitali /mˈitalɪ/ (n)
メダル, 勲章
  esimerkiksi muistoksi, palkinnoksi tai kunniamerkiksi tehty taiteellinen, usein pyöreä ja metallinen laatta

mitalisti /mˈitalˌistɪ/ (n)
メダリスト
  kilpailussa mitalilla palkittu

mitata /mˈitata/ (v)
測る
  arvioida tai määrittää jonkin asian pituuden, massan tai muun suureen määrää esim. mitan avulla

miten /mˈiten/ (adv)
どう
  millä tavoin; kuinka. Yleensä kysymyshakuinen.

mitokondrio /mˈitokˌondrɪo/ (n)
ミトコンドリア
  kahdesta kalvosta muodostunut soluelin, jossa soluhengitys tapahtuu

mitoosi /mˈitoːsɪ/ (n)
有糸分裂
  tuman jakautuminen solunjakautumisessa siten että genomi jakautuu kahdeksi identtiseksi kopioksi

mitraaliprolapsi /mˈitraːlˌiprolˌapsɪ/ (n)
MVP
  hiippaläpän taipuminen eteiskammion puolelle

mittanauha /mˈitːanˌauha/ (n)
メジャー
  mittauksessa käytettävä pieni kankainen tai metallinen työkalu

mittari /mˈitːarɪ/ (n)
メーター
  laite, jolla mitataan jotakin

mittaus /mˈitːaus/ (n)
測定
  mittaamisen toteutus

mitä /mˈitæ/ (adv)
なん
  miksi, mistä syystä; mitä sitten, saati sitten; jostakin puhumattakaan

mitätöidä /mˈitætˌøidæ/ (v)
取り消す
  julistaa laillisesti pätemättömäksi, sellaiseksi, jolla ei ole mitään juridista pätevyyttä

moai /mˈoai/ (n)
モアイ
  Pääsiäissaaren kivipatsas

modaaliverbi /mˈodaːlɪvˌerbɪ/ (n)
ほうどうし, 法動詞
  apuverbi, joka ilmaisee puheena olevan teon modaliteettia kuten todennäköisyyttä, mahdollisuutta, luvallisuutta tai pakollisuutta; esim.: saattaa, voida, täytyä.

modeemi /mˈodeːmɪ/ (n)
モデム
  laite, joka muuntaa tietokoneen signaalit yhteyskaapeliin, tavallisesti puhelinverkkoon sopiviksi ja päinvastoin

moderni /mˈodernɪ/ (adj)
近代
  uusia suuntauksia edustava, uudenaikainen, nykyaikainen

modernismi /mˈodernˌismɪ/ (n)
モダニズム
  (filosofia) renessanssin aikana kehittynyt uusi, keskiaikaisesta eroava ajattelutapa

moduuli /mˈoduːlɪ/ (n)
モジュール
  itsenäinen osa, jollaisista voidaan koota erilaisia kokonaisuuksia

moittia /mˈoitːɪa/ (v)
批判する
  esittää kritiikkiä jotakin kohtaan

mokkanahka /mˈokːanˌahka/ (n)
スエード
  pinnaltaan samettimaiseksi hiottu vuohikasnahka

moksibustio /mˈoksɪbˌustɪo/ (n)
やいと, 灸 きゅう
  perinteiseen kiinalaiseen lääketieteeseen perustuva hoitomuoto, jossa iholla poltetaan kuivattua pujoa

mokša /mˈokʃa/ (n)
モクシャ語
  Venäjällä puhuttava suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluva uralilainen kieli (kielitunnus: mdf)

moldova /mˈoldova/ (n)
モルダビア語
  romanian muoto, joka on Moldovan virallinen kieli, moldovan kieli (kielitunnus: mo)

molekyyli /mˈolekˌyːlɪ/ (n)
分子
  hiukkanen, joka koostuu toisiinsa kovalentti- tai ionisidoksilla liittyneistä atomeista

molemminpuolinen /mˈolemmˌimpuolɪnen/ (adj)
互い
  kumpaakin osapuolta koskeva

mollamaija /mˈollamˌaija/ (n)
ぬいぐるみ人形
  kankaasta valmistettu sopivalla täytteellä täytetty pehmeä nukke

molukkienkakadu /mˈolukːˌieŋkakˌadu/ (n)
オオバタン
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienkanahaukka /mˈolukːˌieŋkanahˌaukːa/ (n)
シロハラオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienkuningaskaija /mˈolukːˌieŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
オウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienriippukaija /mˈolukːˌienrɪːpːukˌaija/ (n)
コシミノサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienvarpushaukka /mˈolukːˌienvarpˌushaukːa/ (n)
チャバラオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molybdeeni /mˈolybdˌeːnɪ/ (n)
モリブデン
  alkuaine, kemiallinen merkki Mo

momentti /mˈomentːɪ/ (n)
モーメント
  voiman momentti, mekaaninen suure, joka kuvaa voiman ja momenttivarren (vaikuttava matka) tulona syntyvää vääntövaikutusta

monadi /mˈonadɪ/ (n)
モナド
  (filosofia, matematiikka) ykseys; idiomi; yksinkertainen substanssi

monarkia /mˈonarkˌia/ (n)
君主制
  hallitusmuoto, jossa valtion johdossa on asemansa perinyt tai vaalilla valittu monarkki. Monarkia voi olla absoluuttinen eli rajaton yksinvalta, perustuslaillinen tai parlamentaarinen. Monarkioista käytetään nimityksiä keisarikunta, kuningaskunta tai ruhtinaskunta.

monarkki /mˈonarkːɪ/ (n)
君主
  Hallitsija tai valtionpäämies monarkiassa. Monarkki perii valtansa ja hallitsee yleensä koko elinikänsä. Tyypillisiä monarkin arvonimiä ovat keisari, kuningas, kuningatar, ruhtinas, sulttaani tai emiiri.

monetaarinen /mˈonetˌaːrɪnen/ (adj)
貨幣
  rahaan liittyvä

mongerrus /mˈoŋŋerrus/ (n)
たわごと
  käsitteellisesti epäselvä puhuminen, siansaksa

mongoli /mˈoŋŋolɪ/ (n)
モンゴル語, 蒙古語
  mongolin kieli (kielitunnus: mn), lähinnä Mongoliassa puhuttava mongolilainen kieli

mongolialainen /mˈoŋŋolˌialˌainen/ (n)
モンゴル人, 蒙古人
  pysyvästi Mongoliassa asuva henkilö
  Mongolian kansalainen
  syntyperältään mongolialainen

moniavioisuus /mˈonɪˌavɪˌoisuːs/ (n)
複婚
  polygamia, olotila jossa yleensä uros pitää useaa puolisoa samaan aikaan

monikansallinen /mˈonɪkˌansallɪnen/ (adj)
多国籍企業
  useita eri valtioita koskeva

monikerta /mˈonɪkˌerta/ (n)
倍数
  luku, joka saadaan kertomalla kokonaisluku kokonaisluvulla

monikielinen /mˈonɪkˌielɪnen/ (adj)
多言語
  sellainen, joka on usealla kielellä

monikko /mˈonɪkːo/ (n)
複数形, 複数
  sanan lukua ilmentävä muoto, joka viittaa moneen (samanlaiseen) nominiin, tai verbin tapauksessa siihen, että tekijöitä on monta

monikollinen /mˈonɪkˌollɪnen/ (adj)
複数
  sellainen, joka on monikkomuodossa, monikossa oleva

monikulmio /mˈonɪkˌulmɪo/ (n)
ポリゴン
  janoista koostuva suljettu murtoviiva

monikulttuurisuus /mˈonɪkˌultːuːrɪsuːs/ (n)
多文化主義
  se, että on monikulttuurinen; kulttuurinen monimuotoisuus yhteiskunnan tilana

monimuotoisuus /mˈonɪmˌuotoisuːs/ (n)
変化
  se, että on monimuotoinen

monimutkaisuus /mˈonɪmˌutkaisuːs/ (n)
複雑さ
  se, että on monimutkainen; mutkikkuus

monisoluinen /mˈonɪsˌolwɪnen/ (adj)
多細胞
  monesta solusta koostuva

monitahokas /mˈonɪtˌahokas/ (n)
多面体
  polyedri; monikulmion muotoisten tasojen rajoittama kolmiulotteinen kappale; nimetään siinä olevien tahojen eli tahkojen lukumäärän mukaan

monitavuinen /mˈonɪtˌavwɪnen/ (adj)
多音節
  (sanasta) sellainen, joka koostuu useammasta kuin yhdestä tavusta

monitori /mˈonɪtˌorɪ/ (n)
モニター
  tarkkailtavaa ääntä tai kuvaa esittävä laite

monivuotinen /mˈonɪvˌuotɪnen/ (adj)
多年生
  yli kaksi vuotta elävä

monivärinen /mˈonɪvˌærɪnen/ (adj)
多彩な
  sellainen, jossa on monta väriä

monni /mˈonnɪ/ (n)
鯰
  säkiä, monnikaloihin kuuluva makeassa vedessä elävä kookas viiksekäs petokala ()

monnikala /mˈonnɪkˌala/ (n)
ナマズ
  mikä tahansa monnikalojen lahkoon () kuuluva kalalaji tai sellaisen yksilö

monokkeli /mˈonokːˌelɪ/ (n)
片眼鏡
  yhden silmän päällä pidettävä linssi, joka korjaa näköä silmälasien tapaan

monoliittinen /mˈonolˌiːtːɪnen/ (n)
一枚岩
  yhdestä kappaleesta tai materiaalista valmistettu; yhdestä koostuva, jakamaton

monologi /mˈonolˌoɡɪ/ (n)
漫談
  yksinpuhelu, itsekseen puhelu

monomeeri /mˈonomˌeːrɪ/ (n)
モノマー
  pieni molekyyli, joka voi sitoutua kemiallisesti toisiin monomeereihin muodostaen polymeerin

monopoli /mˈonopˌolɪ/ (n)
独占
  tilanne, jossa toimialalla on vain yksi yritys

monstranssi /mˈonstranssɪ/ (n)
聖体顕示台
  astia, jota käytetään siunatun ehtoollisleivän kantamiseen

monsuuni /mˈonsuːnɪ/ (n)
モンスーン
  Kaakkois-Aasiassa ilmenevä tuuli, joka puhaltaa kesällä kaakosta ja tuo mereltä sateita, ja luoteesta talvella

montaasi /mˈontaːsɪ/ (n)
モンタージュ
  taideteos, joka on muodostettu kokoamalla useista pienistä kuva-aiheista yksi suurempi kuva

montenegro /mˈontenˌeɡro/ (n)
モンテネグロ語
  eteläslaavilaisiin kieliin kuuluva kieli, joka on Montenegron virallinen kieli (kielitunnus srp)

montenegrolainen /mˈontenˌeɡrolˌainen/ (n)
モンテネグロ人
  pysyvästi Montenegrossa asuva henkilö

monumentti /mˈonumˌentːɪ/ (n)
モニュメント
  suurikokoinen ja vaikuttava patsas tai muistomerkki

moodi /mˈoːdɪ/ (n)
モード
  laitteen tai ohjelman tila; toimintatila, toimintatapa
  kirkkosävellaji
  aineistossa useimmin esiintyvä arvo; valta-arvo, tyyppiarvo

mooli /mˈoːlɪ/ (n)
モル
  ainemäärän SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus mol)

moottori /mˈoːtːorɪ/ (n)
エンジン
  kone, joka muuttaa energiaa toisen muotoiseksi mekaaniseksi energiaksi

moottorikelkka /mˈoːtːorɪkˌelkːa/ (n)
スノーモービル
  pääasiassa lumella liikkumiseen suunniteltu telamaton avulla liikkuva ajoneuvo

moottoriliikennetie /mˈoːtːorɪlˌiːkennetie/ (n)
高速道路
  yksinomaan moottoriliikenteelle tarkoitettu tie, joka ei kuitenkaan täytä moottoritien vaatimuksia

moottoripyörä /mˈoːtːorɪpˌyøræ/ (n)
オートバイ, バイク
  kaksipyöräinen moottoriajoneuvo, jonka moottorin iskutilavuus on yli 50 kuutiosenttimetriä (vrt. mopo, mopedi)

moottorisaha /mˈoːtːorˌisaha/ (n)
チェーンソー
  erityisesti metsurin bensiinikäyttöinen työkalu, jossa moottori kierrättää teräketjua laipan ympärillä

moottoritie /mˈoːtːorɪtie/ (n)
高速道路, 公道
  vain auto- ja moottoripyöräliikenteelle tarkoitettu kaksiajoratainen tie, jolla on eri ajosuunnat erottava keskialue ja jolla nopeusrajoitus on Suomessa normaalioloissa vähintään 100 km/h

moottorivene /mˈoːtːorˌivene/ (n)
モーターボート
  moottorikäyttöinen vene, jota potkuri liikuttaa

mopedi /mˈopedɪ/ (n)
モペッド
  kevyt, yleensä polttomoottorikäyttöinen moottoriajoneuvo, jonka moottorin suurin sallittu iskutilavuus on 50 cm³ ja suurin sallittu rakenteellinen nopeus on rajoitettu 45 km/h.

mopsi /mˈopsɪ/ (n)
パグ
  tylppäkuonoinen, pienikokoinen ja tukevarakenteinen koirarotu

moraali /mˈoraːlɪ/ (n)
道徳
  paljolti tapoja ja toimintaa ohjaava, aikakaudelle ominaisen yhteisön tai yksilöiden eettiset käyttäytymissäännöt; käsitysten, arvostusten ja normien sisäistetty kokonaisuus

moraalittomuus /mˈoraːlˌitːomuːs/ (n)
不道徳
  se, että on moraaliton

mordentti /mˈordentːɪ/ (n)
モルデント
  korukuvio, joka muodostuu sävelestä ja sen alapuolisesta sävelestä

moreeni /mˈoreːnɪ/ (n)
モレーン
  jääkauden aikaansaama maa-ainesten lajittumaton kerrostuma, joka usein muodostaa maalajipeitteen. Erilaisia moreeneja nimetään niissä vallitsevan raekoon perusteella.

morfeemi /mˈorfeːmɪ/ (n)
形態素
  kielen pienin merkityksen sisältävä rakenneosa

morfi /mˈorfɪ/ (n)
形態
  kielen pienin semanttisesti merkitsevä yksikkö

morfiini /mˈorfɪːnɪ/ (n)
モヒ
  eräs opioideihin kuuluva kipulääke ja päihde

morfologia /mˈorfolˌoɡɪa/ (n)
形態論
  (biologia) muoto-oppi, biologian osa, jossa käsitellään eliöiden rakennetta ja kehitystä solujen, elimien ja kokonaisuuden osalta

morsian /mˈorsɪan/ (n)
花嫁
  kihlattu nainen, avioliittoon menossa oleva nainen

mortteli /mˈortːelɪ/ (n)
すり鉢
  keraamisesta aineesta tai soveltuvasta seosmetallista valmistettu maljamainen astia, jota käytetään erilaisten, erityisesti ruoanlaittoon liittyvien ainesten (mm. yrttien) hienontamiseen

mosaiikki /mˈosaˌiːkːɪ/ (n)
モザイク
  pienistä vierekkäin astelluista värillisistä lasi-, kivi- tai keramiikkapalasista tehty sommitelma

mosambikilainen /mˈosambˌikɪlˌainen/ (n)
モザンビーク人
  pysyvästi Mosambikissa asuva henkilö

mosambikinkaija /mˈosambɪkˌiŋkaija/ (n)
チャガシラハネナガインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

moskeija /mˈoskeija/ (n)
モスク
  islaminuskoisten temppeli

moskiitto /mˈoskɪːtːo/ (n)
蚊
  erityisesti trooppisten alueiden malariasääskistä ja joskus myös muista hyttysistä käytetty nimitys

moskovalainen /mˈoskovalˌainen/ (adj)
モスクワ人
  Moskovasta peräisin oleva tai Moskovaan liittyvä

moskovalainen /mˈoskovalˌainen/ (n)
モスクワ人
  Moskovan asukas

motelli /mˈotellɪ/ (n)
モテル
  maantien varrella sijaitseva majoituspalvelu, joka on hotellia alempitasoinen varustukseltaan ja on tarkoitettu erityisesti autolla matkustavien yöpymistä varten

motiivi /mˈotɪːvɪ/ (n)
動機
  (erityisesti) syy rikoksen tekemiseen
モチーフ
  muotoaihe, taideteoksen hallitseva idea tai teema, toistuva teema, toistuva aihe

motivaatio /mˈotɪvˌaːtɪo/ (n)
モチベーション
  yksilöä ajava sisäinen voima; se, että halu muuttuu tahdoksi

motivoida /mˈotɪvˌoida/ (v)
動機を与える
  saada aikaan motivaatiota jonkin tekemiseen

motoristi /mˈotorˌistɪ/ (n)
バイカー
  moottoripyöräilijä; moottoripyörällä ajava henkilö

motti /mˈotːɪ/ (n)
薬缶
  vihollisjoukon saarto

muffini /mˈuffɪnɪ/ (n)
マフィン
  yleensä paperisessa vuoassa uunissa paistettu kuohkea leivonnainen

mufloni /mˈuflonɪ/ (n)
ムフロン
  Euroopassa elävä luonnonvarainen lammas ()

muhennos /mˈuhennos/ (n)
シチュー
  höystö (harvoin), raguu. Hitaasti miedolla lämmöllä eri ruoka-aineita yhdessä muhentamalla valmistettu ruokalaji, sakeampi kuin keitto.

muikku /mwˈikːu/ (n)
チーズ
  siikojen sukuun kuuluva lohensukuinen sisä- ja murtovesien kalalaji, . Muikku on eläinplanktonia syövä parvikala. Murtovesissä kasvavaa muikkua nimitetään maivaksi.

muinainen /mwˈinainen/ (adj)
古代の
  hyvin vanha, ikiaikainen

muinaisskandinaavi /mwˈinaisskˌandɪnˌaːvɪ/ (n)
古ノルド語
  skandinaavisten kielten varhainen edeltäjä

muistaa /mwˈistaː/ (v)
覚える
  pitää, säilyttää mielessään
思い出す
  palauttaa mieleensä, (pass.) palautua mieleen, muistua

muisti /mwˈistɪ/ (n)
記憶
  kyky pitää mielessä aiemmin tapahtuneita asioita
メモリー
  datan tallennuspaikka tai -väline

muistio /mwˈistɪo/ (n)
メモ
  jonkin asian käsittelyn pohjaksi laadittu, yleensä luonnosmainen kirjallinen selostus, johon on kirjattu asioita muistiin

muistisääntö /mwˈistɪsˌæːntø/ (n)
語呂合わせ
  tiedon muistamisen apuna käytettävä loru tai assosiaatio

muistitikku /mwˈistɪtˌikːu/ (n)
フラッシュドライブ
  muodoltaan puikkomainen USB-väylään kytkettävä flash-muistiin perustuva massamuisti, johon voi tallentaa tietokoneelta tiedostoja; USB-tikku

muisto /mwˈisto/ (n)
思い出
  muistissa oleva tieto jostakin aiemmin tapahtuneesta, muistikuva

muistomerkki /mwˈistomˌerkːɪ/ (n)
モニュメント
  julkisesti esille laitettu esine, usein veistos, joskus rakennus, joka kertoo menneestä tapahtumasta tai henkilöstä

muistuttaa /mwˈistutːaː/ (v)
思い出させる
  saada joku toinen muistamaan, palauttamalla mieleen; mainita, huomauttaa
  tuoda joku tai jokin mieleen vaikutelmansa perusteella, vaikuttaa jonkun kaltaiselta

mukaan /mˈukaːn/ (adv)
と
  joukkoon, myötä; esim. jonkun kanssa, tapaa ilmaiseva adverbi

mukautuminen /mˈukautˌumɪnen/ (n)
調節
  tilanteeseen t. olosuhteisiin sopeutuminen
適応
  lajin sopeutuminen ympäristöön

mukava /mˈukava/ (adj)
可愛い
  ystävällinen
安楽
  hyvältä tuntuva, käytössä mukava, mukava käyttää
  turvallinen, runsas, jossa ei ole uhkaa muista

mukavuus /mˈukavuːs/ (n)
快適さ
  se, että on mukava

muki /mˈukɪ/ (n)
ジョッキ
  kuppimainen astia, jonka koko vastaa noin 1,5 kuppia

mukulakivi /mˈukulˌakɪvɪ/ (n)
丸石
  pyöreähkö luonnonkivi käytettynä katujen ja torien päällystämiseen

mulatti /mˈulatːɪ/ (n)
ムラート
  (poliittisesti epäkorrekti, mutta käyttökelpoinen termi) vaaleaihoisen ja tummaihoisen jälkeläinen

mulgaparatiisikaija /mˈulɡapˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
セイキインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mulkku /mˈulkːu/ (n)
ちんぽ, チンコ
  siitin

mullata /mˈullata/ (v)
傾き
  kääntää multaa viljelyssaran päälle

mulperi /mˈulperɪ/ (n)
クワ
  mulperipuun hedelmä

mulperipuu /mˈulperɪpuː/ (n)
クワ
  mulperikasvien (Moraceae) heimon silkkiäispuiden kasvisuvun (Morus) edustaja

multa /mˈulta/ (n)
土
  lehtometsien runsaasta lehtikarikkeesta syntyvä eloperäinen maalaji, johon on sekoittunut myös kivennäismaalajeja

mummi /mˈummɪ/ (n)
おばあちゃん
  vanhemman äiti

mummo /mˈummo/ (n)
おばあちゃん
  vanhemman äiti
  vanha nainen

mummu /mˈummu/ (n)
おばあちゃん
  isoäiti

muna /mˈuna/ (n)
卵, 玉子
  munivan eläimen (linnun tai matelijan) tuottama alkio, joka kehittyy munittuna sitä ympäröivän kuoren sisällä itsenäiseksi yksilöksi
  kananmuna elintarvikkeena

munakas /mˈunakas/ (n)
オムレツ
  Astiaan rikotuista kananmunista ja tilkkasesta vettä valmistetusta seoksesta, joka maustetaan miedosti suolalla ja valkopippurilla, pannulla hyydytetty ruoka. Kypsä munakas käännetään kaksinkerroin ja usein sisälle laitetaan kypsennetty täyte, josta munakas saa lisän nimeensä.

munakoiso /mˈunakˌoiso/ (n)
茄子, ナス
  koisokasveihin kuuluva vihanneshedelmä (Solanum melongena)

munanjohdin /mˈunanjˌohdɪn/ (n)
卵管
  munasarjasta kohtuun tai ulos johtava putki

munankuori /mˈunaŋkˌuorɪ/ (n)
卵の殻
  kalkista muodostuva kerros, joka muodostaa munan kuoren

munanvalkuainen /mˈunanvˌalkuˌainen/ (n)
卵白
  munan sisäpuolen valkea osa

munapää /mˈunapæː/ (n)
糞垂れ
  henkilö, jonka päätä puhuja vertaa munaan eli siittimeen

munasarja /mˈunasˌarja/ (n)
卵巣
  (anatomia) aivolisäkkeen säätelemä, naisen sukupuolielimistöön kuuluva parillinen elin munasolujen tuottamista varten

munasolu /mˈunasˌolu/ (n)
卵, 卵子
  naaraseläinten sukusolu, joka on ihmisen suurimpia soluja

munatoti /mˈunatˌotɪ/ (n)
エッグノッグ
  vatkatusta kananmunasta tai sen keltuaisesta ja alkoholista, yl. rommista tai konjakista, valmistettu alkoholijuoma

munkki /mˈuŋkːɪ/ (n)
修道士, 僧
  miesluostarin asukas, luostariveli; uskonnollisista syistä askeesissa elävä mies

munkkiaratti /mˈuŋkːɪarˌatːɪ/ (n)
オキナインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

munniharppu /mˈunnɪhˌarpːu/ (n)
口琴
  idiofoninen soitin, jota soitetaan hampaita vasten pitämällä ja soittimen kieltä näppäilemällä siten, että suuontelo toimii kaikukoppana

munuainen /mˈunuˌainen/ (n)
腎臓
  (anatomia) pavunmuotoinen virtsaa erittävä elin maksan ja pernan alapuolella

munuaisallas /mˈunuˌaisallas/ (n)
腎盂
  munuaisen kuorikerroksen alapuolella sijaitseva osa, josta virtsajohdin lähtee virtsarakkoon

muodikas /mˈuodɪkas/ (adj)
はやり
  tietyn ajan ja kulttuurin esteettisten mieltymysten mukainen

muodokas /mˈuodokas/ (adj)
肉感的
  yleensä naisesta: isorintainen tai leveälanteinenkin

muodollinen /mˈuodollɪnen/ (adj)
正式
  formaali; muodon mukainen

muodonmuutos /mˈuodonmˌuːtos/ (n)
変形
  ulkoisen muodon muuttuminen tai muuttaminen toiseksi

muodostaa /mˈuodostaː/ (v)
形作る
  saattaa johonkin muotoon; aiheuttaa jokin; synnyttää, saada-aikaan jokin tai jotakin

muodostua /mˈuodostˌua/ (v)
構成する
  koostua, rakentua jostakin

muokata /mˈuokata/ (v)
編集する
  käsitellä tai kirjoittaa uudelleen jonkun toisen tekemää tekstiä tai muuta teosta

muokkaaja /mˈuokːaːja/ (n)
編集者
  henkilö, joka muokkaa

muokkaus /mˈuokːaus/ (n)
編集
  yksittäinen muokkaamisen teko

muoti /mˈuotɪ/ (n)
流行, ファッション
  usein houkutteilla tai muilla keinoin aikaan saatu ja ylläpidetty aikakaudelle tai ajanjaksolle ominainen, vallalla oleva suuntaus, jäljitelty tapa. Muoti kohdistuu erityisesti asusteisiin.

muoto /mˈuoto/ (n)
形
  kuvion tai esineen piirteet, geometrinen muoto

muotoilija /mˈuotoilˌija/ (n)
デザイナー
  henkilö, joka muotoilee, tekee muotoilua (työkseen)

muotoilla /mˈuotoilla/ (v)
形作る
  antaa jollekin muoto, saattaa johonkin muotoon; muovata
定式化
  antaa sisältö kannalle, politiikalle tai teorialle

muotoilu /mˈuotoilu/ (n)
デザイン
  esineen tai muun kohteen käytettävyyden ja muodon suunnittelu ja soveltaminen käytäntöön

muovailuvaha /mˈuovailˌuvaha/ (n)
プラスチシン
  pehmeää värikästä massaa, jota voi muotoilla käsin

muovata /mˈuovata/ (v)
形作る
  muuttaa kappaleen muotoa esimerkiksi venyttämällä tai puristamalla

muovi /mˈuovɪ/ (n)
プラスチック
  hiilipohjaisista polymeereistä ja niihin sekoitetuista lisäaineista, täyteaineista ja lujitteista koostuva materiaali

muovikassi /mˈuovɪkˌassɪ/ (n)
ビニール袋
  muovinen kassi tavaroiden kuljetukseen

muovipussi /mˈuovɪpˌussɪ/ (n)
ビニール袋
  pehmeästä muovista valmistettu pussi

muratti /mˈuratːɪ/ (n)
ツタ
  murattien () -suvun köynnöskasvi

murea /mˈurea/ (adj)
柔らかい
  sellainen, joka on helposti leikattava ja pureskeltava; sellainen, joka ei ole sitkeä

mureena /mˈureːna/ (n)
鱓
  Atlantilla ja Välimeressä elävä noin 1,3 metrin pituinen ankerias

mureke /mˈureke/ (n)
いたずら
  (keittiö) Hienoksi hakatusta lihasta, kalasta tai muusta korvaavasta valmistettu höystetty ruoka, joka paistetaan uunissa tai kypsytetään höyrykeittimessä.

murha /mˈurha/ (n)
殺人
  tahallinen, suunniteltu hengen riisto toiselta ihmiseltä

murhaaja /mˈurhaːja/ (n)
殺人者, 人殺し
  ihminen, joka on tehnyt murhan, tappanut suunnitelmallisesti tai julmasti toisen ihmisen

murhata /mˈurhata/ (v)
殺す
  tappaa toinen tahallisesti ja suunnitellusti, tehdä murha

murhe /mˈurhe/ (n)
嘆き
  huoli, suru

murhenäytelmä /mˈurhenˌæytelmæ/ (n)
悲劇
  näytelmäkirjallisuuden muoto, jossa henkilöt kohtaavat murheellisen kohtalon, tragedia

murista /mˈurɪsta/ (v)
唸る
  tuottaa uhkaavaa kurkkuääntä, joka on tyypillistä vihaiselle eläimelle

murmeli /mˈurmelɪ/ (n)
マーモット
  oravien heimon sukuun (Marmota) kuuluva laji

murre /mˈurre/ (n)
方言
  alueellisesti esiintyvä kielen muunnelma, kielimuoto, jota ei voida pitää toisena kielenä

murrosikä /mˈurrosˌikæ/ (n)
思春期
  ikävaihe, jolloin ihminen kehittyy sukukypsäksi

mursu /mˈursu/ (n)
セイウチ
  suurikokoinen hyljettä muistuttava nisäkäs, jolla on kulmahampaista kehittyneet syöksyhampaat: mursujen heimon ja suvun ainoa elossa oleva laji () tai sen yksilö

murtoluku /mˈurtolˌuku/ (n)
分数
  luku, joka on esitetty kokonaislukujen osamääränä

murtomaahiihto /mˈurtomˌaːhɪːhto/ (n)
距離競技
  tasaisella tai vaihtelevassa maastossa käytettävä tavallisin hiihtomuoto

murtovaras /mˈurtovaras/ (n)
夜盗
  henkilö joka murtautuu esim. asuntoon ja varastaa sieltä jotakin

murtua /mˈurtua/ (v)
ひびが入る
  mennä rikki, särkyä - usein tietystä kohdasta

murtuma /mˈurtuma/ (n)
骨折
  murtumisen tapahtuma tai ajankohta

museo /mˈuseo/ (n)
博物館, 美術館
  laitos, johon on järjestelmällisesti kerätty taidetta, kulttuurihistoriaa tai luonnontiedettä koskevaa aineistoa

musiikillinen /mˈusɪːkˌillɪnen/ (adj)
ミュージカル
  musiikkiin liittyvä

musiikki /mˈusɪːkːɪ/ (n)
音楽, ミュージック
  säveltaide, yleensä sävelten ja sävelryhmien välistä säännönmukaisuutta noudattavaan ääneen ja sen tuottamiseen perustuva taiteen muoto

musiikki-instrumentti /mˈusɪːkːɪˈinstrumˌentːɪ/ (n)
楽器
  sävelen aikaansaamiseen tai soinnin ja rytmin korostamiseen käytettävä laite tai väline

musiikkilauseke /mˈusɪːkːɪlˌauseke/ (n)
セット
  (musiikki) kolmen tai useamman säkeen muodostama rytmillinen tai melodinen jakso, fraasi.

musiikkitiede /mˈusɪːkːɪtˌiede/ (n)
音楽学
  musiikkiin, sen tutkimukseen ja muihin osa-alueisiin erikoistunut tieteenhaara

musiikkivideo /mˈusɪːkːˌivɪdˌeo/ (n)
ビデオクリップ
  musiikkikappaleeseen tehty, siihen liittyvä video

musikaali /mˈusɪkˌaːlɪ/ (n)
ミュージカル
  teatteriesitys tai elokuva, jossa on puhutun dialogin lisäksi lukuisia laulu- ja tanssinumeroita

muskottikukka /mˈuskotːɪkˌukːa/ (n)
メイス
  eräiden muskottipuiden siemenen vaippaosa. Muskottikukkaa käytetään mausteena.

musliini /mˈuslɪːnɪ/ (n)
モスリン
  eräitä ohuita puuvillakankaita

muslimi /mˈuslɪmɪ/ (n)
ムスリム
  islaminuskoinen henkilö

musta /mˈusta/ (adj)
黒い, 黒
  väriltään sellainen, joka ei heijasta lainkaan valoa; sysimusta aine on vailla väriä kaikissa valaistuksissa; sinimusta ja mustanharmaa ovat erittäin tummia värejä

musta /mˈusta/ (n)
黒, 黒い
  musta väri

musta aukko /mˈusta ˈaukːo/ (n)
ブラックホール
  suurimassainen pistemäinen avaruuden kohde, jossa aine on tihentynyt loputtoman tiheään tilaan ja joka imee siihen osuvan valon

musta hevonen /mˈusta hˈevonen/ (n)
惑星
  mahdollinen yllättäjä (voittaja), jokeri

musta huumori /mˈusta hˈuːmorɪ/ (n)
ブラックユーモア
  huumorin laji, jossa käsitellään vakavina ja traagisina pidettyjä asioita

musta jää /mˈusta jˈæː/ (n)
透明氷
  tien pintaan kosteuden ja pakkasen vaikutuksesta syntynyt ohut läpinäkyvä ja liukas jääkerros, jonka näkymättömyys ja liukkaus tekevät hyvin vaaralliseksi

musta kahvi /mˈusta kˈahvɪ/ (n)
ブラック
  kahvi mustana; kahvi ilman maitoa, kermaa tai vastaavaa

musta laatikko /mˈusta lˈaːtɪkːo/ (n)
ブラックボックス
  laite, joka tallentaa tietoa muun muassa lentokoneen eri tapahtumista; se on väriltään kirkkaan oransseja ja sijoitettu koneen peräosaan onnettomuuden jälkeisen löytämisen helpottamiseksi

musta lista /mˈusta lˈista/ (n)
ブラックリスト
  lista vältettävistä tai kielletyistä asioista tai ihmisistä

musta silmä /mˈusta sˈilmæ/ (n)
パンダ目
  silmän ympärillä sijaitseva mustelma
  silmä, jonka värikalvolla on niin paljon pigmenttiä, että se näyttää mustalta

mustakakadu /mˈustakˌakadu/ (n)
キミミクロオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustakanahaukka /mˈustakˌanahˌaukːa/ (n)
オオハイタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustakurkkumaluri /mˈustakˌurkːumˌalurɪ/ (n)
ムナグロオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustakurkkumesikko /mˈustakˌurkːumesˌikːo/ (n)
ミミジロミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustalakkiaratti /mˈustalˌakːɪarˌatːɪ/ (n)
ズグロシロハラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustaluri /mˈustalˌurɪ/ (n)
スミインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustamaluri /mˈustamˌalurɪ/ (n)
カタジロオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustamulta /mˈustamˌulta/ (n)
チェルノジョーム
  muun muassa Venäjän, Ukrainan ja Kazakstanin pitkää ruohoa kasvavilla suhteellisen kosteilla lauhkeilla aroilla esiintyvä, hyvin ravinteikas ja viljelyyn erittäin soveltuva väriltään musta maannos

mustangi /mˈustaŋŋɪ/ (n)
ムスタング
  Pohjois-Amerikan villihevosia

mustanokka-amatsoni /mˈustanˌokːaˈamatsˌonɪ/ (n)
ハシグロボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustapyrstömesikko /mˈustapˌyrstømesˌikːo/ (n)
ケミミミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustarastas /mˈustarˌastas/ (n)
クロウタドリ
  varpuslintuihin kuuluva rastas ()

mustaselkäaranen /mˈustasˌelkæˌaranen/ (n)
フジイロオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustasiipiluri /mˈustasˌiːpɪlˌurɪ/ (n)
クラカケヒインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustasukkainen /mˈustasˌukːainen/ (adj)
嫉妬深い, やきもちやきの
  sellainen, joka (aiheesta tai ilman) epäilee toisen uskollisuutta (erityisesti seksisuhteessa)

mustasukkaisuus /mˈustasˌukːaisuːs/ (n)
嫉妬
  inhimillinen ominaisuus tai luonteenpiirre, johon liittyy ylikorostunut omistamisenhalu yhdistyneenä kateellisuuteen ja epäluuloisuuteen, joskus aito menettämisenpelko

mustavaris /mˈustavarɪs/ (n)
ミヤマガラス
  tumma violetin metallin hohtoinen variksen sukuinen lintu ()

muste /mˈuste/ (n)
インク, 墨
  paperille painettavaksi tai kirjoituksen tarkoitettu väriaine

mustekala /mˈustekˌala/ (n)
烏賊
  joukko vedessä eläviä pääjalkaisiin kuuluvia nilviäisiä (Cephalopoda), joilla on kahdeksan tai kymmenen lonkeroa ja jotkut lajit pystyvät piiloutumaan ruiskuttamalla eteensä vihollista harhauttavan väripilven

mustepullo /mˈustepˌullo/ (n)
インク入れ
  pullollinen mustetta kirjoittamista varten

mustikka /mˈustɪkːa/ (n)
ビルベリー, ブルーベリー
  kangasmustikka, puolukoiden sukuun kuuluva kanervakasvi ()

muta /mˈuta/ (n)
泥
  rapa, märkä savi

mutaatio /mˈutaːtˌio/ (n)
突然変異
  muutos solun geneettisessä materiaalissa (DNA:ssa tai RNA:ssa); kolmea eri tyyppiä: geenimutaatioita, kromosomimutaatioita ja kromosomistomutaatioita

mutageeni /mˈutaɡˌeːnɪ/ (n)
変異原性
  jokin organismin ulkopuolelta tuleva asia, mikä kykenee synnyttämään mutaation

mutantti /mˈutantːɪ/ (n)
突然変異体
  mutaation tuloksena syntynyt eliö

mutismi /mˈutɪsmɪ/ (n)
無言症
  mykkyys, varsinkin kuuroudesta tai psyykkisistä tekijöistä johtuva

mutista /mˈutɪsta/ (v)
呟く
  puhua hiljaa ja epäselvästi (usein paheksuvasti)

mutka /mˈutka/ (n)
曲線
  kaareva, koukistunut, käyrä tai väärä kohta jossakin; tiessä oleva osuus, joka ei ole suora; kaarre, kurvi

mutkikas /mˈutkɪkas/ (adj)
複雑
  monimutkainen, pulmallinen

mutkistua /mˈutkɪstˌua/ (v)
複雑な
  muuttua hankalaksi, mutkikkaaksi

mutteri /mˈutːerɪ/ (n)
ナット
  pultin vastakappaleena käytettävä kiinnitysväline

muukalainen /mˈuːkalˌainen/ (n)
外人
  yhteisön ulkopuolelta tuleva henkilö
  maapallon ulkopuolelta tuleva olento, avaruusolento

muukalaisviha /mˈuːkalˌaisvɪha/ (n)
外国人嫌い
  viha, jota koetaan muukalaisia kohtaan

muuli /mˈuːlɪ/ (n)
ミュール
  hevostamman ja aasioriin risteymä; tällainen risteymä on yleensä lisääntymiskyvytön

muuliaasi /mˈuːlɪˌaːsɪ/ (n)
ケッテイ
  aasitamman ja hevosoriin risteymä

muumi /mˈuːmɪ/ (n)
ムーミン
  suomenruotsalaisen Tove Janssonin luoma satuhahmo

muumio /mˈuːmɪo/ (n)
ミイラ, 木乃伊
  kuivumalla säilynyt tai kuivattamalla säilötty ruumis

muunsukupuolinen /mˈuːnsukupˌuolɪnen/ (adj)
Xジェンダー
  sellainen, joka ei koe olevansa täysin mies eikä nainen, vaan kokee olevansa sukupuolten välillä

muunsukupuolisuus /mˈuːnsukupˌuolɪsuːs/ (n)
ジェンダークィア
  se, että ei koe sukupuoli-identiteettinsä olevan täysin mies eikä nainen, vaan kokee olevansa sukupuolten välillä tai kaksijakoisen (binäärisen) sukupuolijaon ulkopuolella; kun sukupuoli hahmotetaan jatkumona, henkilö putoaa lähemmäs jatkumon keskipaikkaa kuin kumpaakaan sukupuolista normia tai stereotyyppiä edustavaa päätä

muuntaja /mˈuːntaja/ (n)
変圧器
  sähkömagneettinen laite, joka muuttaa vaihtosähkön jännitteen tai virran toiseksi samantaajuiseksi jännitteeksi tai virraksi

muurahainen /mˈuːrahˌainen/ (n)
あり, 蟻
  jokin yleisen ja monilajisen -heimon yhdyskunnissa elävistä pistiäisiin kuuluvista hyönteisistä

muurahaishappo /mˈuːrahˌaishapːo/ (n)
蟻酸
  väritön, pistävänhajuinen hydrokarbonihappo, yksinkertaisin karboksyylihappo

muurahaiskarhu /mˈuːrahˌaiskarhu/ (n)
あり食
  mikä tahansa muurahaiskarhujen heimoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

muurahaiskeko /mˈuːrahˌaiskeko/ (n)
アリの巣
  kekomuurahaisten pesän maanpäällinen osa, joka koostuu pääasiassa kerätyistä aineksista

muurahaiskorento /mˈuːrahˌaiskorˌento/ (n)
ウスバカゲロウ
  mikä hyvänsä muurahaiskorentojen heimoon () kuuluva hyönteinen tai sellaisen yksilö

muurahaiskäpy /mˈuːrahˌaiskæpy/ (n)
センザンコウ
  muurahaiskäpyjen sukuun () kuuluvia Afrikassa ja Aasiassa eläviä suomukkaita muurahaisia syöviä nisäkkäitä

muurahaisleijona /mˈuːrahˌaisleijˌona/ (n)
ウスバカゲロウ
  muurahaiskorennon () toukka

muurain /mˈuːrain/ (n)
ホロムイイチゴ
  edellisen hedelmä, joka on kerrattu luumarja

muurari /mˈuːrarɪ/ (n)
煉瓦職人
  muurausta ammatikseen tekevä henkilö

muuri /mˈuːrɪ/ (n)
壁
  puolustustarkoitukseen rakennettu umpinainen pystysuora rakennelma, joka on tehty latomalla kivistä tai valettu muottiin rakennusmassasta. Ladottujen muurien kivet on tavallisesti sidottu laastilla.

muurinmurtaja /mˈuːrɪnmˌurtaja/ (n)
破城槌
  piirityskone, jolla rikotaan linnoituksen muuri

muusa /mˈuːsa/ (n)
熟考
  kreikkalaisessa mytologiassa runottaria, taiteiden ja tieteiden haltiattaria
  taiteilijan työtä innoittava nainen

muusikko /mˈuːsɪkːo/ (n)
音楽家
  esiintyvä taiteilija, ammattitaitoinen soittaja, säveltäjä; henkilö, joka tekee tai esittää musiikkia

muuten /mˈuːten/ (adv)
ところで
  (diskurssipartikkeli) ohimennen, kesken kaiken, sivumennen sanottuna

muutos /mˈuːtos/ (n)
変化, 変更
  muuttuminen, toisenlaiseksi tuleminen; muuttaminen, toisenlaiseksi tekeminen

muuttaa /mˈuːtːaː/ (v)
引っ越す
  siirtyä muualle asumaan, mennä pysyvästi toiseen paikkaan
変える
  uudistaa, laittaa uusiksi, muuttaa toisenlaiseksi
  tehdä muutoksia, uudistaa, korjata
  tehdä toisenlaiseksi, vaihtaa tilanne

muutto /mˈuːtːo/ (n)
引っ越し
  paikan vaihto

muuttohaukka /mˈuːtːohˌaukːa/ (n)
ハヤブサ
  jalohaukkoihin kuuluva keskikokoinen päiväpetolintu ()

muuttoliike /mˈuːtːolˌiːke/ (n)
移行
  Väestön siirtyminen asumaan toiselle alueelle.

muuttua /mˈuːtːua/ (v)
変わる
  tulla erilaiseksi

muuttuja /mˈuːtːuja/ (n)
可変
  lausekkeessa esiintyvä symboli, joka voi saada eri arvoja

muuttumaton /mˈuːtːumaton/ (adj)
不変
  pysyvä, jatkuva, vaihtelematon, aina samanlainen

mykiö /mˈykɪø/ (n)
水晶体
  silmän sisällä värikalvon ja lasiaisen välissä oleva linssi, joka taittaa valoa niin, että katse tarkentuu halutulle etäisyydelle ja terävä kuva piirtyy verkkokalvolle

mykkä /mˈykːæ/ (adj)
口の利けない
  syntymästään tai sairauden tai tapaturman vuoksi puhekyvytön

mykkäelokuva /mˈykːæˌelokˌuva/ (n)
サイレント映画
  mykkäfilmi, elokuvan alkuaikoina ja myöhemminkin tuotettu elokuva, jossa ei ole tallennettua (synkronista) ääntä

mylly /mˈylly/ (n)
粉砕機
  luonnon energian avulla tai käsivoimin jauhinkivin viljan jauhamiseen käytetty laite t. laitos; jauhamiseen käytetty tuotantolaitos; myös rakennus, johon tämä on sijoitettu t. ylipäänsä rakennus, jossa jauhetaan viljaa

myllynkivi /mˈyllyŋkˌivɪ/ (n)
ひき臼
  toinen kivi myllyssä viljaa jauhavien pyöreiden kiekkomaisten uurrepintaisten kivien parista

mylläri /mˈyllærɪ/ (n)
粉屋
  myllyn hoitaja, joka jauhaa viljaa jauhoksi

myrkky /mˈyrkːy/ (n)
毒
  elävälle eliölle jo pienenäkin annoksena vakavaa haittaa aiheuttava vieras aine; erityisesti myrkyttämistarkoitukseen tuotettu aine

myrkkykatko /mˈyrkːykˌatko/ (n)
ドクニンジン
  sarjakukkaiskasveihin kuuluva myrkyllinen kaksivuotinen ruohovartinen kasvi ()

myrkyllinen /mˈyrkyllɪnen/ (adj)
有毒
  sellainen kemiallisesti vaikuttava minkä pienetkin määrät aiheuttavat eliölle vakavia haittoja; myrkkyä sisältävä

myrkyttää /mˈyrkytːæː/ (v)
毒害
  antaa jollekin myrkkyä

myrkytys /mˈyrkytys/ (n)
中毒
  elimistölle haitallisen aineen suuren annoksen aiheuttama häiriö elintoiminnoissa

myrsky /mˈyrsky/ (n)
嵐
  (ilmatiede) voimakas matalapaine, johon liittyy keskinopeudeltaan 21–32 metriä sekunnissa (raja meteorologiassa) oleva tuuli

myrtti /mˈyrtːɪ/ (n)
ギンバイカ
  meillä huonekasvina viljeltävä ikivihreä eurooppalainen koristepensas

myski /mˈyskɪ/ (n)
麝香
  eläinkunnasta, kuten myskihirven ihopussin rauhasten eritteenä saatava hajuaine, jota käytetään hajuvesiteollisuudessa. Myskiä tuotetaan myös synteettisesti

myskihirvi /mˈyskɪhˌirvɪ/ (n)
麝香鹿
  pienikokoinen tuuheaturkkinen hirvieläin (Moschus moschiferas), jota tavataan Keski- ja Itä-Aasian vuoristoissa. Myskihärkäkoiraan vatsapuolen ihopussissa on myskiä erittävä rauhanen.

myskilurikki /mˈyskɪlurˌikːɪ/ (n)
ジャコウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mysli /mˈyslɪ/ (n)
ミューズリー
  viljahiutaleista, pähkinöistä, hedelmänpalasista, rusinoista ja sokerista tehty paahtamaton aamu- ja välipalavalmiste

myssy /mˈyssy/ (n)
キャップ
  pehmeä päähine, jossa ei ole lieriä eikä tavallisesti myöskään lippaa

mytologia /mˈytolˌoɡɪa/ (n)
神話学
  etnisen ryhmän yhteinen tarusto ja uskomukset. Jonkin uskonnon jumaluustarusto ja myytit; tällaisten tutkiminen

myy /mˈyː/ (n)
ミ
  Kreikkalaisten aakkosten 12. kirjain. Vastaava symboli Μ tai μ.

myydä /mˈyːdæ/ (v)
売る
  antaa jotakin maksua vastaan; tehdä kauppaa, pitää kaupan
売れる, 売る
  par. 'mennä kaupaksi', 'käydä kaupaksi'

myyjä /mˈyːjæ/ (n)
売り手
  henkilö, joka myy jotain

myymälä /mˈyːmælæ/ (n)
店, 売店
  kauppa, liike, puoti (jonka tiloissa myydään tavaroita)

myynti /mˈyːntɪ/ (n)
販売
  myymisen toteutus, tapahtuma, jossa kaupan akti tapahtuu, tuote tai palvelus vaihdetaan rahaa vastaan

myyntiartikkeli /mˈyːntɪˌartɪkːˌelɪ/ (n)
hin
  myynnissä oleva tuote, kauppatavara

myyntimies /mˈyːntɪmies/ (n)
セールスマン
  henkilö, joka myy ammatikseen; myyjä

myyrä /mˈyːræ/ (n)
モグラ
  organisaatioon soluttautunut vakooja

myytti /mˈyːtːɪ/ (n)
神話
  tarina tai uskomus, joka selittää asioita, joista ei ole ensikäden tietoa tai joiden paikkansapitävyyttä ei voida todistaa

myöhemmin /mˈyøhemmɪn/ (adv)
後で
  myöhempänä aikana

myöhäinen /mˈyøhæinen/ (adj)
晩い
  sellainen, joka on ajallisesti pitkälle ehtinyt, pitkälle kulunut; viivästynyt; myöhä, myöhään ilmenevä

myöhästyä /mˈyøhæstˌyæ/ (v)
おくれる, 遅れる
  saapua tietyn määräajan jälkeen, myöhässä jhk

myöntää /mˈyøntæː/ (v)
承認
  tunnustaa jokin asia, hyväksyä samanmielisenä tosiasia, olla samaa mieltä
叶える
  antaa laina, sopimus jollekin osapuolelle

myös /mˈyøs/ (adv)
も
  jonkin lisäksi, jonkin ohella, ei ainoastaan; -kin

myöskään /mˈyøskæːn/ (adv)
XでもなくYでもない
  (negatiivisisssa yhteyksissä) myös

myötäjäiset /mˈyøtæjˌæiset/ (n)
持参金
  rahamäärä tai muu omaisuus, jonka puoliso tai hänen perheensä maksaa toisen puolison perheelle naimisiinmenon yhteydessä

myötäpäivään /mˈyøtæpˌæivæːn/ (adv)
右回り
  (kiertävästä liikkeestä) kellon kierron suuntaisesti; mm. yläkautta oikealle

myötätunto /mˈyøtætˌunto/ (n)
同情
  tietoisuus toisen kärsimyksestä ja halu toimia sen helpottamiseksi

myötätuntoinen /mˈyøtætˌuntoinen/ (adj)
敏感な
  myötätuntoa tunteva ja osoittava

mädännäisyys /mˈædænnˌæisyːs/ (n)
堕落
  korruptio

mädäntyä /mˈædæntˌyæ/ (v)
腐る
  tulla mädäksi

mäki /mˈækɪ/ (n)
坂
  ympäristöönsä nähden selkeästi koholla oleva maastonkohta

mäkihyppy /mˈækɪhˌypːy/ (n)
スキージャンプ
  talviurheilulaji, jossa vuorollaan kukin mäkihyppääjä laskee suksilla lumen peittämää mäkeä alas hyppyrinnokalle, josta hän hyppää eli ponnistaa ilmalentoon tarkoituksenaan ensin lentää tyylikkäästi pitkälle ja sitten laskeutua suksilleen liukuun alastulorinteeseen

mänty /mˈænty/ (n)
松
  metsämänty , Pinus-sukuun kuuluva havupuulaji

mäntyaratti /mˈæntyarˌatːɪ/ (n)
ハシブトインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mäntä /mˈæntæ/ (n)
ピストン
  sylinterissä edestakaisin liikkuva lieriömäinen, joskus laattamainen sylinteriin tiiviisti sovitettu kappale, koneenosa, jonka välityksellä sylinterissä oleva kaasu tai neste saa aikaan mekaanista työtä tai jolla siirretään sylinterin kaasua tai nestettä

märehtijä /mˈærehtˌijæ/ (n)
反芻動物
  kasvissyöjä, jolla on erikoislaatuinen ruoansulatuskanava monine mahoineen. Erityistuntomerkkeinä hampaaton yläleuka ja nimitystä vastaava syömiskäyttäytyminen, märehtiminen.

märkä /mˈærkæ/ (adj)
湿る
  sellainen, jossa on paljon nestettä; kosteaa nestepitoisempi

märkä /mˈærkæ/ (n)
膿
  kuolleista valkosoluista ja bakteereista tulehdusalueelle muodostunut aine, visva, mätä

märkäpuku /mˈærkæpˌuku/ (n)
ウェットスーツ
  sukeltajien ym. käyttämä puku, jonka sisään pääsee vettä

mäti /mˈætɪ/ (n)
卵
  kudussa naaraskalan laskemat mätimunat, jotka koiraskala hedelmöittää maidilla

mätä /mˈætæ/ (adj)
腐る
  mätänemisilmiön pilaama

mätä /mˈætæ/ (n)
膿
  bakteerien hajottama orgaaninen aine

mätäkuu /mˈætækuː/ (n)
猛暑
  23.7. ja 23.8. välinen tai epämääräisempi ajanjakso keski–loppukesällä

mäyrä /mˈæyræ/ (n)
穴熊, アナグマ
  näätäeläimiin kuuluva yleensä metsässä asuva yöeläin (Meles meles), joka syö hyönteisiä, marjoja ja juuria

mäyräkoira /mˈæyrækˌoira/ (n)
ダックスフント
  alkuaan mäyräjahtiin jalostettu lyhytjalkainen ja pitkäselkäinen koirarotu, jota käytetään ajo- ja seurakoirana

määre /mˈæːre/ (n)
差集合
  sana, joka määrittää nominia tai verbiä, paremmin määrite[Kielitoimiston sanakirja]

määritellä /mˈæːrɪtellæ/ (v)
定義
  muodostaa jonkin asian kuvaus kertomalla sille ominaiset piirteet (yl. jollekin abstraktille), tuottaa määritelmä jollekin

määritelmä /mˈæːrɪtˌelmæ/ (n)
定義
  käsitteen ominaisuuksien lyhyt kielellinen kuvaus, definitio

määrittää /mˈæːrɪtːæː/ (v)
定める
  tehdä määritys tai määrityksiä jonkin määrän tai muun mitallisen arvon selvittämiseksi

määrä /mˈæːræ/ (n)
量
  paljous, se, missä määrin, kuinka runsaasti jotakin on

määräinen /mˈæːræinen/ (adj)
定
  tunnettua, ennen mainittua osoittava, definiittinen

määräinen artikkeli /mˈæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
定冠詞, ていかんし
  pääsanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo pääsanan kieliopillisesti määräisestä muodosta eli siitä että pääsanan ajatellaan olevan tuttu tai tietty

määräisyys /mˈæːræisyːs/ (n)
定性
  se, että on määräinen

määränpää /mˈæːræmpæː/ (n)
目的地
  maali

määrätietoinen /mˈæːrætˌietoinen/ (adj)
果敢な
  jolla on selkeä päämäärä

määrätä /mˈæːrætæ/ (v)
命令する, 要求する, 課す
  antaa määräys, käskeä

määräys /mˈæːræys/ (n)
規則
  velvoittava ohje tehdä tai olla tekemättä jotakin

mökki /mˈøkːɪ/ (n)
コテージ
  maja, pieni, kevyt rakennus oleskelua varten

mököttää /mˈøkøtːæː/ (v)
やさぐれる
  ilmaista pahaa mieltä tai suuttumusta pysymällä hiljaa ja vetäytymällä omiin oloihinsa

möljä /mˈøljæ/ (n)
防波堤
  satama-aallonmurtajaan liitetty satamalaituri, johon usein johdetaan myös junanraiteet. Möljällä saattaa olla myös tavarasuojia ja pienten alusten kunnostuspaikka

mölyturpiaali /mˈølytˌurpɪˌaːlɪ/ (n)
キタオナガクロムクドリモドキ
  mölyturpiaalien lintusuvun nimikkolaji () tai sen yksilö

mönjä /mˈønjæ/ (n)
ネバネバしたもの
  epämääräinen tahmea aine

mönkijä /mˈøŋkɪjæ/ (n)
ローバー
  toiselle planeetalle tai kuuhun lähetetty tutkimuslaite, joka kykenee liikkumaan maastossa

mörkö /mˈørkø/ (n)
ブギーマン
  saduissa esiintyvä pelottava olento

mörssäri /mˈørssærɪ/ (n)
迫撃砲
  käytöstä pois jäänyt tykkityyppi, jota käytettiin pääasiassa kenttätykistössä

naakka /nˈaːkːa/ (n)
ニシコクマルガラス
  pieni tumma varislintu

naali /nˈaːlɪ/ (n)
北極狐
  napakettu (), koiraeläimiin kuuluva, pohjoisella puurajan yläpuolisilla tunturialueilla elävä petoeläin, jonka turkki on talvisin kokonaan valkoinen ja kesäisin ruskeanharmaa

naama /nˈaːma/ (n)
顔
  kasvot, ihmisen pään etuosa

naamari /nˈaːmarɪ/ (n)
マスク
  kasvot peittävä suojus, suojanaamari

naamiaiset /nˈaːmɪˌaiset/ (n)
成りすます
  juhlat, joihin mennään pukeutuneina naamioihin tai erikoisiin asuihin

naamio /nˈaːmɪo/ (n)
マスク
  kasvojen peittämiseen tarkoitettu suoja

naamiohohtokaija /nˈaːmɪohˌohtokˌaija/ (n)
メンカブリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naamiokaijanen /nˈaːmɪokˌaijanen/ (n)
キエリボタンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naamiokanahaukka /nˈaːmɪˌokanahˌaukːa/ (n)
ハイイロオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naamiovahanokka /nˈaːmɪˌovahanˌokːa/ (n)
ホオグロカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naan /nˈaːn/ (n)
ナン
  Keski-Aasialainen pehmeä, kohotettava leipä. Leipä valmistetaan vehnäjauhoista, suolasta ja jogurtista ja paistetaan tandooriuunissa.

naapuri /nˈaːpurɪ/ (n)
近所の人, 隣の人
  Olinpaikan tai asunnon lähistön asukas. Rivi- ja kerrostaloissa on myös seinänaapureita.

naapuruus /nˈaːpuruːs/ (n)
近所
  se, että on naapuri; naapurin oleminen; naapurien välinen suhde

naaras /nˈaːras/ (n)
雌, 牝
  sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, jonka munasolut koiras hedelmöittää

nabatealainen /nˈabatˌealˌainen/ (adj)
ナバテア人
  nabatealaisiin liittyvä

nabatealainen /nˈabatˌealˌainen/ (n)
ナバテア人
  Nabatealaiset olivat Palestiinan itäosissa, Jordanian eteläosissa n. 300 eaa.– 600 jaa. elänyt kansa.

nadiiri /nˈadɪːrɪ/ (n)
天底
  näennäisen taivaanpallon se piste, joka on zeniitin vastakkaisella puolella

naftaleeni /nˈaftalˌeːnɪ/ (n)
ナフタリン
  eräs aromaattinen ohuina voimakkaanhajuisina levyinä kiteytyvä hiilivety

nahka /nˈahka/ (n)
皮革
  materiaali, jota saadaan parkitsemalla eläinten vuodista

nahkiainen /nˈahkɪˌainen/ (n)
ヤツメウナギ
  (eläintiede) ympyräsuinen, vedessä elävä kiduksilla hengittävä selkärankainen nahkiaiskalojen lahkon (Petromyzontiformes) vesieläin, jolla on muodonvaihdos. Kalan tapaan se nousee jokeen syksyllä ja kutee keväällä. Munasta kuoriutuu toukka-aste, likomato.

nahuatl /nˈahuatl/ (n)
ナワトル語
  (kielitiede) nahuatlin kieli, alkuperäiskieli, jota puhutaan Meksikossa. Sanalista

naida /nˈaida/ (v)
エッチする
  olla seksuaalisessa yhdynnässä jonkun kanssa, rakastella jotakuta

naiivi /nˈaɪːvɪ/ (adj)
あどけない
  lapsellinen lapsenomaisen herkkäuskoinen, yksinkertainen

naimaton /nˈaimaton/ (adj)
未婚
  henkilö, joka ei ole avioliitossa

nainen /nˈainen/ (n)
女, 女の人, 女の子, 女性
  aikuinen naispuolinen ihminen, ihmisnaaras
女
  toinen sukupuolista; naissukupuolen edustaja

naismainen /nˈaismainen/ (adj)
女々しい
  naisille tyypillinen tai ominainen

naispuolinen /nˈaispuolɪnen/ (adj)
雌
  sukupuoleltaan nainen

naistenmies /nˈaistenmies/ (n)
色男
  jatkuvasti eri naisten seksiseuraa tavoitteleva mies; naisten suosima mies

naistentautioppi /nˈaistentˌautɪˌopːɪ/ (n)
婦人科
  gynekologia; lääketieteen ala, joka tutkii ja hoitaa naisen sukupuolielimiä ja niiden sairauksia

naisystävä /nˈaisystˌævæ/ (n)
ガールフレンド
  naispuolinen seurustelukumppani

nakki /nˈakːɪ/ (n)
ウインナー
  nakkimakkara, pienikokoinen vaalea makkara, joka perinteisesti valmistetaan luonnon suolesta tehtyyn kuoreen
  penis

nakkisämpylä /nˈakːɪsˌæmpylæ/ (n)
ホットドック
  pitkulainen sämpylä, jonka välissä on nakki ja yl. maustekastiketta

naljailu /nˈaljailu/ (n)
冗談
  naljaileminen

nalli /nˈallɪ/ (n)
雷管
  pieni iskusta tai lämmöstä herkästi syttyvää ainetta sisältävä kapseli, joka sytyttää isomman räjähteen tai aseen ruudin

nandu /nˈandu/ (n)
レア
  mikä hyvänsä Etelä-Amerikassa elävään nandujen heimoon () kuuluva lintu

nanosekunti /nˈanosekˌuntɪ/ (n)
ナノ秒
  sekunnin miljardisosa eli 10−9 s, tunnus ns

napa /nˈapa/ (n)
臍, へそ
  poistetun napanuoran jättämä arpi ihmisen tai muun eläimen mahassa
極
  Maan pohjoisin tai eteläisin kohta; pohjois- tai etelänapa
  jännitelähteen ääripotentiaalin kontaktit; plus ja miinus

napakymppi /nˈapakˌympːɪ/ (n)
図星
  keskelle maalitaulua osunut tikanheitto tai muu suoritus

napanuora /nˈapanˌuora/ (n)
臍帯, 臍の緒
  sikiön ja istukan yhdistävä yhdysside, jossa kulkee kolme verisuonta

napapiiri /nˈapapˌiːrɪ/ (n)
極圏
  leveyspiiri, jonka kulmaetäisyys maapallon pohjois- tai etelänavasta on sama kuin maapallon akselin kaltevuus, sijainti noin 66 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä; napapiirejä on maapallolla kaksi kappaletta

napata /nˈapata/ (v)
奪う
  siepata, ottaa nopeasti käteensä

napinläpi /nˈapɪnlˌæpɪ/ (n)
ボタン穴
  napinreikä

napoli /nˈapolɪ/ (n)
ナポリ語
  Italiassa Napolin alueella puhuttava italoromaaninen kieli (kielitunnus: nap)

nappi /nˈapːɪ/ (n)
ボタン
  vaatteissa ja muissa tekstiileissä käytettävä kiinnike tai koriste

nappula /nˈapːula/ (n)
ドアの取っ手
  pieni, yleensä lieriömäinen, lyhyt kappale

narkolepsia /nˈarkolˌepsɪa/ (n)
ナルコレプシー
  pakonomainen torkahtelu

narkomaani /nˈarkomˌaːnɪ/ (n)
麻薬中毒者
  henkilö joka on riippuvainen huumausaineista

narratiivi /nˈarratˌiːvɪ/ (n)
物語り方
  kertova esitys jostain asiasta, selostus, kertomus

narri /nˈarrɪ/ (n)
三枚目
  yleensä hoviin kuulunut henkilö, jonka tehtävänä oli hauskuttaa kuulijoitaan esimerkiksi vitsejä kertomalla

narsismi /nˈarsɪsmɪ/ (n)
ナルシシスム
  rakentava itsensä rakastaminen
  narsistinen persoonallisuushäiriö

narsissi /nˈarsɪssɪ/ (n)
水仙
  mikä tahansa narsissien sukuun () kuuluva narsissikasvien laji tai sellaisen yksilö

narsisti /nˈarsɪstɪ/ (n)
ナルシスト
  henkilö, jolla on narsismi

narttu /nˈartːu/ (n)
雌犬
  naaraspuolinen koira
  loukkaukseksi tarkoitettu luonnehdinta voimakastahtoisesta ja riitelevästä naisesta, joka ei sitoudu perinteisiin sosiaalisiin normeihin

naru /nˈaru/ (n)
紐
  sitomistarkoituksiin valmistettu yksinkertainen tai kerrattu, tavallisesti kierretty lankamainen tuote

nasaali /nˈasaːlɪ/ (n)
鼻音
  nasaalinen äänne, äänne, jota muodostettaessa ilmavirta kulkee nenän kautta

naskalivyömesikko /nˈaskalɪvˌyømesˌikːo/ (n)
キリハシミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nationalismi /nˈatɪˌonalˌismɪ/ (n)
ナショナリズム
  poliittinen aate, joka korostaa kansallisuutta, kansojen, kansakuntien merkitystä ja itsemääräämisoikeutta; kansallisuusaate

natrium /nˈatrium/ (n)
ナトリウム
  pehmeä, kevyt ja reaktiivinen alkalimetalli

natriumhydroksidi /nˈatriumhˌydroksˌidɪ/ (n)
水酸化ナトリウム
  lipeä, käytetään mm. pesuaineiden valmistuksessa (NaOH)

natriumkloridi /nˈatriumklˌorɪdɪ/ (n)
塩化ナトリウム
  natriumin suola (NaCl), joka meillä tunnetaan käyttönimillä ruokasuola, keittosuola tai merisuola

natriumvetykarbonaatti /nˈatriumvˌetykˌarbonˌaːtːɪ/ (n)
炭酸水素ナトリウム
  hapan jauhemainen kiteinen valkoinen suola (NaHCO₃); käytetään muun muassa kohotusaineena leivonnassa

natsi /nˈatsɪ/ (n)
ナチス
  kansallissosialisti, kansallissosialismin kannattaja; Saksan kansallissosialistisen puolueen jäsen 1919–1945

naudanliha /nˈaudanlˌiha/ (n)
牛肉
  ruoanlaittoon tarkoitettu teurastetun nautaeläimen liha

nauha /nˈauha/ (n)
ストラップ
  kapea, litteä punomalla tai kutomalla valmistettu tuote tai muulla tavoin tehty saman muotoinen materiaali
テープ
  videonauha tai ääninauha

naukua /nˈaukua/ (v)
にゃあと鳴く
  kissasta, joistakin muista kissaeläimistä ja eräistä linnuista: pitää niille ominaista ääntä

naula /nˈaula/ (n)
釘
  metallinen tai harvoin puinen terävä kiinnitystarvike, jolla kiinnitetään puuosia toisiinsa; nauloja voidaan käyttää myös taulujen ripustukseen tms.

nauraa /nˈauraː/ (v)
笑う
  päästää katkonaista ääntä, naurua, esimerkiksi ilon, hermostuneisuuden tai pilkan osoituksena

naurettava /nˈauretːˌava/ (adj)
馬鹿らしい
  pelkän naurun arvoinen; sellainen, jota ei ole syytä ottaa vakavasti

nauris /nˈaurɪs/ (n)
菘
  var. rapa, jo kaskiviljelykaudella kasvatettu viljelykasvi, makeahko juures, joka oli ennen perunaa tärkeä ravintokasvi, nykyisin lähinnä rehukasvi

nauru /nˈauru/ (n)
笑い
  ihmisen tunteenilmaus iloon tai muuhun tunteenpurkaukseen

naurulokki /nˈaurulˌokːɪ/ (n)
ユリカモメ
  pieni lokki, jonka tunnistaa tummanruskeasta pään etuosasta ()

nauta /nˈauta/ (n)
牛
  onttosarvinen märehtijä, jonka lajeja ovat: biisoni, puhveli, kyttyränauta, kesy nauta. Kesyt naudat, kuten lehmä, sonni, hieho, vasikka ovat varsinaisia nautoja

nautakarja /nˈautakˌarja/ (n)
牛
  karjatalouden tuotantoeläiminä pidetyt nautaeläimet

nautinto /nˈautɪnto/ (n)
喜び
  mielihyvää tuottava asia

nauttia /nˈautːɪa/ (v)
楽しむ
  tuntea mielihyvää, kokea nautinto

navajo /nˈavajo/ (n)
ナバホ族
  navajot Pohjois-Amerikan suurin alkuperäiskansa. Se elää pääasiassa Yhdysvaltojen lounaisosissa, Arizonassa, Coloradossa, New Mexicossa ja Utahissa
  tämän kansan puhuma athabascalainen kieli

navetta /nˈavetːa/ (n)
牛小屋, 牛舎
  eläinsuoja lehmille ja muulle nautakarjalle

neekeri /nˈeːkerɪ/ (n)
黒人
  afrikkalaisperäinen tummaihoinen henkilö

negaatio /nˈeɡaːtˌio/ (n)
否定
  kieltäminen

negatiivi /nˈeɡatˌiːvɪ/ (n)
ネガフィルム
  kuvan, esimerkiksi valokuvan tai elokuvan valmistuksessa tehtävä raakakappale, jossa valoisuus ja usein myös värit ovat päinvastaiset kuin valmiissa kuvassa eli positiivissa

negatiivinen /nˈeɡatˌiːvɪnen/ (adj)
負
  sellainen, joka on kielteinen; ei ole positiivinen

negrosinaratti /nˈeɡrosˌinarˌatːɪ/ (n)
オグロウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

neidonhiuspuu /nˈeidonhˌiuspuː/ (n)
公孫樹
  , vain Kiinassa luonnonvaraisena elävä puu, jolla on pienet viuhkanmuotoiset lehdet, ja joka on ns. elävä fossiili

neiti /nˈeitɪ/ (n)
お嬢さん, お嬢
  naimaton nuori nainen

neitsyt /nˈeitsyt/ (adj)
バージン
  sukupuolisesti koskematon

neitsyt /nˈeitsyt/ (n)
処女
  henkilö, yleensä nainen, joka ei ole koskaan ollut sukupuoliyhteydessä

neitsytmatka /nˈeitsytmˌatka/ (n)
処女航海
  laivan tms. ensimmäinen matka

neitsyys /nˈeitsyːs/ (n)
処女
  neitsyenä olo, koskemattomuus

nekrofilia /nˈekrofˌilɪa/ (n)
死体愛好症
  seksuaalisen kiinnostuksen kohdistuminen kuolleisiin, ruumiisiin

nekrofobia /nˈekrofˌobɪa/ (n)
ネクロフォビア
  kuoleman ja kuolleiden kammo, kuolemanpelko, kuolemankammo

nektari /nˈektarɪ/ (n)
神酒
  soseuttamalla valmistettu sakea hedelmä- tai marjajuoma, joka sisältää hedelmälihaa

neli /nˈelɪ/ (n)
ギャロップ
  kiitolaukka, hevosen nopein askellaji

neliapila /nˈelɪˌapɪla/ (n)
四つ葉のクローバー
  apilan epätavallinen nelilehdykkäinen muunnos t. sitä muistuttava kuvio

nelikko /nˈelɪkːo/ (n)
四人組
  neljän ryhmä

nelikulmio /nˈelɪkˌulmɪo/ (n)
四角
  monikulmio, jossa on neljä sivua ja neljä kulmaa.

nelistää /nˈelɪstæː/ (v)
ギャロップ
  (hevosesta) juosta venytettyä laukkaa niin, että takajalka ehtii astua maahan ennen ristikkäistä etujalkaa

nelitahokas /nˈelɪtˌahokas/ (n)
三角錐
  kappale, jossa on neljä tahkoa

neliö /nˈelɪø/ (n)
正方形
  säännöllinen nelikulmio; suorakulmio, jonka sivut ovat yhtä pitkät keskenään
  toinen potenssi

neliöjuuri /nˈelɪøjˌuːrɪ/ (n)
平方根
  (matematiikka) laskutoimitus, jossa juurretaan neliö juurrettavasta

neliömatriisi /nˈelɪømˌatrɪːsɪ/ (n)
正方行列
  matriisi, jossa on yhtä monta vaaka- ja pystyriviä

neliömetri /nˈelɪømˌetrɪ/ (n)
平方メートル
  pinta-alan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m²

neljäkäs /nˈeljækæs/ (n)
菱形
  (geometria) suunnikas, jonka kaikki sivut ovat yhtä pitkiä

neljännesvuosi /nˈeljænnˌesvuosɪ/ (n)
四半期
  vuoden neljäsosa; kolme kuukautta; 13 viikkoa

neljännesvuosittain /nˈeljænnˌesvuosˌitːain/ (adv)
四半期毎
  neljä kertaa vuodessa; kerran kolmessa kuukaudessa

neljäsosanuotti /nˈeljæsˌosanˌuotːɪ/ (n)
四分音符
  ¹/₄-nuotti, kahden kahdeksasosanuotin ja puolen puolinuotin pituinen nuotti. Jos tahtiosoituksen alempi numero on 4, ylempi kertoo yhden tahdin neljäsosanuottien määrän. Esim. ³/₄-tahtilajissa kolme.

nelonen /nˈelonen/ (n)
四
  numeroa neljä vastaava substantiivi, luku 4; numerolla neljä merkitty tai järjestetty

nenä /nˈenæ/ (n)
鼻
  keskellä ihmisen kasvoja sijaitseva ruumiinosa, joka aistii hajuärsykkeitä, kosteuttaa ja puhdistaa hengityselimistöön tulevaa sisäänhengitysilmaa

nenäliina /nˈenælˌiːna/ (n)
ハンカチ
  nenän niistämiseen käytettävä paperi- tai kangasliina

nenäontelo /nˈenæˌontelo/ (n)
鼻腔
  (anatomia) parillinen sokkeloinen käytävä, joka ulottuu ulkonenästä nenänieluun

nenäverenvuoto /nˈenæverˌenvuoto/ (n)
鼻血
  veren vuotaminen nenästä

neodyymi /nˈeodˌyːmɪ/ (n)
ネオジム
  eräs lantanoideihin kuuluva alkuaine

neoliittinen /nˈeolˌiːtːɪnen/ (adj)
新石器時代
  neoliittisen kauden eli nuoremman kivikauden aikainen. Neoliittisen kauden katsotaan alkavan viljely- ja karjatalouden alkaessa

neon /nˈeon/ (n)
ネオン
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine

neotenia /nˈeotˌenɪa/ (n)
ネオテニー
  poikasen piirteiden säilyttäminen täysikasvuisuuteen

nepali /nˈepalɪ/ (n)
ネパール語
  Nepalissa puhuttu indoarjalainen kieli (kielitunnus: ne; nep)

nepalilainen /nˈepalɪlˌainen/ (n)
ネパール人
  pysyvästi Nepalissa asuva henkilö

neptunium /nˈeptunium/ (n)
ネプツニウム
  eräs radioaktiivinen alkuaine

nero /nˈero/ (n)
天才
  poikkeuksellisen älykäs henkilö

neste /nˈeste/ (n)
液体
  juoksevassa olomuodossa oleva aine

nestekaasu /nˈestekˌaːsu/ (n)
液化石油ガス
  propaanista ja butaanista koostuva raakaöljyn jalostuksen tuote, jota käytetään polttoaineena pulloihin pakattuna

nestekide /nˈestekˌide/ (n)
液晶
  sisäiseltä rakenteeltaan kidettä muistuttava neste, jonka väri tai valonheijastuskyky saadaan muuttumaan sähkökentän avulla

nestekidenäyttö /nˈestekˌidenˌæytːø/ (n)
LCD
  näyttö, joka koostuu nestekiteistä sekä taustavalosta ja perustuu nestekiteen kykyyn estää tai mahdollistaa taustavalosta suuntautuvan valon kulku nestekiteen läpi

nestemäinen /nˈestemˌæinen/ (adj)
すらすら
  olomuodoltaan nesteen kaltainen

nesteytetty maakaasu /nˈesteytˌetːy mˈaːkaːsu/ (n)
液化天然ガス
  voimakkaasti jäähdyttämällä nestemäiseen olotilaan muutettu maakaasu

nesteytys /nˈesteytys/ (n)
液化
  nesteyttäminen

neula /nˈeula/ (n)
針
  metallinen, ohut ja teräväpäinen työkalu, jota käytetään ompeluun tai kiinnittämään kankaita

neulansilmä /nˈeulansˌilmæ/ (n)
みみず
  neulan tylpässä päässä oleva aukko, johon lanka pujotetaan

neulos /nˈeulos/ (n)
編み物
  tekstiilikuituisten silmukoiden avulla muodostettu tekstiilituote

neurologia /nˈeurolˌoɡɪa/ (n)
神経学
  aivojen ja hermoston orgaanisia sairauksia tutkiva lääketieteen osa-alue

neuroosi /nˈeuroːsɪ/ (n)
ノイローゼ
  kattokäsite lieville psykiatrisille sairauksille, joissa todellisuudentaju on vääristynyt, mutta ei esiinny harha-ajatuksia eikä -aistimuksia

neuroottinen /nˈeuroːtːɪnen/ (adj)
神経質過ぎ
  neuroosiin liittyvä tai kuuluva

neurotiede /nˈeurotˌiede/ (n)
神経科学
  tieteenala, joka tutkii hermoston toimintaa ja rakennetta

neuroverkko /nˈeurovˌerkːo/ (n)
ニューラルネット
  informaation käsittelyn, matematiikan tai laskennan malleja, jotka perustuvat yhdistävään laskentaan

neutri /nˈeutrɪ/ (n)
中性
  sanojen kieliopillinen sukupuolineutraali luokka kielissä, joissa käytetään suvun ilmaisevia artikkeleita

neutriino /nˈeutrɪːno/ (n)
ニュートリノ
  (fysiikka) fermioneihin kuuluvia varauksettomia alkeishiukkasia, joita esiintyy kolmessa muodossa: elektronin, myonin ja taun neutriino

neutroni /nˈeutronɪ/ (n)
中性子
  sähkövaraukseton nukleoni, joka lähes poikkeuksetta yhdessä protoneiden kanssa muodostaa atomiytimen; yksi baryoneista ja koostuu kolmesta kvarkista

neutronitähti /nˈeutronɪtˌæhtɪ/ (n)
中性子星
  gravitaation vaikutuksesta kokoon luhistunut pienikokoinen tähti, jonka aine koostuu pääasiassa neutroneista

neuvo /nˈeuvo/ (n)
アドバイス, 助言
  saatu tai annettu hyödyllinen ohje

neuvonta /nˈeuvonta/ (n)
案内所, インフォメーション
  Paikka mistä saa tietoa ja opastusta, infopiste, neuvontapiste
助言, 指導
  Avustava tai ohjaava toiminta

neuvosto /nˈeuvosto/ (n)
協議会
  yhtiön, työpaikan, valtion tms. päättävä tai neuvoa-antava elin

neuvostoliittolainen /nˈeuvostolˌiːtːolˌainen/ (adj)
ソビエト
  Neuvostoliitosta kotoisin tai peräisin oleva, Neuvostoliittoon liittyvä

neuvostoliittolainen /nˈeuvostolˌiːtːolˌainen/ (n)
ソビエト
  pysyvästi Neuvostoliitossa asunut henkilö

neuvotella /nˈeuvotella/ (v)
交渉
  käydä neuvotteluja

neuvottelu /nˈeuvotːˌelu/ (n)
交渉
  keskustelu asiasta sopimiseksi

newari /nˈevarɪ/ (n)
ネパール・バサ語
  Nepalissa ja Intiassa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli (kielitunnus: new)

nielu /nˈielu/ (n)
咽頭
  suuontelon ruokatorveen yhdistävä ruoansulatuskanavan osa

nielurisatulehdus /nˈielurˌisatulˌehdus/ (n)
扁桃炎
  nielurisojen tulehtuminen, tonsilliitti

nielutulehdus /nˈielutulˌehdus/ (n)
咽頭炎
  tulehduksellinen nielun sairaus; faryngiitti

niemi /nˈiemɪ/ (n)
岬
  vesialueeseen työntyvä maakaistale t. maakieleke

niemimaa /nˈiemɪmaː/ (n)
半島
  mantereesta mereen pistävä laaja maa-alue

nigerialainen /nˈiɡerˌialˌainen/ (adj)
ナイジェリア人
  Nigeriasta peräisin oleva tai Nigeriaan liittyvä

nigerialainen /nˈiɡerˌialˌainen/ (n)
ナイジェリア人
  pysyvästi Nigeriassa asuva henkilö

nigerianvahanokka /nˈiɡerɪˌanvahanˌokːa/ (n)
アナンブラカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nihilismi /nˈihɪlˌismɪ/ (n)
ニヒリズム
  ajatussuunta, joka kieltää vallitsevat arvot ja käsitykset

niiaus /nˈiːaus/ (n)
おじぎ
  naisten kunnioittava tervehdys polviaan notkistaen

niin /nˈiːn/ (adv)
このように
  sillä tavalla
  (myöntösana) kyllä, "niin se oli"; sana, jolla vahvistetaan tai myönnellään (joko omaa tai toisen puhujan) aiempaa lausetta tai olettamaa

niitty /nˈiːtːy/ (n)
草原
  luonnontilainen aukea, jossa kasvaa niittykukkia ja heiniä

niittää /nˈiːtːæː/ (v)
刈り取る
  katkoa ja kaataa heinää, pääasiassa viikatteella

nikama /nˈikama/ (n)
椎骨
  epäsäännöllisen muotoinen moniulokkeinen luu, joista selkäranka muodostuu ()

nikkeli /nˈikːelɪ/ (n)
ニッケル
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni.

nikobaarienkaija /nˈikobˌaːrieŋkˌaija/ (n)
アオムネオオダルマインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nikotella /nˈikotella/ (v)
しゃっくりをする
  hikata, hikotella

nikotiini /nˈikotˌiːnɪ/ (n)
ニコチン
  tupakoista (Nicotiana) saatava myrkyllinen alkaloidi

nila /nˈila/ (n)
師部
  kasvien kuorikerroksen alapuolella oleva kasvityypeittäin vaihtelevista soluista muodostuva kerros, missä kasvien ravintokierto pääosin tapahtuu

nilkka /nˈilkːa/ (n)
足首
  nivel säären ja jalkaterän välissä

nilkkakoru /nˈilkːakˌoru/ (n)
アンクレット
  nilkkaan tarkoitettu koru, saattaa olla nilkkarengas

nilviäinen /nˈilvɪˌæinen/ (n)
軟体動物
  tavallisesti pehmeäruumiisten yksineuvoisten suvullisesti lisääntyvien kaikissa maailman merissä, jonkin verran sisävesissä ja osa maalla olevien, vaihtelevan kokoisten selkärangattomien suuren kokonaisuuden, eläinkunnan pääjakson Mollusca edustaja

nimbus /nˈimbus/ (n)
雨雲
  sadepilvi, yleensä yhdysssanojenn cumulonimbus tai nimbostratus osana

nimellisarvo /nˈimellɪsˌarvo/ (n)
額面
  hyödykkeen nimellinen arvo

nimetä /nˈimetæ/ (v)
明示する
  antaa nimeksi
  mainita nimeltä tai muuten tunnistaa tietty henkilö

nimetön /nˈimetøn/ (adj)
名のない, 無名の
  ilman nimeä oleva, sellainen jolla tai millä ei ole nimeä
匿名の
  joka ei ilmaise nimeään, anonyymi

nimetön /nˈimetøn/ (n)
薬指
  sormi ihmisen kädessä keskisormen ja pikkusormen välissä

nimi /nˈimɪ/ (n)
名前, 名
  käsitteen pelkistetty verbaalinen kuvaus, sovittu nimitys. Nimet luokitellaan nimisanoihin eli substantiiveihin ja luonteensa mukaisesti siellä alaryhmiin.

nimiavaruus /nˈimɪˌavaruːs/ (n)
名前空間
  formaalin kielen symboleja ryhmäksi sitova määritelmä, jonka sisältö voidaan ottaa käyttöön kokonaan tai nimi kerrallaan

nimikirjoitus /nˈimɪkˌirjoitus/ (n)
サイン
  henkilön itsensä omalla persoonallisella tavallaan käsin kirjoittama oma nimi

nimimerkki /nˈimɪmˌerkːɪ/ (n)
ペンネーム
  salanimi, jolla yleisönosastoviesti tai kirje allekirjoitetaan oman nimen sijaan

nimipäivä /nˈimɪpˌæivæ/ (n)
聖名祝日
  eri kalentereissa tietylle etunimelle omistettu päivä. Eri maissa ja kulttuureissa nimipäivän merkitys vaihtelee.

nimittäin /nˈimɪtːæin/ (adv)
すなわち
  sana, jota seuraa tarkennus edellä sanottuun

nimittäjä /nˈimɪtːˌæjæ/ (n)
分母
  murtoluvussa jakoviivan alapuolella oleva luku tai lauseke

nimittää /nˈimɪtːæː/ (v)
任命する
  antaa jollekin nimi tai nimitys; asettaa johonkin nimettyyn tehtävään
  kutsua jollakin nimellä.

ninja /nˈinja/ (n)
忍者
  feodaalisessa Japanissa toiminut palkkasotilas, joiden tehtäväkirjo oli laaja

niobium /nˈiobium/ (n)
ニオブ
  eräs alkuaine

nirso /nˈirso/ (adj)
気難しい
  (esim. ruoan suhteen) vaativa, valikoiva, turhantarkka

niska /nˈiska/ (n)
うなじ, 項
  kaulan takaosa; ruumiinosa selkäpuolella pään ja vartalon välillä

nisäkäs /nˈisækæs/ (n)
哺乳類 ほにゅうるい, 哺乳類
  imettäväinen; selkäjänteisten nisäkkäiden luokkaan kuuluva eläin, joka imettää poikasiaan

nitoja /nˈitoja/ (n)
ステープラー
  (arkikieltä) nitomalaite

niukka /nˈiukːa/ (adj)
珍しい
  sellainen, jolle on enemmän kysyntää kuin sille on tarjontaa

nivel /nˈivel/ (n)
関節
  (anatomia) kahden toisiinsa liittyvän tukirangan osan liikkuva tai kiinteä liitos
  kahden sauvamaisen kappaleen liitoskohta, joka mahdollistaa niiden liikkumisen toisiinsa nähden

niveljalkainen /nˈiveljˌalkainen/ (n)
節足動物
  -pääjakson eläin

nivelkierukka /nˈivelkˌierukːa/ (n)
半月板
  polvinivelen välissä olevat kaksi C:muotoista rustokappaletta ()

nivelmato /nˈivelmˌato/ (n)
環形動物
  -pääjakson jaokkeisia matoja

nivelreuma /nˈivelrˌeuma/ (n)
関節リウマチ
  tulehduksellinen autoimmuuni nivelsairaus, joka aiheuttaa nivelten inflammaatiota

nivelside /nˈivelsˌide/ (n)
靭帯
  säikeinen, runsaasti kollageenia sisältävä sidekudos, joka yhdistää kaksi nivelen liittämää luuta toisiinsa ja pitää niveltä koossa

niveltulehdus /nˈiveltulˌehdus/ (n)
関節炎
  vaiva, jossa nivelessä käynnistyy tulehdusreaktio

nivhi /nˈivhɪ/ (n)
ニヴフ語
  heidän kielensä; isolaattikieli, jota puhuu alle tuhat ihmistä

niçard /nˈikard/ (n)
ニサール語
  Côte d'Azurin rannikkoalueella ja Monacossa puhuttu provensaalin alamurre

nobelium /nˈobelium/ (n)
ノーベリウム
  eräs alkuaine

noidannuoli /nˈoidannˌuolɪ/ (n)
腰痛
  äkillinen selkäkipu, tunnetaan myös latinankielisellä nimellä lumbago

noin /nˈoin/ (adv)
約
  likimain, suunnilleen; lyhenne on n.

noita /nˈoita/ (n)
魔女
  entisajan epäkristillisiä ja siksi pahoiksi leimattuja tietäjiä ja magian, noituuden tai kansanlääkinnän harjoittajia

noitavaino /nˈoitavˌaino/ (n)
魔女狩り
  noituudesta epäiltyjen vastainen liikehdintä, jota ilmeni varsinkin 1500–1600-luvun Euroopassa

noituus /nˈoituːs/ (n)
妖術
  se, että on noita; noidan taikakeinot

noja /nˈoja/ (n)
援助
  jokin, jota vasten voi nojata

nojatuoli /nˈojatˌuolɪ/ (n)
アームチェア
  suuri yl. pehmustettu tuoli, jossa on takana selkänoja ja istuinosan molemmin puolin käsinojat

noki /nˈokɪ/ (n)
すす
  epätäydellisestä palamisesta syntyvä hienojakoinen hiili

nokiselkäaranen /nˈokɪsˌelkæˌaranen/ (n)
セグロイロオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nokka /nˈokːa/ (n)
嘴
  linnun tai nokkaeläimen ulkoneva sarveisaineesta muodostunut leukaosa

nokkaeläin /nˈokːaelæin/ (n)
カモノハシ目
  mikä tahansa nokkaeläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

nokkahuilu /nˈokːahwˌilu/ (n)
リコーダー
  soittimen päässä olevaan suukappaleeseen puhallettava huilu, päästä puhallettava huilu

nokkakala /nˈokːakˌala/ (n)
ガーフィッシュ
  eräs nokkakaloihin kuuluva pitkä ja laiha kalalaji () tai sen yksilö

nokkasiili /nˈokːasˌiːlɪ/ (n)
エキドナ
  nokkaeläimiin kuuluva Australiassa ja Tasmaniassa elävä siiliä muistuttava eläin ()

nokkavarpunen /nˈokːavˌarpunen/ (n)
シメ
  Euroopassa ja Aasiassa pesivä muodoltaan punatulkun kaltainen peippolaji ()

nokkela /nˈokːela/ (adj)
利口
  nopeaälyinen

nokkia /nˈokːɪa/ (v)
ついばむ
  lyödä toistuvasti nokallaan

nokkonen /nˈokːonen/ (n)
刺草
  isonokkonen, eräs runsastyppistä maata rakastava kasvi, joka tunnetaan siitä että sen lehdissä on poltetta aihettavia piikkejä (Urtica dioica)

nolata /nˈolata/ (v)
困らせる
  saattaa häpeälliseen tilanteeseen

nollatoleranssi /nˈollatˌolerˌanssɪ/ (n)
ゼロトレランス
  suhtautuminen eräisiin negatiivisiin ilmiöihin siten, että niihin puututaan aina

nomadi /nˈomadɪ/ (n)
遊牧民
  paimentolainen tai muu liikkuvaa elämää viettävä muttei karjaa kasvattava ihminen

nominatiivi /nˈomɪnatˌiːvɪ/ (n)
主格
  nominin perusmuoto

nomini /nˈomɪnɪ/ (n)
名前
  sana, joka taipuu sijamuodoissa sekä yksikössä ja monikossa

nopea /nˈopea/ (adj)
速い
  sellainen, jolla on suuri nopeus

nopeasti /nˈopeˌastɪ/ (adv)
はやい
  suurella nopeudella

nopeaälyinen /nˈopeˌaælˌyinen/ (adj)
利口
  nopeasti tajuava, nokkela

nopeus /nˈopeus/ (n)
速度
  vektorisuure, joka ilmaisee liikkeen määrän ja suunnan; paikan muutos tietyssä ajassa, aikayksikössä kuljettu matka; yksikkö metriä sekunnissa (m/s)

nopeusmittari /nˈopeusmˌitːarɪ/ (n)
速度計
  nopeutta mittaava laite, takometri

noppa /nˈopːa/ (n)
賽子
  arpakuutio eli peleissä ja leikeissä käytetty satunnaistuloksia antava viskeltävä tahokas esine

noradrenaliini /nˈoradrˌenalˌiːnɪ/ (n)
ノルエピネフリン
  eräs keskushermoston välittäjäaine

norja /nˈorja/ (n)
ノルウェー語
  norjan kieli, Norjassa puhuttava taustaltaa germaanis-skandinaavinen kieli (kielitunnus: no)

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (adj)
ノルウェー
  Norjasta peräisin oleva tai Norjaan liittyvä

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (n)
ノルウェー人
  pysyvästi Norjassa asuva henkilö

norkko /nˈorkːo/ (n)
尾状花序
  velttolapakkoinen tähkää muistuttava puun riippuva kukinto

normaali /nˈormaːlɪ/ (adj)
常
  säännönmukainen, odotuksia vastaava, hyväksyttävä, tavanomainen

normaali /nˈormaːlɪ/ (n)
法線
  suoraa tai tasoa vastaan kohtisuora suora tai vektori
  ohjeeksi tarkoitettu tyypitetty malli, esikuva tai esine

normaalius /nˈormaːlius/ (n)
正常
  se, että on normaali

normatiivinen /nˈormatˌiːvɪnen/ (adj)
規範的
  ohjeellinen, suosituksen tai toimintaohjeen antava, sitä määrittelevä miten jokin asia tulisi tehdä (ottaa kantaa siihen miten pitäisi tai tulisi tehdä jotain) eli mikä olisi jossain asiassa noudatettava toimintaohje

normi /nˈormɪ/ (n)
ノルマ
  sääntö, määräys, ohje, periaate, malli

norsu /nˈorsu/ (n)
象
  elefantti, suurin maalla elävä nisäkäs ()

norsunluu /nˈorsunluː/ (n)
象牙
  norsun syöksyhampaiden kova luu

norsunluutorni /nˈorsunlˌuːtornɪ/ (n)
象牙の塔
  todellisesta elämästä irrallaan oleva toimielin tai instituutio, joka usein pyrkii ohjaamaan, kritisoimaan tai muuten vaikuttamaan yhteiskunnan tai yhteisön toimintaan; organisaatiossa ylempänä olevista toimielimistä tai teoreetikoista käytetty halventava ilmaus

nostaa /nˈostaː/ (v)
上げる
  siirtää tai laittaa ylemmäs; saada nousemaan ylös, ilmaan

nostaa syyte /nˈostaː sˈyːte/ (v)
起訴する
  (syyttäjästä) aloittaa oikeudenkäynti väittämällä jkta tuomioistuimessa syylliseksi jhk

nostalgia /nˈostalɡˌia/ (n)
ノスタルジー
  menneen ikävöinti, kaiho ja haikeus

nostalginen /nˈostalɡɪnen/ (adj)
懐かしい
  nostalgian mukainen

nostokurki /nˈostokˌurkɪ/ (n)
クレーン
  kappaleiden nostamiseen ja siirtämiseen tarkoitettu kone

notaari /nˈotaːrɪ/ (n)
公証人
  eräiden, nykyisin yleensä lainoppineisuutta vaativien tehtävien nimike

noteerata /nˈoteːrˌata/ (v)
記す
  määrittää hinta pörssissä; olla kaupan pörssissä
評価する
  arvostaa

nousta /nˈousta/ (v)
復活
  liikkua ylöspäin tai ylemmäs, kohota
  (lukuarvoista tai mittavista suureista) lisääntyä, kasvaa, suureta
  tulla horisontin yläpuolelle katsojasta nähden

nousu /nˈousu/ (n)
上昇
  kohoaminen, konkreettisen tai kuvaannollisen korkeusaseman muuttuminen ylemmäksi
  Auringon, Kuun tai planeettojen tulo esiin horisontin takaa
急上昇
  jonkin mitattavan arvon suureneminen; hintojen suureneminen, kallistuminen; määrän kasvaminen, lisääntyminen: laajeneminen, leviäminen

nousukas /nˈousukas/ (n)
出来星
  henkilö, jonka varallisuus, yhteiskunnallinen asema tai maine on nopeassa ajassa huomattavasti kohentunut, mutta joka ei saa osakseen samaa kunnioitusta ja arvostusta kuin muut tässä asemassa olevat

nousutahti /nˈousutˌahtɪ/ (n)
弱起
  painoton tavu tai sävel ennen ensimmäistä painollista

noutaa /nˈoutaː/ (v)
持ち帰る
  käydä hakemassa, hakea

noutoposti /nˈoutopˌostɪ/ (n)
局留め
  postin ylläpitämä jakelupiste, josta sinne toimitettu posti noudetaan henkilökohtaisesti

novelli /nˈovellɪ/ (n)
短編小説
  lyhyehkö kaunokirjallinen kertomus

nudismi /nˈudɪsmɪ/ (n)
ヌーディズム
  alastomuuden harrastaminen

nuha /nˈuha/ (n)
カタル
  nenän limakalvojen tulehdus, joka aiheuttaa liman vuotamista nenästä

nuhteeton /nˈuhteːton/ (adj)
非の打ち所が無い
  sellainen, joka ei anna aihetta nuhteisiin; joka käyttäytyy kunnollisesti

nuija /nwˈija/ (n)
棍棒
  muinoin sodassa käytetty puinen lyömäase
杵
  kokouksen johtamiseen käytettävä merkinantoväline, puheenjohtajan nuija

nuijapää /nwˈijapæː/ (n)
おたまじゃくし, オタマジャクシ
  sammakkoeläinten vedessä elävä raajaton poikasvaihe

nukahtaa /nˈukahtaː/ (v)
寝付く
  vaipua uneen

nukka /nˈukːa/ (n)
糸屑
  vaatteista irtoava hienojakoinen aines

nukkavieru /nˈukːavˌieru/ (adj)
ぼろぼろ
  (vaatteesta) kulunut, nukkaantunut, käytetyn näköinen

nukke /nˈukːe/ (n)
人形
  usein ihmishahmoa esittävä leikkikalu

nukkekoti /nˈukːekˌotɪ/ (n)
ドールハウス
  pieni leikkitalo, jossa on pienoiskokoisia huonekaluja ja muita tavaroita, nukketalo

nukketeatteri /nˈukːeteˌatːerɪ/ (n)
人形劇
  esitys, jossa hahmoina käytetään käsinukkeja tai marionetteja

nukkua /nˈukːua/ (v)
寝る
  olla unessa

nukkua pois /nˈukːua pˈois/ (v)
亡くなる
  kuolla

nukkumalähiö /nˈukːumˌalæhˌiø/ (n)
ベッドタウン
  lähiö, jossa ei ole työpaikkoja

nukleiinihappo /nˈukleˌiːnɪhˌapːo/ (n)
核酸
  DNA tai RNA

nukleoni /nˈukleˌonɪ/ (n)
核子
  yhteisnimitys atomiytimen rakenneosille, protoneille ja neutroneille

nukleotidi /nˈukleˌotɪdɪ/ (n)
ヌクレオチド
  nukleiinihapon rakenneyksikkö, joka koostuu nukleosidista ja fosfaatista

nuklidi /nˈuklɪdɪ/ (n)
核種
  atomityyppi, jolla on tietynlainen varausluvun, massaluvun ja energiatilan määrittämä ydin

nukutusaine /nˈukutusˌaine/ (n)
麻酔
  potilaan nukuttamiseen operaatioiden aikana käytettävä aine

numeerinen /nˈumeːrɪnen/ (adj)
デジタル
  sellainen, joka voidaan laskea, ilmaista numeroina, käsitellä numeroina; lukumääräinen; digitaalinen

numeraali /nˈumerˌaːlɪ/ (n)
数詞
  nomineihin kuuluva lukusana, joka voidaan ilmaista myös numeromerkein; jaetaan kahteen ryhmään, kardinaalilukuihin ja ordinaalilukuihin

numero /nˈumero/ (n)
番号, 数字
  kirjoitusjärjestelmässä oleva tietyn lukusanan eli numeraalin esittämiseksi sovittu merkki, numeromerkki
号, 番号
  numeroin (1) tehty merkintä, joka kuvaa erilaisissa järjestelmissä asemaa, kokoa, osaa, sijaintia tai muuta yksilöintiä, usein kirjainten yhteydessä käytetty symboli
番号, 号
  ohjelmanumero, esitys

nummimesikko /nˈummɪmesˌikːo/ (n)
カレハミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nuohooja /nˈuohoːja/ (n)
煙突掃除夫
  savupiippuja ja tulisijoja työkseen puhdistava henkilö

nuolenpää /nˈuolempæː/ (n)
矢尻
  ammuttavaan nuoleen kiinnitetty erillinen kärkikappale

nuoleskelija /nˈuoleskˌelɪja/ (n)
走狗
  henkilö, joka imartelee jotakuta etua saadakseen

nuoli /nˈuolɪ/ (n)
矢, 矢印
  teräväkärkinen, jousessa käytettävä ammus

nuolijuuri /nˈuolɪjˌuːrɪ/ (n)
藕
  eräs trooppinen kasvi, jonka juurimukuloista valmistetaan arrowjuurijauhoa

nuolla /nˈuolla/ (v)
舐める
  kosketella kielellään

nuori /nˈuorɪ/ (adj)
若い
  sellainen, jolla on alhainen ikä tai, jolla on vähäinen määrä elettyjä vuosia. Hyvin nuoria saatetaan kutsua pieniksi, eikä aina koon mukaan.

nuori /nˈuorɪ/ (n)
若者
  ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut

nuoriso /nˈuorɪso/ (n)
若者, 若者 達
  nuoret ihmiset

nuorisorikollisuus /nˈuorɪsˌorɪkˌollɪsuːs/ (n)
少年非行
  nuorison rikollisuus; nuorten rikollisuus

nuoruus /nˈuoruːs/ (n)
若さ, 青春
  ihmisen ikäkausi lapsuuden ja aikuisuuden välillä, aika jolloin ihminen on nuori

nuotio /nˈuotɪo/ (n)
キャンプファイヤー
  avoimeen paikkaan ilman kiinteätä tulisijaa sytytetty kontrolloitu, pienehkö tuli

nuotti /nˈuotːɪ/ (n)
音符
  musiikin kirjallisessa muistiin merkitsemisessä käytettävä symboli, joka osoittaa sävelen korkeuden ja sävelen keston annetussa tempossa

nuottiavain /nˈuotːɪavain/ (n)
音部記号
  nuottiviivaston merkki, joka ilmoittaa viivaston perussävelkorkeuden

nuppu /nˈupːu/ (n)
芽
  kukkakasvin avautumaton kukka

nurkka /nˈurkːa/ (n)
隅
  paikka, jossa kaksi seinää kohtaavat

nurmikko /nˈurmɪkːo/ (n)
芝生
  heinälajeista koostuva monivuotinen kasvusto, joka pidetään matalana leikkaamalla

nussia /nˈussɪa/ (v)
やる
  naida, harrastaa seksiä

nutria /nˈutrɪa/ (n)
ヌートリア
  rämemajava (), eräs jyrsijöihin kuuluva nisäkäslaji tai sen yksilö

nuttura /nˈutːura/ (n)
お団子
  niskaan tai päälaelle yhteenkootut hiukset

nuudeli /nˈuːdelɪ/ (n)
ヌードル
  eräs nauhamainen pastatyyppi

nuuska /nˈuːska/ (n)
かぎタバコ
  suussa ylä- tai alahuulen alla käytettävä tupakkatuote, jonka nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta

nyanssi /nˈyanssɪ/ (n)
ニュアンス
  vivahde, vivahdus

nykyaikainen /nˈykyˌaikainen/ (adj)
近代
  sellainen, joka tai mikä kuluu nykyaikaan ja on siihen mukautunut

nykyinen /nˈykyinen/ (adj)
現在
  sellainen, joka on olemassa tai vallitsee parhaillaan; tällä hetkellä oleva, tämänhetkinen

nykyisin /nˈykyisɪn/ (adv)
今日
  nykyisenä aikana

nykyisyys /nˈykyisyːs/ (n)
現在
  juuri kuluva hetki, tämä aika

nykyään /nˈykyæːn/ (adv)
今日
  näinä aikoina, nykyisin

nymfi /nˈymfɪ/ (n)
ニュンペー
  hyönteisillä, joilla on vaillinainen muodonvaihdos esiintyvä kuoriutumisen jälkeinen kehitysvaihe, ei-sukukypsä nuoruusvaihe
  kreikkalaisen mytologian luonnonhengetär, johonkin paikkaan tai maanmuotoon liittyvä jumalolento

nymfomania /nˈymfomˌanɪa/ (n)
ニンフォマニア
  sairaalloisen voimakas sukupuolivietti naisella

nyrjähtää /nˈyrjæhtæː/ (v)
捻挫
  (nivelestä) mennä sijoiltaan niin, että liikkuvuuden normaali yläraja ylittyy, jolloin nivelsiteet venyvät ja tavallisesti jonkin verran repeävät

nyrkkeilijä /nˈyrkːeilˌijæ/ (n)
ボクサー
  henkilö, joka harjoittaa nyrkkeilyä

nyrkkeily /nˈyrkːeily/ (n)
ボクシング
  kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi ottelijaa yrittävät lyödä toisiaan pehmustetuilla hanskoilla suojatuilla nyrkeillään

nyrkkeilykehä /nˈyrkːeilˌykehæ/ (n)
ボクシングのリング
  köysien rajaama 6×6 metrin neliön muotoinen kenttä, jossa nyrkkeilyottelu käydään

nyrkki /nˈyrkːɪ/ (n)
握りこぶし
  käsi, jonka sormet on puristettu suppuun vasten kämmentä

nyrkkirauta /nˈyrkːɪrˌauta/ (n)
ナックルダスター
  käteen laitettava ase, joka vahvistaa lyönnin tehoa

nyrkkisääntö /nˈyrkːɪsˌæːntø/ (n)
大体の目安
  sääntö, joka yleensä toimii tai pitää paikkansa

nyt /nˈyt/ (adv)
今
  parhaillaan, parasta aikaa, juuri puhehetkellä

nyy /nˈyː/ (n)
ニ
  Kreikkalaisten aakkosten 13. kirjain. Vastaava symboli Ν tai ν.

nyökyttää /nˈyøkytːæː/ (v)
頷く
  nyökätä toistuvasti

nyökätä /nˈyøkætæ/ (v)
頷く
  heilauttaa päätään siten, että leuka käväisee lähellä rintaa tyypillisesti myönteisen vastauksen tai tervehdyksen merkiksi

näennäinen /nˈæennˌæinen/ (adj)
表面上
  sellainen, mikä vaikuttaa joltakin olematta sitä todellisuudessa
事実上
  sellainen, mikä vaikuttaa joltakin olematta sitä todellisuudessa; virtuaali-

näennäissatunnaislukugeneraattori /nˈæennˌæissatˌunnaislˌukuɡˌenerˌaːtːorɪ/ (n)
擬似乱数列生成器
  laite tai algoritmi, joka tuottaa deterministisesti satunnaisluvuilta vaikuttavia lukuja

näennäistiede /nˈæennˌæistiede/ (n)
疑似科学
  tieteenä esiintyvä tieto tai tietojen kokoelma, joka ei täytä tieteelle asetettuja kriteereitä

näennäistieteellinen /nˈæennˌæistietˌeːllɪnen/ (adj)
疑似科学的
  sellainen, joka on näennäistiedettä, näennäistieteen mukainen

nähdä /nˈæhdæ/ (v)
見る
  aistia näköaistin avulla, kyetä erottamaan silmillään
  ymmärtää, tajuta

nähtävyys /nˈæhtævyːs/ (n)
名所
  näkemisen tai vierailun arvoisena pidetty paikka, rakennus, muistomerkki tmv.

näin /nˈæin/ (adv)
そう
  tällä tavalla, tähän tapaan

näkinkenkä /nˈækɪŋkˌeŋkæ/ (n)
貝殻
  simpukka tai kotilo, erityisesti rannalta löytyvä kuori

näky /nˈæky/ (n)
啓示
  kuviteltu tai aivoissa olevan fyysisen ongelman aiheuttama harhakuva

näkymä /nˈækymæ/ (n)
景色
  jostain kohdasta edessäpäin nähtävissä oleva

näkymättömyys /nˈækymˌætːømyːs/ (n)
不可視
  se, että on näkymätön

näkymätön /nˈækymætøn/ (adj)
不可視
  sellainen, jota ei voi nähdä; silmälle havaitsematon

näkyvyys /nˈækyvyːs/ (n)
可視
  näkyvän valon sironnan seuraus, ilman läpinäkyvyyden mitta, johon ei vaikuta pimeys eivätkä maaston esteet, mutta sitä pienentää ilman kuiva sameus tai kosteussuhteista riippuva kostea sameus

näkyvä /nˈækyvæ/ (adj)
目に見える
  joka on ilmiselvästi havaittavissa

näkyvä valo /nˈækyvæ vˈalo/ (n)
可視光
  valo; sähkömagneettisen spektrin se osa, joka on ihmissilmän havaittavissa

näköaisti /nˈækøˌaistɪ/ (n)
視力
  (fysiologia) näkö, näköelimen toimintaan perustuva aisti, alkeellisimmillaan kyky havaita valoa

näkökenttä /nˈækøkˌentːæ/ (n)
視界
  alue, jonka henkilö näkee samanaikaisesti liikuttamatta silmiään

näkölinja /nˈækølˌinja/ (n)
視線
  havaitsijan ja jonkin kohteen välinen linja, joka on havaitsijalle esteetön

nälkä /nˈælkæ/ (n)
飢え, 空腹
  ruumiillinen tuntemus, että tarvitsee ruokaa; näläntunne

nälkäinen /nˈælkæinen/ (adj)
お腹が空いている
  sellainen, jolla on nälkä

nälkälakko /nˈælkælˌakːo/ (n)
ハンガー・ストライキ
  protesti, jossa protestoija kieltäytyy syömästä ja näännyttää itseään

nälänhätä /nˈælænhˌætæ/ (n)
飢饉
  vallitseva ruoan äärimmäinen niukkuus, mikä johtaa aliravitsemukseen ja siihen, että kaikille ei ole saatavissa tarpeeksi ravintoa hengissä pysymiseksi

nänni /nˈænnɪ/ (n)
乳首
  nisäkkään pyöreä ja ulkoneva nysty, jonka kärkeen maitotiehyt avautuu

näpistys /nˈæpɪstys/ (n)
盗み
  näpistäminen

näppäimistö /nˈæpːæimˌistø/ (n)
キーボード
  tiedon syöttämiseen tarkoitettu laite, joka koostuu sormilla painettavista näppäimistä

näppäin /nˈæpːæin/ (n)
キー
  kirjoituskoneen, puhelimen, tietokoneen, soittimen tai vastaavan laitteen sormella painettava nappula, jota painamalla välittyy haluttu toiminne mekaanisesti tai sähköisesti

närhi /nˈærhɪ/ (n)
懸巣
  värikäs varislintu ()

närkästys /nˈærkæstys/ (n)
義憤
  moraalinen, loukkaantumista vähäisempi henkinen trauma

närästys /nˈæræstys/ (n)
胸焼け
  polttava tunne rintalastan takana; se, että närästää

näyte /nˈæyte/ (n)
サンプル
  jostain otettu pala tai osuus, otos, erityisesti tutkimustarkoituksia varten
標本
  ilmaiseksi jaettava kappale jotain tuotetta

näyteikkuna /nˈæyteikːˌuna/ (n)
ショーウィンドウ
  mainospaikkana käytettävä ikkuna

näytellä /nˈæytellæ/ (v)
演ずる
  esittää osaa näytelmässä tai elokuvassa; työskennellä näyttelijänä

näytelmä /nˈæytelmæ/ (n)
芝居
  vuoropuheluihin perustuva, tavallisesti näyttämöllä esitettäväksi tarkoitettu kirjallisen tekstin muoto; draamaan perustuva teatteriesitys

näytelmäkirjailija /nˈæytelmækˌirjailˌija/ (n)
劇作家
  kirjailija, joka kirjoittaa näytelmiä

näytteillepano /nˈæytːeillˌepano/ (n)
展覧会
  katseltavaksi asettaminen, nähtäväksi sijoittaminen

näyttelijä /nˈæytːelˌijæ/ (n)
俳優, 役者
  henkilö joka näyttelee jotain roolia työkseen

näyttelijätär /nˈæytːelˌijætær/ (n)
女優
  naispuolinen näyttelijä

näyttely /nˈæytːely/ (n)
展
  esineiden tai asioiden esittelemiseen tarkoitettu tapahtuma

näyttäminen /nˈæytːæmɪnen/ (n)
腕時計
  näyttää-verbistä muodostettu teonnimi

näyttämö /nˈæytːæmø/ (n)
舞台
  esiintymislava, jolla teatterin näyttelijät esiintyvät

näyttää /nˈæytːæː/ (v)
見える
  olla jonkin näköinen
らしい
  vaikuttaa joltakin
示す
  antaa jonkun nähtäväksi, esitellä

näyttö /nˈæytːø/ (n)
ディスプレイ
  näyttölaite; kuvaa näyttävä elektroninen laite

näytönohjain /nˈæytønˌohjain/ (n)
グラフィックスカード
  tietokoneen komponentti, joka piirtää grafiikan tietokoneen näytölle

näytönsäästäjä /nˈæytønsˌæːstæjæ/ (n)
スクリーンセーバー
  tietokoneen näytöllä oleva (liikkuva) kuva, joka tulee esille kun tietokonetta ei ole käytetty johonkin aikaan

näytös /nˈæytøs/ (n)
ショー
  esitys sirkuksessa, teatterissa tai elokuvateatterissa
幕
  kohtauksista koostuva näytelmän osa

näätä /nˈæːtæ/ (n)
テン
  mäntynäätä, näätäeläimiin kuuluva petonisäkäs (Martes martes), jota metsästetään turkiksiksi
  mon. näätäeläimiin kuuluva suku (Martes)

nörtti /nˈørtːɪ/ (n)
おたく
  innokas tietokoneiden harrastaja

nöyristellä /nˈøyrɪstellæ/ (v)
甘える
  käyttäytyä alistuvasti, mielistellä

nöyrtyä /nˈøyrtyæ/ (v)
遜る
  taipua, luopua ylpeydestään

nöyrä /nˈøyræ/ (adj)
卑屈
  vaatimaton

obeesi /ˈobeːsɪ/ (adj)
肥満
  merkittävästä, vaikeasta tai sairaalloisesta lihavuudesta kärsivä, jonka painoindeksi ylittää 30

obeliski /ˈobelˌiskɪ/ (n)
オベリスク
  yhdestä kivestä veistetty, pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu on pyramidin muotoinen

objekti /ˈobjektɪ/ (n)
目的語
  esine, olio

objektiivi /ˈobjektˌiːvɪ/ (n)
対物レンズ
  joidenkin kielten kieliopillinen lauseenjäsen

objektiivisuus /ˈobjektˌiːvɪsuːs/ (n)
客観性
  henkilökohtaisesta näkemyksestä tai asenteesta riippumaton katsanto

oblasti /ˈoblastɪ/ (n)
オーブラスチ
  (neuvostoaikainen) hallintoalue

oboe /ˈoboe/ (n)
オーボエ
  kaksoisruokolehdykkäsoitinten perheeseen kuuluva puupuhallin

oboli /ˈobolɪ/ (n)
鳥目
  hopea- tai pronssiraha, kuudesosa muinaisesta drakmasta

observatorio /ˈobservˌatorˌio/ (n)
天文台
  havaintoasema, jossa seurataan tähtiä ja muita taivaankappaleita, yleensä teleskoopin avulla

odottaa /ˈodotːaː/ (v)
待つ, まつ
  pysyä jossakin paikassa ja pidättäytyä tekemästä muuta, kunnes jokin tulossa oleva asia tapahtuu
妊娠
  olla raskaana

odottamaton /ˈodotːˌamaton/ (adj)
予想外
  täysin äkillinen, tai äkillisesti tapahtuva; sellainen, jota ei oltu osattu odottaa

odottaminen /ˈodotːˌamɪnen/ (n)
待つこと
  vaihtelevan kestoinen odotuksen tapahtuma

odotus /ˈodotus/ (n)
予想
  ennustettuun tai ilmeiseen kehitykseen tai tapahtumaan liittyvä us. toivoa tai pelkoa herättävä tila

odotushuone /ˈodotˌushuone/ (n)
待合室
  yleisölle tarkoitetun vastaanoton eteistilan ja vastaanoton välille sijoitettu huonetila

ogonek /ˈoɡonek/ (n)
オゴネク
  (typografia) Kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää oikealle suunnatulta koukulta: [ ˛ ], ”häntä”; esimerkiksi puolan sanassa Wałęsa. Useissa kielissä käytetty nasaaliäänteen merkkinä. Liettuassa nykyisin pitkän äänteen merkki (ą, ę, į, ų).

ohdake /ˈohdake/ (n)
アザミ
  lähinnä Cirsium-suvun asterikasveja

ohentaa /ˈohentaː/ (v)
削る
  tehdä jokin fyysinen kappale ohuemmaksi; kaventaa
薄める
  tehdä notkeammaksi; alentaa jokin nesteen viskositeettia

ohestalyönti /ˈohestalˌyøntɪ/ (n)
アンパッサン
  Ohestalyönti (en passant) on erikoissiirto, jossa sotilas lyö vastustajan edeltävällä siirrollaan kaksoisaskeleella rinnalleen tulleen sotilaan sen ohittamaan uhkaamaansa ruutuun samalla tavoin kuin se olisi siirtynyt vain yhden ruudun.

ohi /ˈohɪ/ (adv)
どうぞ
  (aikaa ilmaiseva) Sanotaan jonkin päätyttyä sen olevan ohi.

ohikulkutie /ˈohɪkˌulkutie/ (n)
バイパス
  ohitustie; tie, joka ohittaa taajaman

ohimo /ˈohɪmo/ (n)
顳顬, 蟀谷
  silmäkulman takainen alue pään sivulla, anatomiassa tempus

ohimoluu /ˈohɪmoluː/ (n)
側頭骨
  ohimon kohdalla, päälaenluun alapuolella oleva luu ()

ohitus /ˈohɪtus/ (n)
バイパス
  ohittaminen

ohjaaja /ˈohjaːja/ (n)
監督
  henkilö, joka vastaa tuotannossa teoksen taiteellisesta ilmaisusta; elokuvaohjaaja, teatteriohjaaja

ohjaamo /ˈohjaːmo/ (n)
コックピット
  huone tai tila, josta ohjataan kulkuvälinettä tai jotain muuta konetta

ohjas /ˈohjas/ (n)
手綱
  suitsien kuolairenkaisiin tai ratsastimiin kiinnitettävä hihna, joka muodostaa hevosen ohjaamiseen käytetyn ohjasparin eli ohjakset

ohjata /ˈohjata/ (v)
導く
  kuljettaa jotakin kulkuneuvoa maalla, merellä tai ilmassa ohjauspyörää, ohjaussauvaa, ohjaustankoa tai ruoripyörää jne. käyttäen
  kohdistaa, kohdentaa, kääntää, suunnata joku tai jotakin jonnekin

ohjaus /ˈohjaus/ (n)
演出
  teoksen taiteellisesta ilmaisusta vastaaminen

ohje /ˈohje/ (n)
指図, 指示
  neuvo, miten pitää toimia

ohjelma /ˈohjelma/ (n)
番組
  se mitä tilaisuudessa tapahtuu, tapahtumien ajoitus, aikataulu
  esityslista; suunnitelma
予定
  puolueiden poliittisista tavoitteistaan koostama kirjallinen yhteenveto, puolueohjelma, vaaliohjelma
  televisiossa esitettävä yksittäinen ohjelma, televisio-ohjelma

ohjelmatulkki /ˈohjelmatˌulkːɪ/ (n)
インタープリタ
  tietokoneohjelma, joka toteuttaa ohjelmointiin käytetyllä komentosarjakielellä kirjoitettua ohjelmaa riveittäin tulkiten komennon kerrallaan konekielelle

ohjelmoida /ˈohjelmˌoida/ (v)
プログラムを作る
  kirjoittaa tietokoneohjelma ohjelmointikielellä

ohjelmoija /ˈohjelmˌoija/ (n)
プログラマー
  henkilö, joka ohjelmoi tietokoneita ammatikseen jollakin ohjelmointikielellä; tietokoneohjelmoija

ohjelmointikieli /ˈohjelmˌointɪkˌielɪ/ (n)
プログラミング言語
  keinotekoinen kieli, jota käytetään mm. tietokoneohjelmien tekemiseen eli ohjelmoimiseen

ohjelmointivirhe /ˈohjelmˌointɪvˌirhe/ (n)
いが
  tietokoneohjelman lähdekoodissa oleva virhe. Virheet jaetaan kahteen pääluokkaan: syntaksivirheet ja semanttiset virheet

ohjelmoitava logiikka /ˈohjelmˌoitava lˈoɡɪːkːa/ (n)
K.K.
  eräänlainen pieni tietokone, jota käytetään tosiaikaisten prosessien numeerisessa ohjauksessa hyödyntäen dataväyliä

ohjus /ˈohjus/ (n)
ミサイル
  aktiivisesti ohjattu tai maaliin hakeutuva raketti- tai suihkumoottorilla varustettu ase

ohmi /ˈohmɪ/ (n)
オーム
  resistanssin (sähköisen vastuksen) SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Ω)

ohra /ˈohra/ (n)
オオムギ, 大麦
  pelto-ohra, ohrien suvun monimuotoinen viljalaji (Hordeum vulgare), jonka kukinto on tähkä, johon jyvät muodostuvat

ohut /ˈohut/ (adj)
薄い
  paksuudeltaan tai vahvuudeltaan vähäinen

ohutsuoli /ˈohutsˌuolɪ/ (n)
小腸
  mahalaukun mahaportista paksusuoleen ulottuva suolen ensimmäinen osa

oidipuskompleksi /ˈoidɪpˌuskomplˌeksɪ/ (n)
エディプスコンプレックス
  psykoanalyyttisen teorian mukaan 3–6-vuotiaalle lapselle tyypillinen ilmiö, jossa tämä tuntee vetoa toista sukupuolta olevaan vanhempaansa ja kokee toisen vanhempansa kilpailijakseen

oikea /ˈoikea/ (adj)
右
  oikeanpuoleinen, oikealla puolella oleva; ei vasen

oikeakätinen /ˈoikeˌakætɪnen/ (n)
右利き
  sellainen, joka käyttää ensisijaisesti oikeaa kättään

oikeastaan /ˈoikeˌastaːn/ (adv)
実は
  itse asiassa, tosiasiallisesti

oikeasti /ˈoikeˌastɪ/ (adv)
まじ
  todella, todellisuudessa

oikein /ˈoikein/ (adv)
とても
  todella, erittäin, tosi

oikeinkirjoitus /ˈoikeiŋkˌirjoitus/ (n)
スペル
  kielen sääntöjen mukainen kirjoitusasu ja siihen liittyvät säännöt; ortografia

oikeistolainen /ˈoikeistolˌainen/ (adj)
右派
  oikeistoon tai sen aatteeseen kuuluva tai siihen liittyvä

oikeudenkäynti /ˈoikeudˌeŋkæyntɪ/ (n)
公判
  laissa säännelty menettely, jossa tuomioistuin ratkaisee, mikä yksittäisessä asiassa on lainmukaista

oikeudenmukaisuus /ˈoikeudˌenmukˌaisuːs/ (n)
公平
  yleistä oikeuskäsitystä vastaava teko tai toimi

oikeus /ˈoikeus/ (n)
権利
  vapaus tehdä jotakin tai olla tekemättä jotakin
法律
  tietynlainen lainkäytön järjestelmä periaatteineen
法廷
  tuomioistuin
正義
  oikeudenmukaisuus

oikeushenkilö /ˈoikeushˌeŋkɪlø/ (n)
法人
  kahden tai useamman henkilön muodostama yritys tai yhteisö tai valtio, jolla on oikeuksia ja velvollisuuksia, joka voi tehdä oikeustoimia ja joka voi panna oikeusjutun vireille jotakuta vastaan tai joka voidaan haastaa oikeuteen; joka voi olla oikeusjutun osapuoli

oikeusjuttu /ˈoikeusjˌutːu/ (n)
訴訟
  tuomioistuimen ratkaistavaksi joutunut asia

oikeusmurha /ˈoikeusmˌurha/ (n)
冤罪
  syyttömän tuomitseminen rangaistukseen, oikeusjutun epäoikeudenmukainen tuomio

oikeustiede /ˈoikeustˌiede/ (n)
法学
  tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon

oikeusvaltio /ˈoikeusvˌaltɪo/ (n)
法治国
  valtio, jota hallitaan lakien mukaan ja jossa kansalaiset ovat suojassa viranomaisten mielivallalta

oikeutus /ˈoikeutus/ (n)
正当化
  oikeuttaminen; saatu oikeus johonkin

oikku /ˈoikːu/ (n)
気紛れ
  äkillinen halu tai mielenmuutos; mielijohde, päähänpisto

oikosulku /ˈoikosˌulku/ (n)
ショート
  jännitteisen suljetun virtapiirin tila, jossa kuormana oleva virtapiiri on lähes vastukseton eli piirin resistiivinen impedanssi on hyvin pieni

oikotie /ˈoikotie/ (n)
近道
  tavanomaista lyhkäisempi, usein myös nopeampi reitti

oire /ˈoire/ (n)
症状
  enteellinen merkki sairaudesta tai taudista, taudin tunnistamiseen käytettävä merkki, tunnusmerkki

oireyhtymä /ˈoireyhtˌymæ/ (n)
症候群
  samanaikaisesti esiintyvien oireiden kokonaisuus; syndrooma

oja /ˈoja/ (n)
側溝
  maahan kaivettu ura pintavesien pois johtamista tai maanalaisen johdon sijoittamista varten

ojentaa /ˈojentaː/ (v)
注意
  nuhdella, erityisesti kehottamalla ja ohjaamalla

ojibwa /ˈojɪbva/ (n)
アニシナーベ語
  ojibwat eräs algonkinlainen intiaanikansa, joka on Kanadan toiseksi suurin
  heidän kielensä (kielitunnus: oji)

okapi /ˈokapɪ/ (n)
オカピ
  Afrikassa elävä nisäkäs

okariina /ˈokarˌiːna/ (n)
オカリナ
  umpinainen puhallinsoitin, tyypiltään astiahuilu

okkluusiorintama /ˈokːluːsˌiorˌintama/ (n)
閉塞前線
  lämpimän ja kylmän rintaman yhteensulauma

okkultismi /ˈokːultˌismɪ/ (n)
神秘学
  salaoppien harjoittaminen; salaopit sinänsä

oksa /ˈoksa/ (n)
枝
  puuvartisen kasvin, puun tai pensaan, rungosta eroava haara tai haarauma, jossa lehdet ja kukat kasvavat

oksaalihappo /ˈoksaːlɪhˌapːo/ (n)
シュウ酸
  yksinkertaisin dikarboksyylihappo, kemiallinen kaava on C₂H₂O₄

oksennus /ˈoksennus/ (n)
反吐
  oksentaminen, vatsan sisällön voimallinen poistuminen suun kautta

oksennuspallo /ˈoksennˌuspallo/ (n)
ペリット
  eräiden lintujen pallona oksentama ruoan sulamaton aines

oksentaa /ˈoksentaː/ (v)
吐く
  kokea fysiologinen reaktio, joka poistaa vatsan sisältöä voimallisesti suun kautta (tekijän tahdosta riippumattomana refleksina tai siten, että tekijä itse edesauttaa sitä)

oksidentti /ˈoksɪdˌentːɪ/ (n)
欧米
  länsimaailma, länsimaat, länsi, Länsi, läntinen maailma

oksidi /ˈoksɪdɪ/ (n)
酸化物
  oksidi-ioni, hapen anioni O2-

oksitaani /ˈoksɪtˌaːnɪ/ (n)
オック語
  romaaninen kieli, jota puhutaan pääasiassa Etelä-Ranskassa ja jonkin verran Italiassa ja Espanjassa (Kielitunnus: oc )

oksonium /ˈoksonium/ (n)
オキソニウム
  muu hapen muodostama kolmisidoksinen kationi

oksymoron /ˈoksymoron/ (n)
撞着語法
  kielellinen ilmaus, jonka sisältämien sanojen merkityksien välillä on ainakin näennäinen ristiriita

oktaani /ˈoktaːnɪ/ (n)
オクタン
  alkaani-tyypin hiilivety, jossa on kahdeksan hiiliatomia

oktaavi /ˈoktaːvɪ/ (n)
オクターブ
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kahdeksan sävelaskelen väli, intervalli. Puhdas oktaavi on 12 puolisävelaskelta

oktaedri /ˈoktaˌedrɪ/ (n)
八面体
  (geometria) kahdeksan tason rajoittama monitahokas

okulaari /ˈokulˌaːrɪ/ (n)
接眼レンズ
  (optiikka) optisten kojeiden käyttäjän silmää lähinnä oleva linssi tai linssijärjestelmä, jonka kautta tavallisesti katsellaan objektiivin muodostamaa kuvaa

olemassaolo /ˈolemˌassaˌolo/ (n)
存在
  se että on olemassa, oleminen

olematon /ˈolematon/ (adj)
存在
  joka on erittäin vähäinen tai jota ei ole oikeasti olemassa

olemus /ˈolemus/ (n)
本質
  metafysiikassa se ominaisuus tai ominaisuusjoukko, joka tekee jostakin oliosta tai substanssista sen, mitä se pohjimmiltaan on, ja joka sillä on välttämättä oltava ollakseen olemassa

olento /ˈolento/ (n)
生き物
  erillinen elävä olio t. kuvitteellinen hahmo

oleskella /ˈoleskella/ (v)
住む
  olla, viettää aikaansa jossakin paikassa, oleilla

oletettavasti /ˈoletˌetːavˌastɪ/ (adj)
おそらく
  henkilö arvelee väitteen olevan tosi todisteiden perusteella (olematta kuitenkaan täysin varma)

olettaa /ˈoletːaː/ (v)
仮定する
  pitää todennäköisenä päättelyn perusteella
する
  valita tarkastelun lähtökohdaksi

oligarkia /ˈolɪɡˌarkɪa/ (n)
寡頭政治
  harvainvalta, jossa hallitseva luokka pyrkii edistämään vain omia etujaan

oligopoli /ˈolɪɡˌopolɪ/ (n)
寡占
  toimialalla on vain harvoja yrityksiä

oliivi /ˈolɪːvɪ/ (n)
オリーブ
  öljyoliivi, oliivipuu eli öljypuu (Olea europaea), aina vihanta puu
  oliivipuun hedelmä, luumarja

oliivinvihreä /ˈolɪːvˌinvɪhrˌeæ/ (adj)
オリーブ色
  vihreän oliivin värinen, harmaan vihreä

oliivivahanokka /ˈolɪːvˌivahanˌokːa/ (n)
ヒガシキバラカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

oliiviöljy /ˈolɪːvɪˌøljy/ (n)
オリーブオイル
  öljypuun luumarjoista saatu öljy, jota käytetään ruoanvalmistuksessa

olio /ˈolɪo/ (n)
生物
  elollinen olento, otus
オブジェクト
  olio-ohjelmoinnissa tietorakenne, johon kuuluvat sitä käsittelevät toiminnot

olio-ohjelmointi /ˈolɪoˈohjelmˌointɪ/ (n)
オブジェクト指向プログラミング
  ohjelmointiparadigma, jossa ohjelmointiongelmien ratkaisut jäsennetään olioiden yhteistoimintana

olka /ˈolka/ (n)
肩
  olkapään ja kaulan välinen vartalon osa

olkainaranen /ˈolkainˌaranen/ (n)
コガネオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

olkalaukku /ˈolkalˌaukːu/ (n)
学生鞄
  hihnasta olalla kannettava laukku

olkaluu /ˈolkaluː/ (n)
上腕骨
  olkavarressa kyynärpään ja olkapään välissä oleva luu

olkapää /ˈolkapæː/ (n)
肩
  kädellisten ruumiinosa, joka sijaitsee olkavarren yläosassa kaulan vieressä

olkavarsi /ˈolkavˌarsɪ/ (n)
上腕
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, olkanivelen ja kyynärnivelen välinen osa

olki /ˈolkɪ/ (n)
ワラ
  heinäkasvien, tyypillisesti viljan, kuivunut suora korsi puinnin jälkeen

olla /ˈolla/ (v)
だ, です
  (kopula, joka rinnastaa kaksi asiaa) sisältää sama ominaisuus kuin jk, vastata identtisesti jtk (väliaikaisesti tai pysyvästi)
だ, いる, ある
  muodostaa osa todellisuudesta , pitää hallussaan jtk paikkaa (väliaikaisesti tai pysyvästi)
いる, ある
  muodostaa eksistentiaalilauseen ("jossakin on jotakin" -tyyppisen lauseen)

ollenkaan /ˈolleŋkaːn/ (adv)
全く
  (kysymyslauseessa) edes jonkin verran (puhuja olettaa, että vastaus on kielteinen)

olohuone /ˈolohˌuone/ (n)
リビング
  asunnon vapaa-ajan oleskeluun tarkoitettu ja kalustettu huone

olosuhteet /ˈolosˌuhteːt/ (n)
事情
  olot

olut /ˈolut/ (n)
ビール, 麦酒
  viljasta, tavallisesti ohrasta, käyttämällä valmistettu alkoholijuoma

olympia- /ˈolympˌia/ (adj)
オリンピック
  olympialaisiin liittyvä, olympialaisissa oleva

olympiakylä /ˈolympˌiakˌylæ/ (n)
選手村
  olympialaisia varten rakennettu asuinalue urheilijoille ja muulle henkilökunnalle

olympialaiset /ˈolympˌialˌaiset/ (n)
オリンピック
  joka neljäs vuosi järjestettävä maailmanlaajuinen urheilutapahtuma

oma /ˈoma/ (adj)
自身
  jonkun omistama

oma pääoma /ˈoma pˈæːoma/ (n)
純資産
  se osa yrityksen pääomasta, johon ei kohdistu takaisinmaksuvelvollisuutta, toisin kuin vieraaseen pääomaan

omaelämäkerta /ˈomaˌelæmækˌerta/ (n)
自伝
  omasta elämästä kirjoitettu elämäkerta

omaisuus /ˈomaisuːs/ (n)
財産
  asiat joihin henkilöllä on omistusoikeus: jonkun omistamat varat, tavarat ja kiinteä omaisuus

omakotitalo /ˈomakˌotɪtˌalo/ (n)
一戸建て
  yhden perheen asumiskäytössä oleva rakennus tontteineen

omaksua /ˈomaksˌua/ (v)
吸収
  sisäistää jokin asia

omalaatuinen /ˈomalˌaːtwɪnen/ (adj)
特有
  omituinen, kummallinen, outo

omaperäinen /ˈomaperˌæinen/ (adj)
特有
  omituinen, kummallinen, outo
独特
  omintakeinen, persoonallinen
元
  aito, alkuperäinen

omatunto /ˈomatˌunto/ (n)
良心
  ihmisen sisäinen käsitys oikeasta ja väärästä

omavaraisuus /ˈomavarˌaisuːs/ (n)
自給自足
  se, että on omavarainen

omena /ˈomena/ (n)
林檎, りんご
  omenapuussa kasvava pyöreä hedelmä, kasvitieteellisesti epähedelmä, jonka ulkonäkö vaihtelee lajikkeittain

omenahappo /ˈomenahˌapːo/ (n)
リンゴ酸
  veteen ja alkoholiin hyvin liukeneva dikarboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste

omenapiirakka /ˈomenapˌiːrakːa/ (n)
アップルパイ
  piirakka, jonka täytteenä on omenaa

omenapuu /ˈomenapuː/ (n)
林檎の木
  tarhaomenapuu , omenoiden tuottamiseen jalostettu hedelmäpuu, josta on useita lajikkeita

ominainen /ˈomɪnˌainen/ (adj)
特殊
  sellainen, joka on luonteenomainen; johonkin luonnostaan kuuluva; tunnusomainen

ominaispaino /ˈomɪnˌaispaino/ (n)
比重
  tietyn tilavuisen ainemäärän massan ja vastaavan vesimäärän massan matemaattinen suhde, joka yleensä ilmoitetaan pelkkänä suhdelukuna

ominaisuus /ˈomɪnˌaisuːs/ (n)
属性
  seikka, joka kuvaa millainen jokin asia, henkilö, esine tms. on

omistaa /ˈomɪstaː/ (v)
持つ
  pitää hallussaan ja määräämisvallassaan, hallita omistusoikeutta

omistaja /ˈomɪstˌaja/ (n)
所有者
  henkilö tai muu taho, joka omistaa jotakin, omistusoikeuden haltija

omituinen /ˈomɪtwɪnen/ (adj)
特有
  poikkeava, erikoinen, kummallinen, outo

ommella /ˈommella/ (v)
縫う
  liittää kaksi reunaa yhteen langalla pujottaen sitä reunojen läpi neulalla

ompelijatar /ˈompelˌijatar/ (n)
裁縫師
  naispuolinen ompelija

ompelukone /ˈompelˌukone/ (n)
ミシン, 裁縫機械
  yl. laakeiden esineiden yhteen liittämiseen ompelemalla käytettävä mekaaninen tai sähkömekaaninen laite

ongelma /ˈoŋŋelma/ (n)
問題
  ratkaisua vaativa pulmallinen tilanne tai asia

ongenkoukku /ˈoŋŋeŋkˌoukːu/ (n)
釣り針
  teräväkärkinen koukku, joka kiinnitetään siimaan ja johon kalojen on tarkoitus jäädä kiinni

onginta /ˈoŋŋɪnta/ (n)
釣り
  onkimisen toteutus

onkalo /ˈoŋkalo/ (n)
空洞
  varsinkin maassa oleva suurehko ontto tila, luola, suurehko ontelo

onki /ˈoŋkɪ/ (n)
釣り竿
  yksinkertainen kalastusväline, jonka osat ovat vapa, siima ja koukku sekä yleensä myös koho ja pieni siiman paino lähellä koukkua

onkia /ˈoŋkɪa/ (v)
釣る
  kalastaa käyttämällä onkea

onkologia /ˈoŋkolˌoɡɪa/ (n)
腫瘍学
  syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue

onnekas /ˈonnekas/ (adj)
ラッキー
  sellainen jolla on hyvä onni

onneksi /ˈonneksɪ/ (adv)
幸運
  on onni, että

onnellinen /ˈonnellɪnen/ (adj)
幸せ
  syvästi ja perinpohjaisesti tyytyväinen, onnea tunteva
幸せな
  onnekas, jolla on ollut hyvä onni; joka on hyvän onnen tulosta

onnellisuus /ˈonnellɪsuːs/ (n)
幸せ
  (filosofia), (psykologia) mittapuu, jolla ihminen arvioi myönteisesti elämänsä laadun tarkastellessaan elämäänsä kokonaisuudessaan

onnenkeksi /ˈonneŋkˌeksɪ/ (n)
フォーチュン・クッキー
  pieni, kiinalaisissa ravintoloissa tarjoiltava makea leivonnainen, jonka sisällä on ennustus tai aforismi

onnetar /ˈonnetar/ (n)
幸運の女神
  onnen ja sattuman jumalatar

onnettomuus /ˈonnetːomuːs/ (n)
事故
  yksilöön, yritykseen, yhteiskuntaan tai luontoon kohdistuva ennalta-arvaamaton, usein seuraamuksiltaan vakava, vahinkoa aiheuttava tapahtuma

onni /ˈonnɪ/ (n)
幸運
  (psykologia) onnellisuus, ilon ja riemun tunne, autuus
  onnekkuus; sattumanvarainen menestys, kohtalon suopeus, menestys, hyvä tuuri, onnekas sattuma; tilanne, jossa asiat sujuvat omalta kannalta hyvin,

onnitella /ˈonnɪtella/ (v)
祝う
  toivottaa onnea, kehua jkta hänen kohtaamansa onnellisen tapahtuman johdosta, yl. sanomalla tälle "onnea!", "onnittelut!" tms.

onomatopoeesi /ˈonomˌatopoˌeːsɪ/ (n)
擬声語
  sana, joka kuvaa jonkin (luonnollista) ääntä, esim ’määkii’, ’ammuu’ tai ’kukkuu’

ontelo /ˈontelo/ (n)
副鼻腔
  jonkin sisässä oleva ontto tila

ontologia /ˈontolˌoɡɪa/ (n)
存在論
  olevaisen perimmäistä laatua tutkiva filosofian osa

ontua /ˈontua/ (v)
足を引きずる
  kävellä keinahdellen jalkavamman tai muun vuoksi

onyksi /ˈonyksɪ/ (n)
オニキス
  musta ja valkojuovainen kalsedoni

oodi /ˈoːdɪ/ (n)
オード
  lyhyt runollinen laulettavaksi tai soitettavaksi tarkoitettu sävelteos; lyyrinen runo

oopiumi /ˈoːpiumɪ/ (n)
オピウム
  oopiumiunikosta valutettavasta maitiaisnesteestä kuivatettu massa, joka sisältää opioideja, kuten morfiinia ja kodeiinia, jotka imeytyvät käyttäjänsä verenkiertoon polttamalla ja päihdyttävät

ooppera /ˈoːpːera/ (n)
オペラ, 歌劇
  länsimainen taidemuoto, jossa yhdistyvät ns. taidemusiikki ja näytelmä ja jossa usein on täysimittainen sinfoniaorkesteri

oopperatalo /ˈoːpːerˌatalo/ (n)
オペラ
  (arkkitehtuuri, musiikki) rakennus, missä esitetään oopperoita

oosyytti /ˈoːsyːtːɪ/ (n)
卵母細胞
  solu, joka jakaantuu meioosissa munasoluiksi, varhaismunasolu

opaali /ˈopaːlɪ/ (n)
オパール
  amorfinen piimineraali, joka sisältää paljon kidevettä

opas /ˈopas/ (n)
ガイド
  tietä näyttävä tai tietoja jostakin kohteesta kertova, opastava henkilö

opaskoira /ˈopaskˌoira/ (n)
盲導犬
  ihmisen avuksi koulutettu koira, joka auttaa esimerkiksi näkövammaisia jokapäiväisissä askareissa

opastaa /ˈopastaː/ (v)
指導
  auttaa jhk tiettyyn paikkaan, neuvoa tietä

operaatio /ˈoperˌaːtɪo/ (n)
作戦
  kirurginen toimenpide, leikkaus

operaattori /ˈoperˌaːtːorɪ/ (n)
作用素
  henkilö, joka huolehtii tietokoneajojen käynnistämisestä

operandi /ˈoperˌandɪ/ (n)
被演算子
  lausekkeen operaattoreiden kohde

operetti /ˈoperˌetːɪ/ (n)
オペレッタ
  oopperaa kevyempi laulunäytelmä, jossa on puhuttuja vuorosanoja

opetella /ˈopetella/ (v)
勉強
  harjoitella jtk oppiakseen sen

opettaa /ˈopetːaː/ (v)
教える
  antaa uusi tieto tai taito

opettaja /ˈopetːˌaja/ (n)
先生, 教師
  henkilö, joka antaa opetusta oppilaalle

opetus /ˈopetus/ (n)
教え
  (koulu, ym.) oppisisältö, opettajan oppilaalle antama uusien tietojen tai taitojen kokonaisuus
授業
  opettamisen toteutus, opetustapahtuma
教訓
  kasvatuksellinen anti, opettavainen asia tarinassa

opiaatti /ˈopɪˌaːtːɪ/ (n)
オピエート
  oopiumiunikosta saatava huumaava ja rauhoittava aine

opintopiste /ˈopɪntopˌiste/ (n)
単位
  yleiseurooppalainen oppilaitosten opintojen työmäärää mittaava suure, jossa yksi piste vastaa 27 tunnin työtä ja 60 opintopistettä vastaa lukuvuoden työmäärää

opiskeleminen /ˈopɪskˌelemɪnen/ (n)
勉強
  opintojen herjoittaminen, opinnoiminen

opiskelija /ˈopɪskˌelɪja/ (n)
学生, 大学生
  opiskeleva, oppilaitosta käyvä tai tutkintoa suorittava henkilö

opiskella /ˈopɪskella/ (v)
勉強する, 学ぶ, 学習する
  harjoittaa opintoja, hankkia ja analysoida tietoja

opiskelu /ˈopɪskˌelu/ (n)
勉強
  opintojen harjoittaminen

opisto /ˈopɪsto/ (n)
学園
  (yleensä jnk erikoisalan) oppilaitos

opossumi /ˈopossˌumɪ/ (n)
オポッサム
  joukko pieniä tai keskikokoisia amerikkalaisia pussieläimiä (Didelphidae)

oppia /ˈopːɪa/ (v)
習う
  omaksua uutta tietoa tai uusia taitoja

oppiaine /ˈopːɪˌaine/ (n)
物
  nimetyn alan asioiden ja tietojen suunnitelman mukaiseen opetusohjelmaan kuuluva kouluissa opetettava aihealuekokonaisuus

oppikirja /ˈopːɪkˌirja/ (n)
教科書
  opetuksen ja opiskelun apuvälineenä käytettävä kirja, joka käsittelee tiettyä aihekokonaisuutta

oppilas /ˈopːɪlas/ (n)
生徒, 学生, 教え子
  henkilö, joka saa opetusta opettajalta; koululainen tai opiskelija

oppiminen /ˈopːɪmɪnen/ (n)
学習
  eliön toimintojen (syntyminen ja muuttuminen sekä yhdistyminen ja jäsentyminen) kehittyminen tarkoituksenmukaisemmiksi ja tehokkaammiksi

oppinut /ˈopːɪnut/ (adj)
勉強
  oppia saanut, laajasti tietoja hankkinut ja omaksunut

oppitunti /ˈopːɪtˌuntɪ/ (n)
課
  kouluopetuksen jaksotuksen ja ajankäytön perusyksikkö

opportunismi /ˈopːortunˌismɪ/ (n)
便乗
  vallitsevien olojen (moraaliton) hyödyksi käyttäminen

opportunisti /ˈopːortunˌistɪ/ (n)
蝙蝠
  opportunismin kannattaja, vallitsevien olojen (moraaliton) hyödyksi käyttäjä; myötäilijä

oppositio /ˈopːosˌitɪo/ (n)
反対, 野党
  (politiikka) yleensä hallitukseen kuulumattomat puolueet
反対
  aspekti, jossa kulmaetäisyys on 180°

optiikka /ˈoptɪːkːa/ (n)
光学
  valo-oppi, tieteenhaara, joka tutkii valon ja muiden sähkömagneettisten ilmiöiden ominaisuuksia

optikko /ˈoptɪkːo/ (n)
眼鏡屋
  henkilö, joka myy silmälaseja

optimaalinen /ˈoptɪmˌaːlɪnen/ (adj)
最適
  paras tai suotuisin mahdollinen

optimistinen /ˈoptɪmˌistɪnen/ (adj)
楽観的
  sellainen joka odottaa parasta, suhtautuu tulevaisuuteen positiivisesti ja toiveikkaasti

optimointi /ˈoptɪmˌointɪ/ (n)
最適化
  optimoiminen

optometria /ˈoptomˌetrɪa/ (n)
検眼
  näköä tutkiva tiede

optometristi /ˈoptomˌetrɪstɪ/ (n)
検眼士
  laillistetun optikon tutkintonimike

oraakkeli /ˈoraːkːˌelɪ/ (n)
オラクル
  jumalilta ennustuksia tai neuvoja välittävä ennustaja

oranki /ˈoraŋkɪ/ (n)
オランウータン
  Malesiasta ja Indonesiasta peräisin oleva kädellisiin kuuluva apinalaji, joilla on pitkät kädet ja punertava, joskus ruskea karva

oranssi /ˈoranssɪ/ (adj)
オレンジ色, 橙色
  väriltään oranssi, oranssin värinen

oranssi /ˈoranssɪ/ (n)
オレンジ色
  punakeltainen väri

orapihlaja /ˈorapˌihlaja/ (n)
サンザシ
  suosittuja piikkisiä puutarhakasveja suvussa Crataegus

orava /ˈorava/ (n)
栗鼠
  mikä tahansa oravien heimoon () kuuluva jyrsijöiden laji tai sellaisen yksilö
栗鼠, リス
  erityisesti -laji tai sen yksilö

ordoviikki /ˈordovˌiːkːɪ/ (n)
オルドビス紀
  ordoviikkikausi

ordoviikkikausi /ˈordovˌiːkːɪkˌausɪ/ (n)
オルドビス紀
  noin 500–435 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Ordoviikkikaudella kehittyivät mm. leuattomat kalat sekä ensimmäiset maakasvit

oregano /ˈoreɡˌano/ (n)
オレガノ
  maustekasvi

orgaaninen /ˈorɡaːnɪnen/ (adj)
有機
  hiiltä tai hiilen yhdisteitä sisältävä tai käsittelevä

orgaaninen kemia /ˈorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
有機化学
  kemian haara, joka on erikoistunut hiiltä ja vetyä sisältäviin kemiallisiin yhdisteisiin

orgaaninen yhdiste /ˈorɡaːnɪnen ˈyhdɪste/ (n)
有機化合物
  kemiallinen yhdiste, joka sisältää hiiltä ja vetyä

organisaatio /ˈorɡanɪsˌaːtɪo/ (n)
組織
  ihmisten muodostama toimintajärjestelmä yhteisten päämäärien toteuttamiseksi, us. useiden elinten muodostama tarkoituksen mukaisesti toimiva kokonaisuus

organismi /ˈorɡanˌismɪ/ (n)
有機体
  (biologia) eliö

orgasmi /ˈorɡasmɪ/ (n)
オルガスムス, オーガズム
  refleksi, joka johtuu seksuaalisen kiihottumisen fyysisestä laukeamisesta

ori /ˈorɪ/ (n)
種馬
  urospuolinen kuohitsematon hevonen, uroshevonen

orientti /ˈorientːɪ/ (n)
オリエント
  itämaat

origami /ˈorɪɡˌamɪ/ (n)
折り紙
  perinteinen japanilainen taidemuoto, jossa paperista tehdään taittelemalla erilaisia figuureja, esimerkiksi eläinhahmoja

origo /ˈorɪɡo/ (n)
原点
  koordinaatiston akseleiden leikkauspiste; nollapiste
  lihaksen lähtökohta, lihaksen pää, joka on liikkumattomassa luussa

orija /ˈorɪja/ (n)
オリヤー語
  (kielitiede) orijan kieli, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Orissassa Intiassa (kielitunnus: ori)

orja /ˈorja/ (n)
奴隷
  historiallisesti henkilö, joka pakotettiin tekemään toiselle työtä saamatta siitä itselle jäävää rahallista korvausta erityisesti maataloudessa ja rakennushankkeissa: esim. Euroopassa maaorja tai Amerikoissa plantaasilla työskennellyt neekeriorja, mutta orjia on ollut useissa kulttuureissa eri aikakausina

orjakauppa /ˈorjakˌaupːa/ (n)
人身売買
  historiallinen, erityisesti mustaa päärotua edustavien, orjien hankinta, kuljetus ja vaihdanta

orjuus /ˈorjuːs/ (n)
奴隷制度
  se, että on orja; orjana oleminen

orkesteri /ˈorkestˌerɪ/ (n)
オーケストラ
  mikä tahansa klassista musiikkia soittava yhtye; kapellimestarin johtama soitinyhtye

orpo /ˈorpo/ (n)
孤児
  henkilö, jonka vanhemmista toinen tai kumpikin on kuollut

orpokoti /ˈorpokˌotɪ/ (n)
孤児院
  valtion, kunnan tai yksityisen tahon ylläpitämä laitos, jossa asuu orpoja lapsia

ortodoksinen /ˈortodˌoksɪnen/ (adj)
オーソドックス
  oikein ylistävä, oikeaoppinen, puhdasoppinen

ortoepia /ˈortoˌepɪa/ (n)
正音学
  normatiivinen fonetiikka, preskriptiivinen oppi kielen oikeasta ääntämisestä

ortografia /ˈortoɡrˌafɪa/ (n)
オーソグラフィー
  oikeinkirjoitus

ortopedia /ˈortopˌedɪa/ (n)
整形外科
  tuki- ja liikuntaelinten kirurgia

orvaskesi /ˈorvaskˌesɪ/ (n)
表皮
  epidermi, selkärankaisten ihon uloin kerros

orvokki /ˈorvokːɪ/ (n)
菫
  jokin Viola-sukuun kuuluva kasvi, joiden kukat ovat usein väriltään violetteja

orvokkipeippo /ˈorvokːɪpˌeipːo/ (n)
トキワスズメ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

osa /ˈosa/ (n)
部分
  pala jotakin suurempaa rakennetta tai kokonaisuutta
幾つか
  jotkut, eivät kaikki

osaaminen /ˈosaːmɪnen/ (n)
ノウハウ
  se, että osaa jotakin, opitun hallitseminen

osake /ˈosake/ (n)
株, 株式
  osakeyhtiön liikkeelle laskema rahoitusinstrumentti, joka ostetaan ja vastineeksi osakkeenomistaja saa äänioikeuden yhtiökokouksissa ja mahdollisesti osingon

osakemarkkinat /ˈosakemˌarkːɪnat/ (n)
株式市場
  pääomamarkkinoiden osa, joka sisältää osakkeiden emissiomarkkinat ja jälkimarkkinat

osakeyhtiö /ˈosakˌeyhtɪø/ (n)
株式会社
  yhtiömuoto, jossa omistus jakautuu siirtokelpoisiin määräosiin eli osakkeisiin ja osakkailla on yhtiön toiminnasta osakkeiden arvoon rajoittuva taloudellinen vastuu; eräs yhteisö

osakkeenomistaja /ˈosakːˌeːnomˌistaja/ (n)
株主
  osakeyhtiömuotoisen yrityksen osakas, luonnollinen tai juridinen henkilö

osallistua /ˈosallˌistua/ (v)
参加する
  ottaa osaa, olla mukana (esimerkiksi kilpailussa tai tapahtumassa)

osamäärä /ˈosamˌæːræ/ (n)
商
  jakolaskun tulos

osasto /ˈosasto/ (n)
病室
  sairaalan tai muun laitoksen erillinen yksikkö
一式
  yliopistoissa yleisemmin laitos

osata /ˈosata/ (v)
出来る
  taitaa, olla kykenevä tekemään jotakin

osavaltio /ˈosavˌaltɪo/ (n)
州
  liittovaltion osa, jolla on oma lainsäädäntö ja hallinto

oselotti /ˈoselˌotːɪ/ (n)
オセロット
  , Etelä- ja Väli-Amerikassa tavattava kissaeläin

osinko /ˈosɪŋko/ (n)
配当
  yrityksen osakkeenomistajilleen maksama osuus kertyneistä voitoista

osio /ˈosɪo/ (n)
パート
  jonkin selkeä osa, joka on varattu jollekin asialle

osittaa /ˈosɪtːaː/ (v)
分割する
  jakaa osiin

osittain /ˈosɪtːain/ (adv)
一部
  jossakin määrin, mutta ei täysin, osana jostakin

ositus /ˈosɪtus/ (n)
分割
  joukon jako erillisiin osajoukkoihin

oskillaattori /ˈoskɪllˌaːtːorɪ/ (n)
発振器
  värähtelevä järjestelmä

oskilloida /ˈoskɪllˌoida/ (v)
振動
  värähdellä

oskilloskooppi /ˈoskɪllˌoskoːpːɪ/ (n)
オシロスコープ
  (tekniikka) elektroniikan ja sähkötekniikan mittalaite, joka piirtää mitattavasta signaalista kuvaajan näyttölaitteelle

osmium /ˈosmium/ (n)
オスミウム
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine, tunnus Os.

osmoosi /ˈosmoːsɪ/ (n)
浸透
  veden siirtyminen laimeammasta liuoksesta väkevämpään puoliläpäisevän kalvon läpi

osoite /ˈosoite/ (n)
住所
  tiedot sijainnista tai toimintapaikasta tai henkilön asuinpaikasta

osoitin /ˈosoitɪn/ (n)
指し棒
  kellotaulun alalla kulkeva varsi, joka osoittaa kehällä sijaitsevia numeroita; viisari
  ohjelmoinnissa muuttuja, joka osoittaa toiseen muuttujaan; pointteri

osoittaa /ˈosoitːaː/ (v)
指す, 指摘する, 示す
  näyttää konkreettisesti jotakin suuntaa
表す
  ilmentää, antaa viitteitä
明かす, 証す
  todistaa, näyttää toteen
向ける
  merkitä jotain toimitettavaksi jollekin, kohdistaa jollekin

osoittaja /ˈosoitːˌaja/ (n)
分子
  (matematiikka) murtoluvun jakoviivan yläpuolella oleva luku tai lauseke.

ostaa /ˈostaː/ (v)
買う, 購入
  hankkia hyödykkeitä rahaa vastaan

ostaja /ˈostaja/ (n)
買い手
  henkilö joka ostaa jotakin

osteologia /ˈosteˌoloɡˌia/ (n)
骨学
  tieteenala, joka tutkii luustoa

osteoporoosi /ˈosteˌoporˌoːsɪ/ (n)
骨粗鬆症
  luukato, luun huokoistuminen ja haurastuminen

osteri /ˈosterɪ/ (n)
カキ
  meressä elävä simpukkaheimo, johon kuuluu toistakymmentä sukua, joiden eräitä lajeja käytetään luonnosta kerättynäyinä tai viljeltyinä ruoaksi ja niistä erityisesti erooppalainen osteri (Ostrea edulis)

ostoskassi /ˈostoskˌassɪ/ (n)
ショッピングバッグ
  kassi ostosten kantamista varten

ostoskeskus /ˈostoskˌeskus/ (n)
ショッピングセンター
  keskus, rakennus tai rakennusrykelmä, jossa sijaitsee useita myymälöitä ja muita palveluita, joiden sisäänkäynti on yleensä ulkoa

ostoskärry /ˈostoskˌærry/ (n)
ショッピングカート
  ostosten kassalle kuljettamiseen tarkoitettu kärry, jossa on yleensä neljä kääntyvää pyörää

ostovoima /ˈostovˌoima/ (n)
購買力
  se, kuinka paljon hyödykkeitä käytettävissä olevalla rahamäärällä voi ostaa; se mihin raha riittää

osua /ˈosua/ (v)
当てる
  (heitetystä, ammutusta tms. esineestä) saavuttaa tarkoitettu kohde

osuus /ˈosuːs/ (n)
分担
  osa jostakin kokonaisuudesta

otaksua /ˈotaksˌua/ (v)
推定
  olettaa

ote /ˈote/ (n)
つかむ
  tarttuminen, kiinni pitäminen

otelauta /ˈotelˌauta/ (n)
指板
  kieli- tai jousisoittimien kaulan alue, jota vasten kieliä painetaan

otenauha /ˈotenˌauha/ (n)
フレット
  kitarassa ja sitä muistuttavissa kielisoittimissa otelautaan upotettu metallinen kapea poikkipuu, jonka takaa painamalla nauhavälistä saadaan soitettua haluttu sävel kielen soivan osan lyhentyessä otenauhaan asti

otoliitti /ˈotolˌiːtːɪ/ (n)
耳石
  tasapainokivi, selkärankaisten sisäkorvan tasapainoelimeen kuuluva osa

otsa /ˈotsa/ (n)
額, おでこ
  silmien ja hiusrajan välissä oleva pään etuosa

otsatukka /ˈotsatˌukːa/ (n)
前髪
  kampaus, jossa hiukset peittävät otsan

otsikko /ˈotsɪkːo/ (n)
書名
  tekstin yläpuolella oleva sana tai lause, joka kertoo lukijalle, mistä tekstissä on kyse; lehdissä painettu yleensä isommalla kuin leipäteksti

otsikoida /ˈotsɪkˌoida/ (v)
開ける
  antaa tekstille tai sen osalle otsikko

otsoni /ˈotsonɪ/ (n)
オゾン
  kolmesta happiatomista koostuva molekyyli O₃; hapen allotrooppinen muoto

otsonikerros /ˈotsonɪkˌerros/ (n)
オゾン層
  ilmakehän stratosfääriin eli yläilmakehään kuuluva kerros 15–50 kilometrin korkeudella, jonne valtaosa ilmakehän otsonista on kertynyt

ottaa /ˈotːaː/ (v)
取る
  tarttua kädellä, siirtää jotakin itselle, haltuunsa, ulottuvilleen

ottaa kiinni /ˈotːaː kˈiːnnɪ/ (v)
捕まる
  tarttua jhk (estäen sen liikkuminen)
握る
  tavoittaa (rikollinen) ja pystyä pidättämään hänet

ottaa yhteyttä /ˈotːaː ˈyhteytːæ/ (v)
連絡する
  tavoitella; yrittää tavoittaa esim. puhelimella tms.

ottelu /ˈotːelu/ (n)
試合
  vastustajaa vastaan käyty kamppailu, erityisesti urheilussa

otto /ˈotːo/ (n)
出金
  käteisen rahan nostamisen tilitapahtuma pankissa
テイク
  elokuvan kohtauksen tai sen osan kuvaaminen, otoksen teko

outo /ˈouto/ (adj)
変
  tavallisesta poikkeava; epätavallinen, erikoinen; tuntematon

ovaali /ˈovaːlɪ/ (adj)
卵形
  muodoltaan soikea

ovela /ˈovela/ (adj)
狡い
  sellainen, joka pystyy johtamaan muita harhaan haluamallaan tavalla tulematta itse huomatuksi ja joutumatta vastuuseen

ovensuukysely /ˈovensˌuːkysˌely/ (n)
出口調査
  mielipidetiedustelu, joka suoritetaan juuri äänestäneiden äänestäjien keskuudessa heidän poistuttuaan vaalihuoneistosta

ovi /ˈovɪ/ (n)
ドア, 戸, 扉
  rakennuksen, huoneen tai muun sisätilan seinässä olevaan oviaukkoon sijoitettu avattava ja suljettava, monesti myös lukittava, saranoitu luukkumainen levymäinen elementti

oviaukko /ˈovɪˌaukːo/ (n)
戸口
  (rakennus) tavallisesti ovellinen kulkuaukko kahden tilan välillä.

ovikello /ˈovɪkˌello/ (n)
ドアチャイム
  (instrumentti) ulko-ovessa tai sen läheisyydessä oleva soittokello, jolla sisään pyrkijä voi ilmoittautua; myös oven avaamisen ilmaiseva hälytyskello kauppaliikkeessä tms. henkilökunnan huomion kiinnittämiseksi

ovipaarinen /ˈovɪpˌaːrɪnen/ (adj)
卵生
  munimalla lisääntyvä

ovulaatio /ˈovulˌaːtɪo/ (n)
排卵
  munasolun irtautuminen munasarjoista ja siirtyminen munajohdinten haaraisiin päihin

paahtopaisti /pˈaːhtopˌaistɪ/ (n)
ローストビーフ
  naudan sisäpaisti palana miedossa uunin lämmössä kypsennettynä

paali /pˈaːlɪ/ (n)
パーリ語
  paalin kieli, indoeurooppalaisen kielikunnan indoarjalaiseen kieliryhmään kuuluva kieli

paalu /pˈaːlu/ (n)
ペイル
  kilven keskellä vertikaalisesti kulkeva airutkuvio

paapuuri /pˈaːpuːrɪ/ (n)
左舷
  aluksen perästä eteenpäin katsoen vasen puoli eli ohjauspuolen vastainen puoli

paaria /pˈaːrɪa/ (n)
パーリア
  kastiton intialainen

paarit /pˈaːrɪt/ (n)
担架
  potilaan makuuasennossa kantamiseen tarkoitettu apuväline, joka muodostuu kahdesta yhdensuuntaisesta tangosta ja niiden välille pingoitetusta kankaasta

paarma /pˈaːrma/ (n)
虻
  (eläintiede) kärpäsiin kuuluva lukuisalajinen hyönteisheimo. Paarman toukat elävät vedessä tai kosteassa maassa.

paasto /pˈaːsto/ (n)
断食
  kieltäytyminen joistakin tai kaikista ruokalajeista ja juomista terveydellisistä tai uskonnollisista syistä

paatos /pˈaːtos/ (n)
パトス
  kyky vedota tunteisiin

paavi /pˈaːvɪ/ (n)
ローマ教皇, 教皇
  Rooman piispa, katolisen kirkon korkein johtaja

paeta /pˈaeta/ (v)
逃げる
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, karata

pagodi /pˈaɡodɪ/ (n)
パゴダ, 仏塔
  buddhalaisten temppelien tornimainen erillisrakennus

paha /pˈaha/ (adj)
悪い
  ei hyvä; pahaa tarkoittava; ilkeä; viittaa pahuuteen
辛い
  vaikea; hankala
ヤバい
  (tuntemuksesta) kuvottava; ahdistava

paha silmä /pˈaha sˈilmæ/ (n)
イーヴィルアイ
  taikauskoisissa käsityksissä vihamielinen, vahingoittava katse
  amuletti, jota käytetään suojaamaan vahingoittavalta katseelta

pahamaineinen /pˈahamˌaineinen/ (adj)
悪名高い
  sellainen, jolla on paha maine

pahanlaatuinen /pˈahanlˌaːtwɪnen/ (adj)
悪性
  sellainen, joka muodostaa etäpesäkkeitä eli metastasoi (kasvaimesta)

pahe /pˈahe/ (n)
悪習
  paha, huono ja sopimaton tapa; moraalisesti ja konventionaalisesti paheksuttu asia

paheellinen /pˈaheːllɪnen/ (adj)
堕落
  paheita harjoittava; moraaliltaan kyseenalainen

paheksua /pˈaheksˌua/ (v)
憤慨
  pitää pahana; pitää sosiaalisesti ei-hyväksyttävänä

paheksunta /pˈaheksˌunta/ (n)
断罪
  se, että jotakin paheksutaan; paheksuminen

pahentaa /pˈahentaː/ (v)
悪い
  tehdä pahemmaksi

pahka /pˈahka/ (n)
かくだいきょう
  puussa kasvava möykky

pahkasika /pˈahkasˌika/ (n)
疣猪
  Afrikassa elävä villi sikojen sukuinen nisäkäs

pahoillaan /pˈahoillaːn/ (adv)
すみません
  (3. persoonan muoto) olla pahoillaan tuntea katumusta

pahoinpidellä /pˈahoimpɪdellæ/ (v)
攻める, せめる
  kohdella väkivaltaisesti

pahoinpitely /pˈahoimpˌitely/ (n)
殴打
  ihmiseen kohdistuva fyysinen vahingoittaminen

pahoinvointi /pˈahoinvˌointɪ/ (n)
吐き気
  se, että voi pahoin

pahoittaa /pˈahoitːaː/ (v)
傷ついた
  ~ mielensä loukkaantua, tulla surulliseksi
  ~ jonkun mieli loukata, tehdä surulliseksi

paholaisrausku /pˈaholˌaisrausku/ (n)
鬼糸巻鱏
  kookkain rauskulaji Manta birostris, jonka suun molemmilla puolilla on rintaevistä kehittyneet sarveismuodostumat, joista nimi johtuu

pahta-aratti /pˈahtaˈaratːɪ/ (n)
ベニガオメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pahuus /pˈahuːs/ (n)
不道徳
  abstrakti moraaliin, uskontoihin ja uskomuksiin liittyvä käsite kaiken hyvän vastakohdasta

pahvi /pˈahvɪ/ (n)
厚紙
  kasvikuituaineista valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on yli 350 g/m³. Tätä keveämmät vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja papereja.

pahvilaatikko /pˈahvɪlˌaːtɪkːo/ (n)
段ボール箱
  pahvista valmistettu laatikko

pahvimuki /pˈahvɪmˌukɪ/ (n)
紙コップ
  pahvista valmistettu muki

paikalla /pˈaikalla/ (adv)
出席
  läsnä

paikallinen /pˈaikallɪnen/ (adj)
現地
  tiettyyn paikkaan kuuluva

paikallinen /pˈaikallɪnen/ (n)
現地
  jossakin paikassa asuva ihminen

paikallishallinto /pˈaikallˌishallˌinto/ (n)
地方公共団体
  hallinnossa taso, joka on valtion tai osavaltion keskushallintoa alempi ja yleensä sille alisteinen

paikannimi /pˈaikannˌimɪ/ (n)
地名
  jonkin maantieteellisen kohteen erityinen yksilöivä nimi

paikka /pˈaikːa/ (n)
場所
  konkreettinen kohta, sijaintikohta
場所, 所
  tila, jossa voidaan käydä tai oleskella, oleskelupaikka

paimen /pˈaimen/ (n)
牧人
  henkilö, joka paimentaa laitumella olevaa karjaa
  (uskonto) hengellinen kaitsija

paimenkoira /pˈaimeŋkˌoira/ (n)
牧畜犬
  karjan paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

paimenruohokaija /pˈaimenrˌuohokˌaija/ (n)
アキクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

paimentolainen /pˈaimentolˌainen/ (n)
遊牧民
  liikkuvaa elämää viettäviä karjaa kasvattavia ihmisiä

painaa /pˈainaː/ (v)
押す
  työntää alaspäin tai poispäin
量る
  olla painoltaan tai massaltaan
印刷
  käyttää painokonetta, tuottaa painotuotteita

painajainen /pˈainajˌainen/ (n)
悪夢
  epämiellyttävä tai pelottava uni
  epämiellyttävä tai pelottava tilanne

painava /pˈainava/ (adj)
重い
  joka painaa paljon, raskas

paine /pˈaine/ (n)
圧力
  voiman vaikutus pinta-alayksikköä kohti

paineilma /pˈaineilma/ (n)
圧搾空気
  kaasusäiliöön ylipaineeseen pakattu ilma

paineistettu maakaasu /pˈaineistˌetːu mˈaːkaːsu/ (n)
圧縮天然ガス
  paineistamalla pienempään tilaan saatu maakaasu

painemittari /pˈainemˌitːarɪ/ (n)
圧力計
  manometri, paineen mittaamiseen tarkoitettu koje

paini /pˈainɪ/ (n)
レスリング
  urheilumuoto, jossa ottelijat koettavat sääntöjen sallimia otteita käyttäen painaa vastustajan hartiat mattoon

painia /pˈainɪa/ (v)
格闘
  taistella toisen kanssa aseetta, lyömättä ja potkimatta

painija /pˈainɪja/ (n)
レスラー
  kreikkalaisroomalaisessa tai vapaapainissa otteleva henkilö

painike /pˈainɪke/ (n)
ボタン
  painonappi; nappi, jota painamalla tapahtuu jotain

paino /pˈaino/ (n)
重量
  kappaleen massasta ja painovoiman kiihtyvyydestä riippuva gravitaation voimavaikutus kappaleeseen
アクセント
  sanan tai lauseen eräiden kohtien korostus

painokone /pˈainokˌone/ (n)
印刷機
  painotuotteita tuottava laite, kone joka painaa paperille tekstiä tai kuvia

painolasti /pˈainolˌastɪ/ (n)
バラスト
  laivan tai muun aluksen arvotonta lisäkuormaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa alusta ja saada aikaan kulun kannalta edullinen syväys

painonnosto /pˈainonnˌosto/ (n)
重量挙げ
  olympiavoimailulaji, joka koostuu kahdesta nostolajista, tempauksesta ja työnnöstä, joiden tulokset lasketaan yhteen

painos /pˈainos/ (n)
版
  tiettynä ajankohtana painettu kirjaerä, samasta sisällöstä voidaan tehdä useita painoksia

painotalo /pˈainotˌalo/ (n)
印刷会社
  kirjapainon sisältävä yritys, joka tuottaa painotuotteita

painottaa /pˈainotːaː/ (v)
アクセント
  korostaa (jonkin tärkeyttä)

painottomuus /pˈainotːomuːs/ (n)
無重力
  olotila painovoiman vaikutusalueen ulkopuolella

painovoima /pˈainovˌoima/ (n)
引力
  gravitaation aiheuttama voima; käytetään erityisesti taivaankappaleen pinnalla sijaitsevien kappaleiden yhteydessä, kun massalliset kappaleet saavat painon ja suuntautuvat kohti taivaankappaleen pintaa

painovoimavuorovaikutus /pˈainovˌoimavˌuorovˌaikutus/ (n)
重力相互作用
  hiukkasfysiikan standardimallin ulkopuolinen, neljäs perusvuorovaikutus: mekanismi, jonka mukaisesti painovoima eli gravitaatio toimii

paise /pˈaise/ (n)
おでき
  elimistössä, varsinkin iholla, oleva märkäpesäke, abskessi

paiserutto /pˈaiserˌutːo/ (n)
腺ペスト
  yleisin ruton kolmesta ilmenemismuodosta, jotka voivat esiintyä samanaikaisesti tai erillään; muut ovat keuhko- ja verirutto

paistaa /pˈaistaː/ (v)
光る
  loistaa, lämmittää (erityisesti auringosta puhuttaessa)
焼く
  kypsentää ruokaa kuumentamalla tulella tai pannulla ilman keitinvettä

paiste /pˈaiste/ (n)
札
  valaiseva, us. lämmittävä säteily

paisti /pˈaistɪ/ (n)
あぶり焼き
  (keittiö) padassa, uunipannussa, joskus vartaassa kypsennetty suurehko lihakimpale

paistinpannu /pˈaistɪmpˌannu/ (n)
フライパン
  paistamiseen tarkoitettu varrellinen ja tasapohjainen ruoanlaittoastia

paita /pˈaita/ (n)
シャツ, ワイシャツ
  ylävartalon päälle puettava vaate, usein alusvaate

paitsi /pˈaitsɪ/ (adv)
以外
  jotain lukuun ottamatta

paiwan /pˈaivan/ (n)
パイワン人
  paiwanin kieli, paiwanilaisiin kieliin kuuluva Taiwanilla puhuttava vähemmistön kieli (kielitunnus: pwn).

paju /pˈaju/ (n)
柳
  pajukasveihin kuuluva pensas tai lehtipuu ()

pakahtua /pˈakahtˌua/ (v)
別れる
  revetä, haljeta

pakana /pˈakana/ (n)
異教徒
  vallalla olevaan uskonnolliseen enemmistöön kuulumaton; erityisesti polyteistisen tai panteistisen varhaiskantaisen uskonnon kannattaja

pakanuus /pˈakanuːs/ (n)
ペイガニズム
  (uskonto) valtauskontoon kuuluvien pakanuskonnoksi määrittelemän uskonnon harjoittaminen; valtauskonnon kannattajiin kuulumattomuus

pakara /pˈakara/ (n)
尻
  lantion ja reiden yläosan takana oleva, pakara- ja muiden lihasten muodostama kokonaisuus

pakastaa /pˈakastaː/ (v)
凍らせる こおらせる, 凍る こおる
  jäähdyttää alle jäätymispisteen; säilöä ruokaa pakastamalla

pakastin /pˈakastɪn/ (n)
フリーザー
  kylmälaite, jonka sisällä lämpötila pysyy alle nollassa celsiusasteessa pitäen ruoat tms. sisällön jäässä, tyypillisesti lämpötilaltaan noin −18 celsiusastetta

pakata /pˈakata/ (v)
包む
  sijoittaa materiaalia tai kappaleita yhtenäiseksi usein suljetuksi kokonaisuudeksi säilytystä tai kuljetusta varten tilaa tehokkaasti hyödyntäen

paketti /pˈaketːɪ/ (n)
パケット
  tavarakäärö

pakettiauto /pˈaketːɪˌauto/ (n)
バン
  tavallisesti umpikorinen, kuorma-autoa kevyempi tavarankuljetusauto

pakistanilainen /pˈakɪstˌanɪlˌainen/ (adj)
パキスタンの
  Pakistanista peräisin oleva tai Pakistaniin liittyvä

pakistanilainen /pˈakɪstˌanɪlˌainen/ (n)
パキスタン人
  pysyvästi Pakistanissa asuva henkilö

pakka /pˈakːa/ (n)
包む
  pinkka saman suuruisia arkkeja paperia, kääröksi kierretty kangas

pakkanen /pˈakːanen/ (n)
寒気
  säätila, jossa lämpötila on veden jäätymispisteen alapuolella

pakkopaita /pˈakːopˌaita/ (n)
拘束衣
  takin muotoinen vaatekappale, joka puetaan rajoittamaan muille tai itselleen vaaraksi olevaa henkilöä

pakkotyö /pˈakːotyø/ (n)
懲役
  rangaistukseksi määrätty palkaton työ

pako /pˈako/ (n)
脱出
  pakeneminen, karkaaminen jostain

pakokauhu /pˈakokˌauhu/ (n)
パニック
  tunnetila, jossa ihminen ei kykene ajattelemaan järkevästi ja pyrkii pakenemaan; paniikki

pakolainen /pˈakolˌainen/ (n)
難民
  henkilö, joka on paennut kotimaastaan, koska pelkää joutuvansa siellä vainotuksi rodun, uskonnon, kansalaisuuden, sosiaalisen aseman tai poliittisen mielipiteen vuoksi ja on saanut pakolaisen aseman eli pakolaisstatuksen

pakolaisleiri /pˈakolˌaisleirɪ/ (n)
難民キャンプ
  väliaikaiseksi tarkoitettu asuinpaikka pakolaisille

pakollinen /pˈakollɪnen/ (adj)
義務的
  sellainen, jonka tekeminen tai valinta on pakko

pakoputki /pˈakopˌutkɪ/ (n)
排気管
  polttomoottorin pakokaasujen poistoputki

pakote /pˈakote/ (n)
制裁
  vieraalle vallalle asetettu symbolinen kaupankäynnin rajoitus asettajan kanssa, lievempi kuin kauppasaarto

pakottaa /pˈakotːaː/ (v)
強いる
  saattaa joku vastoin tahtoaan tekemään tai estää häntä tekemästä

paksu /pˈaksu/ (adj)
厚い, 太い
  sellainen, joka on muutoin kaltaisiinsa verrattuna pituuteensa tai korkeuteensa nähden leveä; paksuudeltaan suuri

paksuinen /pˈakswɪnen/ (adj)
鈍い
  paksuudeltaan jonkin suuruinen

paksusuoli /pˈaksusˌuolɪ/ (n)
大腸
  ohutsuolesta peräaukkoon ulottuva osa suolta. Ihmisen paksusuolessa erotetaan kolme osuutta: umpisuoli, lynkkysuoli ja peräsuoli.

paksuus /pˈaksuːs/ (n)
厚さ
  mekaanista vahvuutta ja läpimittaa ilmentävä suure

pala /pˈala/ (n)
塊
  osa kokonaisuutta

palaa /pˈalaː/ (v)
燃える
  yhtyä happeen nopeasti, olla liekeissä, olla tulessa

palankiini /pˈalaŋkˌiːnɪ/ (n)
輿
  intialainen maattava kantotuoli

palapeli /pˈalapˌelɪ/ (n)
ジグソー
  peli, joka kootaan sijoittamalla sen palat oikeisiin paikkoihin, jolloin paljastuu kuva

palata /pˈalata/ (v)
帰る, 戻る
  tulla takaisin, mennä takaisin

palatsi /pˈalatsɪ/ (n)
宮殿
  hallitsijoiden tai muiden korkearvoisten henkilöiden suuri, usein ylellinen asuinrakennus

palaute /pˈalaute/ (n)
フィードバック
  suorituksesta saatava arvio tai kommentti

palauttaa /pˈalautːaː/ (v)
返す
  antaa tai viedä takaisin

palautus /pˈalautus/ (n)
復帰
  jonkin asian tai esineen saattaminen takaisin aiempaan tilaan

palaveri /pˈalavˌerɪ/ (n)
会議
  pikainen neuvottelu tai neuvonpito

palawaninviirikaija /pˈalavanˌinvɪːrɪkˌaija/ (n)
パラワンウチワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

paleografia /pˈaleˌoɡrafˌia/ (n)
古文書学
  (filologia) vanhoihin käsikirjoituksiin, käsialoihin ja kirjoitustapoihin kohdistuva tieteellinen tutkimus

paleontologia /pˈaleˌontolˌoɡɪa/ (n)
古生物学
  maakerrostumissa tai muulla tavoin säilyneitä kasvi- ja eläinfossiileja tutkiva tiede

palestiinalainen /pˈalestˌiːnalˌainen/ (adj)
パレスチナ人
  Palestiinasta peräisin oleva, Palestiinassa sijaitseva

palestiinalainen /pˈalestˌiːnalˌainen/ (n)
パレスチナ人
  nykyisen Israelin alueelta sitä perustettaessa tai sodissa pois asuinseuduiltaan ajettu arabiasukas
  pakolaisleirissä asuva Palestiinasta karkotettujen jälkeläinen
  Israelin miehittämän länsirannan tai Gazan ei-juutalainen asukas

paletti /pˈaletːɪ/ (n)
パレット
  levy, jonka päällä taidemaalari pitää ja sekoittaa maalattavia värejä

palho /pˈalho/ (n)
花糸
  heteen ohut varsiosa

paljas /pˈaljas/ (adj)
単に
  sellainen, joka on alaston, verhoton tai katteeton, vailla vaatteita oleva

paljastaa /pˈaljastaː/ (v)
晒す
  näyttää julkisesti jtk. sellaista, mikä oli aiemmin yleisöltä piilossa
現す
  kertoa tai tuoda muuten julki, harkitusti tai tahattomasti, salaisuus tai muu sellainen seikka, jonka ei suotaisi tulevan ilmi tai julki

paljettipöllökehrääjä /pˈaljetːɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
メスボシガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

paljon /pˈaljon/ (adv)
たくさん, 多い
  koko joukon, runsaasti

palkata /pˈalkata/ (v)
雇う
  ottaa jk töihin palkkaa vastaan

palkaton /pˈalkaton/ (adj)
未払い
  sellainen, josta ei makseta palkkaa

palkinto /pˈalkɪnto/ (n)
賞
  kilpailusta saatu, voittajalle tai voittajille myönnettävä tunnustus

palkintokoroke /pˈalkɪntˌokorˌoke/ (n)
表彰台
  koroke, jolla jaetaan palkinnot yleensä kolmelle parhaimman tuloksen tehneelle urheilijalle

palkita /pˈalkɪta/ (v)
報いる
  antaa palkinto, antaa kunnianosoitus

palkka /pˈalkːa/ (n)
給料
  korvaus sovitusti tehdystä työstä

palkkamurhaaja /pˈalkːamˌurhaːja/ (n)
キラー
  rahaa vastaan murhia tekevä henkilö

palkkasoturi /pˈalkːasˌoturɪ/ (n)
傭兵
  taistelija, joka ottaa osaa sotatoimiin rahapalkkaa vastaan

palkki /pˈalkːɪ/ (n)
梁
  (sahatavara) neljältä sivulta sahattua järeää sahatavaraa, jonka leveyden ja paksuuden ero on yli 25 mm; yleisemmin mikä tahansa jykevä puutavara
  vaakasuora tai kalteva rakennusosa, jonka tehtävä on kannatella ylempiä rakenteita
  nuotteja yhdistävä vaakasuora tai kalteva viiva, jonka tarkoitus on selventää nuottikuvaa
ベンド
  kilven vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan kulkeva leveähkö nauha

palko /pˈalko/ (n)
さや
  hernekasvien hedelmä, us. mehevä suojakuori ja sen sisällä siemenet eli herneet

palladium /pˈalladium/ (n)
パラジウム
  eräs alkuaine

pallea /pˈallea/ (n)
横隔膜
  rintaontelon ja vatsaontelon välisen kuperan seinämän muodostava hyvin ohut sisäänhengityslihas, joka koostuu suurimmaksi osaksi jänteistä

palliatiivinen /pˈallɪatˌiːvɪnen/ (adj)
緩和
  oireita lievittävä

pallo /pˈallo/ (n)
球, 玉
  eräiden pelien ja leikkien pallon muotoinen peliväline

pallohuone /pˈallohˌuone/ (n)
ジュ・ド・ポーム
  palloilusali

pallonpuolisko /pˈallompˌuolɪsko/ (n)
半球
  päiväntasaajan pohjois- tai eteläpuoleinen osa

pallosalama /pˈallosˌalama/ (n)
球電
  jonkinlainen ilmassa tapahtuva sähköinen ilmiö, jossa havaitaan ilmassa leijuva valaiseva, loistava pallo

palmu /pˈalmu/ (n)
椰子
  mikä tahansa trooppinen tai subtrooppinen Arecaceae-heimon lehtipuulaji

palmuaratti /pˈalmuarˌatːɪ/ (n)
ナナイロメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

palmuöljy /pˈalmuˌøljy/ (n)
パーム油
  öljypalmun hedelmämallosta saatava rasva

palo /pˈalo/ (n)
情熱
  pesäpallopelin tilanne, jossa juoksija ei ehdi pesälle tai kotipesään ennen palloa
アウト
  poltettu kaskimaa

palo-ovi /pˈaloˈovɪ/ (n)
防火扉
  tulenkestävästä materiaalista tehty ovi, joka estää palon leviämistä

paloasema /pˈaloˌasema/ (n)
消防署
  laitos, jossa paloautoja säilytetään ja palomiehet päivystävät hälytyksiä varten

paloauto /pˈaloˌauto/ (n)
消防車
  palokunnan sammutus- ja pelastustehtävissä käytettävä ajoneuvo

palohaava /pˈalohˌaːva/ (n)
火傷
  kolmannen asteen palovammaan liittyvä yleensä ihon pinnasta syviin kerroksiin ulottuva karstainen ja hiiltynyt haava; myös alemman asteen palovamman kehitykseen liittyvä haava

palohälytys /pˈalohˌælytys/ (n)
火災警報
  tulipalon vuoksi annettava hälytys

palokunta /pˈalokˌunta/ (n)
消防隊
  kaupungin tai kunnan viranomainen, joka huolehtii tulipalojen sammuttamisesta ja ehkäisystä

palokärki /pˈalokˌærkɪ/ (n)
クマゲラ
  Dryocopus martius, isokokoinen tikka, väriltään punaista päälakea lukuun ottamatta musta

palolaitos /pˈalolˌaitos/ (n)
消防署
  laitos, jonka tarkoituksena on sammuttaa ympäröivän alueen tulipaloja

palomies /pˈalomies/ (n)
消防士
  ammatikseen tulipaloja sammuttava ja muita palokunnan tehtäviä hoitava henkilö

palomuuri /pˈalomˌuːrɪ/ (n)
ファイアーウォール
  yleensä kiviaineinen seinä, jonka tarkoitus on estää mahdollisen tulipalon leviäminen rakennuksen toiseen osaan
  järjestelmä, joka eristää tietoverkossa suojattavan verkon ulkoverkosta

paloposti /pˈalopˌostɪ/ (n)
消火栓
  vesijohtoverkon piste, josta palokunta voi ottaa sammutusvettä

palorypälehappo /pˈalorˌypælehˌapːo/ (n)
焦性葡萄酸
  eräs happo, jota syntyy glukolyysissä

palovamma /pˈalovˌamma/ (n)
やけど
  palamisen, korkean lämpötilan tai säteilyn elimistössä, usein ihossa, aiheuttama vaurio

palsta /pˈalsta/ (n)
コラム
  sanomalehdessä tai muussa painotuotteessa palstaleveyden rajamaan tilaan ladottujen tekstirivien muodostama sivua kapeampi painoalan osa
  lehdessä tai Internetissä julkaistava ylläpitäjänsä valitsemille vaihtuville tai johonkin aihepiiriin liittyville aiheille varattu palstatila

palsternakka /pˈalsternˌakːa/ (n)
パースニップ
  sarjakukkaiskasvi Pastinaca sativa, jolla on vaaleaa porkkanaa muistuttava juureksena käytettävä voimakasmakuinen juuri

palttoo /pˈaltːoː/ (n)
オーバーコート
  miesten pitkä, vuorillinen, muuten pelkistetty päällystakki; ei sadetakki

paluu /pˈaluː/ (n)
帰還
  tulo takaisin lähtöpaikkaan, palautuminen rutiineihin

palvelija /pˈalvelˌija/ (n)
使用人
  henkilö, joka palvelee, jonka työ on palvella

palvelin /pˈalvelɪn/ (n)
サーバー
  tietokoneohjelma, joka palvelee muita ohjelmia suorittamalla pyydettäessä tietyn toiminnon

palvella /pˈalvella/ (v)
務める
  auttaa toisia, tehdä toisille palveluksia alemmassa asemassa

palvelu /pˈalvelu/ (n)
サービス
  se, että joku tekee jonkin asian jonkun puolesta, rahallista korvausta vastaan tai ilman sitä

palvelustyttö /pˈalvelˌustytːø/ (n)
メイド
  (suomessa vanhanaikainen) nuori naispuolinen kotiapulainen

palvoa /pˈalvoa/ (v)
崇拝
  ihailla, kunnioittaa, erityisesti Jumalaa

panamanara /pˈanamˌanara/ (n)
ヒワコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pandakarhu /pˈandakˌarhu/ (n)
パンダ
  isopanda tai jättiläispanda, luontaisesti Kiinassa elävä uhanalainen kasveja syövä nisäkäs

pandeismi /pˈandeismɪ/ (n)
汎理神論
  (filosofia) oppi, yhdistelmä panteismi ja deismi

pandemia /pˈandemˌia/ (n)
パンデミック
  maailmanlaajuinen epidemia

paneeli /pˈaneːlɪ/ (n)
パネル
  ohuista laudoista rakennettu sisäseinän tai sisäkaton pinnoite
  asiantuntijoiden joukko, joka julkisesti keskustelee annetusta kysymyksestä

panhuilu /pˈanhwɪlu/ (n)
パンパイプ
  puhallinsoitin, jossa on rinnakkain suljettuja pillejä

panikoida /pˈanɪkˌoida/ (v)
パニックになる
  joutua paniikkiin

panimo /pˈanɪmo/ (n)
醸造所
  tehdas tai laitos, jossa valmistetaan olutta

pankki /pˈaŋkːɪ/ (n)
銀行
  rahaliikennettä, luottoja ja talletuksia hoitava yritys tai muu laitos; yksi pääasiallisista rahalaitoksen tyypeistä

pankkiautomaatti /pˈaŋkːɪˌautomˌaːtːɪ/ (n)
ATM
  automaatti, josta pankkitilin omistavat voivat nostaa rahaa itsenäisesti pankkiautomaattikortin avulla; käteisautomaatti

pankkiiri /pˈaŋkːɪːrɪ/ (n)
銀行家
  pankin omistaja tai osakas

pankkitili /pˈaŋkːɪtˌilɪ/ (n)
銀行口座
  liikepankissa sijaitseva henkilön m. yrityksen, käyttötili, jolle voidaan tallettaa rahaa ja josta voidaan nostaa rahaa; myös voidaan viitata muun tyyppisiin pankin tarjoamiin tileihin, kuten esimerkiksi säästötiliin, mutta useimmiten tarkoitetaan käyttötiliä

pankkivirkailija /pˈaŋkːɪvˌirkailˌija/ (n)
出納係
  työntekijä, joka työskentelee pankkikonttorin tiskillä asiakasrajapinnassa

panna /pˈanna/ (n)
破門
  kirkonkirous, ekskommunikaatio, kristillisen kirkon jäsenen oikeuksien riistäminen; sakramenttiyhteydestä sulkeminen

panna /pˈanna/ (v)
据える
  asettaa johonkin olotilaan; asettaa jollekin ehto tai hinta

panssarijuna /pˈanssarˌijuna/ (n)
装甲列車
  sotilaskäyttöön tarkoitettu juna, jonka veturi ja vaunut on suojattu käsiaseiden tulitukselta

panssarivaunu /pˈanssarɪvˌaunu/ (n)
戦車
  telaketjuilla kulkeva ja suurikaliiperisella tykillä aseistettu panssaroitu moottoriajoneuvo

panteismi /pˈanteismɪ/ (n)
汎神論
  oppi, jonka mukaan kaikki olevainen ja jumala ovat sama. Panteismin jumala on persoonaton ja ääretön, joten jumalan lisäksi ei voi olla muuta todellisuutta.

pantomiimi /pˈantomˌiːmɪ/ (n)
パントマイム
  elenäytelmä jossa ei käytetä lainkaan puhetta

panttilainaamo /pˈantːɪlˌainaːmo/ (n)
質屋
  panttilainausliike, panttilaitos, yritys, joka lainaa rahaa käteispanttia vastaan. Toiminnaltaan tarkoin säädeltyjä panttilainaamoja on kaupungeissa.

panttivanki /pˈantːɪvˌaŋkɪ/ (n)
人質
  vanki, joka vapautetaan lunnaita vastaan

papaija /pˈapaija/ (n)
パパイヤ
  papaijakasvien heimoon kuuluva trooppinen puu (Carica papaya)
  sen suuri melonintapainen hedelmä

paperi /pˈaperɪ/ (n)
紙
  tavallisesti kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 5–150 g/m³. Tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja pahveja
  asiakirja, todistus, asiapaperi

paperiliitin /pˈaperɪlˌiːtɪn/ (n)
クリップ
  väline, jolla voidaan liittää kaksi tai useampia paperiarkkeja pinoksi juurikaan vahingoittamatta arkkeja

paperimassa /pˈaperɪmˌassa/ (n)
パルプ
  paperin valmistuksessa käytettävä välituote

papiamento /pˈapɪamˌento/ (n)
パピアメント語
  Alankomaiden Antilleilla puhuttava kreolikieli, jonka sanasto on alun perin peräisin portugalista sekä osittain espanjan ja hollannin kielistä (kielitunnus: pap)

papisto /pˈapɪsto/ (n)
聖職者
  yhteiskunnan hengellisestä puolesta huolehtinut yhteiskuntaluokka

pappa /pˈapːa/ (n)
お爺さん
  isän tai äidin isä, miespuolinen isovanhempi

pappi /pˈapːɪ/ (n)
司祭, 僧
  henkilö, joka suorittaa ammatikseen erilaisia uskonnollisia menoja ja toimituksia

paprika /pˈaprɪka/ (n)
ピーマン
  , ruokapaprika, koisokasvien heimon vihanneshedelmäkasvi; luonnonvaraisia ja viljeltyjä lajikkeita on runsaasti. Makeaa tai miedonmakuista paprikaa käytetään salaatteihin ja ruoanlaittoon. Tulista paprikaa (chiliä) käytetään mausteena tai koristekasvina.

papu /pˈapu/ (n)
豆
  jokin hernekasvisuvun köynnöstävä ruohokasvi, jonka isokukkaiseen terttukukintoon muodostuu palkoja joita sellaisenaan tai niissä olevia siemeniä käytetään ravinnoksi.
  papukasvien tai joidenkin muiden kasvien, kuten kahvin tai kaakaon kova siemen

papuankanahaukka /pˈapuˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
カタアカオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuankuningaskaija /pˈapuˌaŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
キガタキンショウジョウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuanlurikki /pˈapuˌanlurˌikːɪ/ (n)
オナガパプアインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuanpöllökehrääjä /pˈapuˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
パプアガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuanriippukaija /pˈapuˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
ノドアカサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papukaija /pˈapukˌaija/ (n)
オウム, 鸚鵡
  varsinaisiin papukaijoihin (Psittacinae) lukeutuva luonnonvaraisena Euroopan ulkopuolisilla trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla elävä värikäs lintu

papyrus /pˈapyrus/ (n)
パピルス
  papyruskaislasta (Cyperus papyrus) valmistettava paperin kaltainen materiaali, jota käytettiin erityisesti muinaisessa Egyptissä

paraabeli /pˈaraːbˌelɪ/ (n)
放物線, ほうぶつせん
  matemaattinen tasokäyrä, jonka jokaisen pisteen etäisyys polttopisteestä on yhtä suuri kuin sen etäisyys kiinteästä suorasta; ympyräkartion tasoleikkaus

paradigma /pˈaradˌiɡma/ (n)
模範
  laajasti käytössä oleva, oikeana pidetty, yleisesti hyväksytty ja auktoriteetin asemassa oleva teoria tai viitekehys ja sen mukainen toimintatapa

paradoksaalinen /pˈaradˌoksaːlɪnen/ (adj)
逆説
  paradoksimainen, (näennäisen) ristiriitainen

paradoksi /pˈaradˌoksɪ/ (n)
逆説, 矛盾
  näennäisesti järjenvastainen, luonnoton tai ristiriitainen seikka tai väite

parananaratti /pˈaranˌanarˌatːɪ/ (n)
アケボノインコモドキ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

parannus /pˈarannus/ (n)
改善
  parantaminen, paremmaksi tekeminen, kohennus
  parantamisen lopputulos

parantaa /pˈarantaː/ (v)
治す
  tehdä terveeksi, poistaa sairaus

parantola /pˈarantˌola/ (n)
サナトリウム
  hoitolaitos, joka on erikoistunut usein jonkin tietyn sairauden hoitoon, esim. tuberkuloosiparantola

parantua /pˈarantˌua/ (v)
治る
  tulla paremmaksi

parapähkinä /pˈarapˌæhkɪnæ/ (n)
ブラジルナッツ
  sen syötävä appelsiinilohkon muotoinen siemen

parapähkinäpuu /pˈarapˌæhkɪnæpuː/ (n)
ブラジルナッツ
  parapähkinäpuiden suvun () ainoa laji tai sen yksilö

parasitologia /pˈarasˌitolˌoɡɪa/ (n)
寄生虫学
  loiseliöiden tutkimus

paratiisi /pˈaratˌiːsɪ/ (n)
パラダイス
  kristinuskon mytologiassa esiintyvä puutarha, myös eeden

parhaillaan /pˈarhaillaːn/ (adv)
現在
  parasta aikaa, juuri nyt

parhaimmisto /pˈarhaimmˌisto/ (n)
精華
  lajinsa parhaat, eliitti

pari /pˈarɪ/ (n)
一組
  kahden muodostama ryhmä tai yksikkö

pariisilainen /pˈarɪːsɪlˌainen/ (adj)
パリジャン
  Pariisista peräisin oleva tai Pariisiin liittyvä

pariisilainen /pˈarɪːsɪlˌainen/ (n)
パリっ子
  pysyvästi Pariisissa asuva henkilö

paristo /pˈarɪsto/ (n)
電池
  sähköenergiaa kemiallisessa muodossa säilyttävä laite, joka koostuu yhdestä tai useammasta sähköparista

paritella /pˈarɪtella/ (v)
片割れ
  (erit. eläimistä) olla sukupuoliyhteydessä

pariton /pˈarɪton/ (adj)
半
  kokonaisluku, joka ei ole jaollinen kahdella

parittaja /pˈarɪtːˌaja/ (n)
ポン引き
  sutenööri; henkilö, joka myy toisten ihmisten toteuttamia seksuaalisia palveluja

parittelu /pˈarɪtːˌelu/ (n)
交尾
  paritteleminen

parketti /pˈarketːɪ/ (n)
寄せ木張りの床
  puinen lattianpäällyste

parkitsija /pˈarkɪtsˌija/ (n)
皮鞣し
  parkitsemista (ammatikseen) tekevä henkilö

parkour /pˈarkour/ (n)
パルクール
  sotilaallisista harjoitteista kehitetty liikuntalaji, jossa pyritään kehon kokonaisvaltaiseen käyttöön, jotta saataisiin aikaan mahdollisimman tehokas liike siirryttäessä paikasta A paikkaan B

parlamentti /pˈarlamˌentːɪ/ (n)
議会
  valtion hallintoelin, johon vaaleilla valitut edustajat kokoontuvat säätämään lakeja

parlamenttiryhmä /pˈarlamˌentːɪrˌyhmæ/ (n)
院内会派
  parlamentissa puolueen tai liittoutuneiden puolueiden edustajien muodostama ryhmä, jolla on puheenjohtajansa, ja jonka jäsenet tyypillisesti äänestävät yhdenmukaisesti

parmesaani /pˈarmesˌaːnɪ/ (n)
パルメザン
  eräs kova juusto

parodia /pˈarodˌia/ (n)
パロディ
  ivamukaelma jostakin kirjallisesta tai kuvallisesta taideteoksesta (tai elokuvasta)

paronymia /pˈaronˌymɪa/ (n)
類音性
  (kielitiede) sellainen kielen ilmaisujen äänteellinen ja tai kirjoitusasun likeisyys, joka mahdollistaa nopeasti puhuttaessa tai luettaessa väärinkäsityksen

paronyymi /pˈaronˌyːmɪ/ (n)
類音語
  äänteellisesti samankaltainen, erimerkityksinen sana, ”kaltaissana”

parsa /pˈarsa/ (n)
アスパラガス
  ruokaparsa, vihannesparsa (Asparagus officinalis), jonka nuoria versoja käytetään ravinnoksi

parsakaali /pˈarsakˌaːlɪ/ (n)
ブロッコリ
  ristikukkaiskasveihin kuuluva viljelykasvi (), joka on kaalin muunnos; kukinto ja varret ovat vihreät

parsek /pˈarsek/ (n)
パーセク
  parallaksisekunti; tähtitieteessä käytetty etäisyyden ja matkan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 3,086·1016 metriä ja noin 3,26 valovuotta. Tunnus pc.

parta /pˈarta/ (n)
鬚, 髭
  ihmisen kasvojen, erityisesti leuan alueen karvoitus

partaohra /pˈartaˌohra/ (n)
細野毛麦
  ohrien sukuun kuuluva kasvi , jolla on punasävyiset pitkävihneeiset tähkät; Suomessa vakiintunut tiettävästi vain Helsingissä

partaveitsi /pˈartavˌeitsɪ/ (n)
剃刀
  parran ajamiseen tarkoitettu veitsi, jossa on hyvin teräväksi yhdeltä sivulta teroitettu linkkuveitsen tavoin taittuva terä

partavesi /pˈartavˌesɪ/ (n)
アフターシェーブ
  miehille tarkoitettu parranajon jälkeen käytettävä kosmetiikkatuote

partaviikunakaija /pˈartavˌiːkunakˌaija/ (n)
アカノドミミカザリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

partenogeneesi /pˈartenˌoɡenˌeːsɪ/ (n)
単為生殖
  munasolun kehittyminen uudeksi yksilöksi ilman hedelmöitystä, neitseellinen lisääntyminen

partikkeli /pˈartɪkːˌelɪ/ (n)
助詞
  taipumaton apusana, joka ei saa määritteitä eikä itse toimi määritteenä; aiemmin partikkeleihin luettiin myös adpositiot ja adverbit, interjektiot ja konjunktiot

partio /pˈartɪo/ (n)
警邏隊
  pieni valvontaa ja vartiointia tekevä joukko
ボーイスカウト
  kansainväliseen partioliikkeeseen kuuluva lasten ja nuorten harrastusjärjestö

partiolainen /pˈartɪolˌainen/ (n)
スカウト
  maailmanlaajuisen partiojärjestön jäsen

partiopoika /pˈartɪopˌoika/ (n)
スカウト
  partiota harrastava poika

partisiipin futuuri /pˈartɪsˌiːpɪn fˈutuːrɪ/ (n)
未来分詞
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa tulevaisuuden tapahtumaa

partisiipin perfekti /pˈartɪsˌiːpɪm pˈerfektɪ/ (n)
過去分詞
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa tapahtunutta toimintaa tai tapahtumaa ja vastaa suomen NUT-partisiippia (’tehnyt’, ’mennyt’)

partisiipin preesens /pˈartɪsˌiːpɪm prˈeːsens/ (n)
現在分詞
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa parhaillaan meneillään olevaa toimintaa tai tapahtumaa ja ja vastaa suomen VA-partisiippia

partisiippi /pˈartɪsˌiːpːɪ/ (n)
分詞
  verbin nominaalimuoto, jota käytetään adjektiivin tavoin

parturi /pˈarturɪ/ (n)
床屋
  hiusten leikkaamisen ja parranajon ammattilainen

parveke /pˈarveke/ (n)
バルコニー
  rakennuksen seinästä ulkoneva kaiteellinen tasanne, jonne avautuu ovi rakennuksen sisältä

parvi /pˈarvɪ/ (n)
桟敷
  (arkkitehtuuri) ylempänä oleva tila, sisäparveke, josta on avoin näkymä alempaan saliin tai näyttämölle, lehteri

parviaranen /pˈarvɪˌaranen/ (n)
テリルリハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pasha /pˈasha/ (n)
パスカ
  maitorahkasta valmistettava ortodoksisen perinteen mukainen pääsiäisen ajan jälkiruoka

pasianssi /pˈasɪˌanssɪ/ (n)
ソリティア
  yksin pelattavien korttipelien yleisnimi; erilaisia pelejä, jotka voivat poiketa toisistaan hyvinkin suuresti

pasifismi /pˈasɪfˌismɪ/ (n)
平和主義
  rauhanaate, pyrkimys saavuttaa tavoitteet täysin väkivallattomin keinoin ja samalla ennaltaehkäistä konflikteja

paska /pˈaska/ (n)
うんこ, ふん, 大便 だいべん, 糞 くそ
  uloste
糞
  kielteinen tai valheellinen asia

paskantaa /pˈaskantaː/ (v)
糞をする
  ulostaa

paskapuhe /pˈaskapˌuhe/ (n)
でたらめ
  valheellinen tai turhanpäiväinen puhe

paskiainen /pˈaskɪˌainen/ (n)
バカ
  epämiellyttävä henkilö, kusipää

passi /pˈassɪ/ (n)
パスポート, 旅券
  henkilön tunnistamiseen kansainvälisesti käytetty virallinen asiakirja, matkustusasiakirja

passiivi /pˈassɪːvɪ/ (n)
受動態
  passiivimuoto, verbin pääluokka, jossa lauseen muodollinen tekijä (subjekti) on tekemisen kohteena

passiivinen /pˈassɪːvɪnen/ (adj)
受け身
  sellainen, joka ei ota osaa toimintaan, epäaktiivinen; ponneton, välinpitämätön

passiohedelmä /pˈassɪˌohedˌelmæ/ (n)
パッションフルーツ
  (hedelmä) punapassion trooppinen köynnöshedelmä

pasta /pˈasta/ (n)
パスタ
  makaroni; ruoka, jossa vehnäjauhoista ja vedestä valmistettu taikina leikataan erilaisiin paloihin, jotka keitetään vedessä joko tuoreena tai kuivattuna

pastori /pˈastorɪ/ (n)
牧師
  Kristinuskossa hengellisen työn virka, jonka tarkempi sisältö vaihtelee huomattavasti eri kirkkokunnissa; käytössä lähinnä protestanttisissa kirkoissa ja kirkkokunnissa; Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa rovastia tai kirkkoherraa alempi nimike; katolisessa kirkossa alueittain seurakuntapappi

pastörointi /pˈastørˌointɪ/ (n)
パスチャライゼーション
  ruoka-aineiden lämpökäsittely, joka tuhoaa pieneliöstön

pasuuna /pˈasuːna/ (n)
トロンボーン
  messingistä valmistettava vaskipuhallinsoitin, tavallisesti sama kuin vetopasuuna

pata /pˈata/ (n)
鍋
  metallinen, keraaminen tai emaloitu keittoastia
シチュー
  padassa valmistettu ruoka, pataruoka, muhennos
スペード
  tavallisen (ranskalaisen) korttipakan maa, symboli ♠

patagonianaratti /pˈataɡˌonɪˌanarˌatːɪ/ (n)
イワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pataruoka /pˈatarˌuoka/ (n)
蒸し焼き
  padassa tyypillisesti pitkään hauduttaen kypsennettävä ruoka

patee /pˈateː/ (n)
パテ
  yleensä viipaloituna tarjottava melko rasvainen mureke tai tahna, joka on kypsennetty uunivuoassa vesihauteessa; sen pääainesosana voi olla kala, kasvikset, liha tai maksa

patentoida /pˈatentˌoida/ (v)
特許取得
  hakea patenttia

patentti /pˈatentːɪ/ (n)
特許
  Valtion viranomaisen tai kansainvälisen patenttiviraston keksijälle tai keksijän oikeudenhaltijalle myöntämä määräaikainen yksinoikeus hyödyntää teollisesti käyttökelpoista ja aiemmista ratkaisuista riittävästi poikkeavaa uutta keksintöä ammatillisesti tietyn valtion alueella. Patenttioikeus on vastine siitä, että hakija kuvaa keksinnön patenttihakemuksessa niin yksityiskohtaisesti, että alan ammattimies pystyy sitä käyttämään. Patentoitua keksintöä saa siis käyttää vapaasti yksityiseen tarkoitukseen, patenttiajan päätyttyä ja/tai patentin myöntäneen valtion ulkopuolella.

patina /pˈatɪna/ (n)
ろくしょう
  yleisesti ajan kuluessa tapahtuva pintojen sävyttyminen tai vanhuuden leima

patja /pˈatja/ (n)
マットレス
  pehmusteilla täytetty kangaspäällysteinen makuualusta; erityisesti sängyssä

pato /pˈato/ (n)
ダム
  vedenpinnan korkeutta ja veden virtausta ohjaava vesirakennuksen piiriin kuuluva rakennelma, jolla on yleensä seinämäinen tai vallimainen rakenne. Patoja tehdään vesivoimatekniikan ja muihin tarpeisiin.

patogeeni /pˈatoɡˌeːnɪ/ (n)
病原体
  sairautta aiheuttava pieneliö

patologia /pˈatolˌoɡɪa/ (n)
病理学
  tautioppi; oppi, jossa selvitetään tautien syitä, luonnetta ja kulkua

patonki /pˈatoŋkɪ/ (n)
バゲット
  muodoltaan pitkä ja kapea vaalea leipä

patriarkka /pˈatrɪˌarkːa/ (n)
家長, 総主教
  (sosiologia) perheen tai suvun päämies, todellista valtaa käyttävä isä

patruuna /pˈatruːna/ (n)
実包
  ampuma-aseen metalliseen hylsyyn pakattu luodin, nallin ja ruudin muodostama kokonaisuus
  tehtaan tai ruukin omistaja, kartanonherra

patsas /pˈatsas/ (n)
像
  muotoon veistetty tai valettu taideteos, jonka materiaalina käytetään tavallisesti kiveä, kipsiä, metallia tai muuta muotoiltavaa materiaalia

patteri /pˈatːerɪ/ (n)
電池
  tykistössä mikä tahansa jalkaväen komppaniaa vastaava perustason sotilasyksikkö, erityisesti tulipatteri

patti /pˈatːɪ/ (n)
ステイルメイト
  tasapelitilanne, jossa siirtovuorossa olevan pelaajan kuningas ei ole uhattu, mutta hän ei voi tehdä mitään sääntöjen mukaista siirtoa ilman, että kuningas tulisi uhatuksi

paviaani /pˈavɪˌaːnɪ/ (n)
狒々
  jokin suvun Papio apinalajeista

paviljonki /pˈavɪljˌoŋkɪ/ (n)
パビリオン
  pieni, ilmava ja kevytrakenteinen rakennus kuten huvimaja, puistomaja tai tilapäiskäyttöön tarkoitettu näyttelyrakennus, jolle on tyypillistä, että se pysyy tukematta pystyssä

paštu /pˈaʃtu/ (n)
パシュトー語
  paštun kieli (kielitunnus: ps), Afganistanissa ja Pakistanissa puhuttava iranilainen kieli

pašša /pˈaʃʃa/ (n)
パシャ
  korkea arvonimi osmanivaltakunnassa

pedagogiikka /pˈedaɡoɡˌiːkːa/ (n)
教育学
  tapa, jolla opetus järjestetään sekä sen näkemyksellisiä kasvatuksellisia periaatteita

pedantti /pˈedantːɪ/ (n)
衒学者
  turhantarkka, pikkumainen ihminen, saivartelija, pikkuasioihin puuttuja, koulumestarimainen

pedanttinen /pˈedantːɪnen/ (adj)
学者ぶった
  pikkutarkka, pikkumainen

pederasti /pˈederˌastɪ/ (n)
男色者
  homoseksuaalinen mies, erityisesti sellainen joka on nuorukaisen kanssa homoseksuaalisessa suhteessa

pederastia /pˈederˌastɪa/ (n)
少年愛
  poikarakkaus; aikuisen miehen ja nuorukaisen välinen homoseksuaalinen suhde

pediatria /pˈedɪˌatrɪa/ (n)
小児科
  lasten sairauksiin keskittynyt lääketieteen ala; lastentautioppi

pedikyyri /pˈedɪkˌyːrɪ/ (n)
ペディキュア
  jalkojen hoito, varpaiden kynsien hoito

pedipalppi /pˈedɪpˌalpːɪ/ (n)
触肢
  monikossa leukakoukullisten (; hämähäkkieläimet, merilukit ja tikaripyrstöt) alajakson eläimillä toiseksi etummainen raajapari, jolla on eri lajeilla eri käyttötarkoituksia, mm. skorpioneilla ne ovat kehittyneet saksiksi

pedofiili /pˈedofˌiːlɪ/ (n)
ロリコン
  henkilö, jonka seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu vain ja ainoastaan seksuaalisesti kypsymättömiin lapsiin; mielenkiinto kohdistuu yleensä 8–10-vuotiaisiin tyttöihin tai 10–13-vuotiaisiin poikiin ja henkilö voi olla mies tai nainen

pedofilia /pˈedofˌilɪa/ (n)
ペドフィリア
  sukupuolivietin kohdistuminen alle murrosikäisiin lapsiin

pehmeä /pˈehmeæ/ (adj)
柔らかい
  sellainen, joka tai mikä joustaa tai antaa muutoin myöten; löysä, hervoton

pehmitin /pˈehmɪtɪn/ (n)
可塑剤
  muovin valmistuksessa käytettävä aine, joka pehmentää ja notkeuttaa yhdistettä, jota muuten olisi hankala muotoilla, levittää tai työstää

pehmolelu /pˈehmolˌelu/ (n)
ぬいぐるみ
  nukkapintaisesta kankaasta valmistettu ja pehmusteella täytetty nukke tai eläinhahmoinen lelu

pehmuste /pˈehmuste/ (n)
パッド
  jokin pehmeä mikä sijaitsee esimerkiksi pään alla, selän takana tai takapuolen alla

peili /pˈeilɪ/ (n)
鏡
  heijastava pinta, joka on riittävän ohut muodostaakseen kuvajaisen

peippo /pˈeipːo/ (n)
ズアオアトリ
  peipponen (), koko Euroopassa yleinen siemeniä ravinnokseen käyttävä varpuslintu, meillä muuttolintuna jokakesäinen vieras

peite /pˈeite/ (n)
カバー
  jokin joka peittää jotain

peitto /pˈeitːo/ (n)
毛布
  ihmisen päällä tämän maatessa sängyssä oleva peite
  kuorman tai varastoitavan tavaran päälle laitettava suojaava kangas tai vastaava

peittää /pˈeitːæː/ (v)
覆う
  panna jokin toisen alle tai taakse siten, että tätä ei voi enää havaita (esim. näkemällä, kuulemalla, maistamalla tms.)

pekaanipähkinä /pˈekaːnɪpˌæhkɪnæ/ (n)
ピーカンナッツ
  hikkorien sukuun kuuluva lehtipuu, joka on kotoisin Pohjois-Amerikasta (Carya illinoënsis)

pekari /pˈekarɪ/ (n)
臍猪
  jonkin heimon Tayassuidae eläimistä, sioille sukua olevia amerikkalaisia sorkkaeläimiä

pekoni /pˈekonɪ/ (n)
beekon
  pitkäselkäisestä ja laihasta aikuisen sian ruhosta leikattu siansivu suolattuna

pelaaja /pˈelaːja/ (n)
選手
  henkilö, joka pelaa jotakin peliä

pelastaa /pˈelastaː/ (v)
助ける
  tuoda, viedä t. saada pois vaarallisesta paikasta t. tilanteesta

pelastaja /pˈelastˌaja/ (n)
救世主
  henkilö, joka pelastaa

pelastusliivi /pˈelastˌuslɪːvɪ/ (n)
ライフジャケット
  päälle puettava kelluntavaruste, jonka on tarkoitus pitää ihminen veden pinnalla veden varaan jouduttaessa

pelastusrengas /pˈelastˌusreŋŋas/ (n)
ブイ
  kelluva rengas, jonka avulla veteen pudonnut pysyy pinnalla

pelastusvene /pˈelastˌusvene/ (n)
救命ボート
  aluksen varustukseen kuuluva vene, jolla pelastaudutaan merihätään jouduttuessa ja pelastetaan veden varaan joutuneita

pelata /pˈelata/ (v)
遊ぶ
  osallistua jhk, missä us. tarkoituksena voittaa toinen, osallistua peliin tai otteluun

peli /pˈelɪ/ (n)
遊び あそび, 遊戯
  ajanvietteeksi harjoitettava määrämuotoinen ja sääntöjen mukainen kilpailu tai leikki

pelikaani /pˈelɪkˌaːnɪ/ (n)
ペリカン
  mikä tahansa pelikaanien heimoon () kuuluva pelikaanilintujen laji tai sellaisen yksilö

pelikenttä /pˈelɪkˌentːæ/ (n)
フィールド
  jotakin peliä varten merkitty kenttä, joka mahdollistaa pelin pelaamisen

pelikonsoli /pˈelɪkˌonsolɪ/ (n)
ゲーム機
  videopelien pelaamiseen tarkoitettu kodin viihdelaite

pelikortti /pˈelɪkˌortːɪ/ (n)
カルタ
  kämmenelle sopiva pystysuuntaisesti suorakaiteen muotoinen lakkapintainen kartonkinen kortti, johon on etusivulle painettu yksilöivät korttisymbolit siten, että kortti on aina käteen otettuna oikein päin. Kaikkien korttien taustapuolelle on painettu yhtenäinen kuviointi niin, ettei kortteja voi tunnistaa kääntöpuolelta.

pelimies /pˈelɪmies/ (n)
女たらし
  naistenmies
遊び人
  peluri

pelinappula /pˈelɪnˌapːula/ (n)
割り当てる
  lautapelin peliväline

pelinrakentaja /pˈelɪnrakˌentaja/ (n)
クォーターバック
  (amerikkalainen jalkapallo) urheilujoukkueen pelaaja, joka heittää pallon eteenpäin

pelkistys /pˈelkɪstys/ (n)
還元
  pelkistäminen

pelkistää /pˈelkɪstæː/ (v)
不純物を取り除く
  (kemia) käsitellä hapetus-pelkistysreaktiossa

pelkkä /pˈelkːæ/ (adj)
純粋
  sellainen, johon ei sisälly muuta, ilman lisukkeita oleva, sekoittamaton, sekoitteeton

pelko /pˈelko/ (n)
恐怖
  tajuttavan uhkan tai vaaran aiheuttama hädän tai tuskan tunne, huoli uhkan toteutumisesta

pelkuri /pˈelkurɪ/ (n)
臆病者
  sellainen, jolla ei ole uskallusta siihen mihin pitäisi

pellava /pˈellava/ (n)
亜麻
  yksivuotinen kuitu- ja öljykasvi (Linum usitatissimum)
  pellavakuituinen kangas

pelle /pˈelle/ (n)
道化
  sirkuksessa hölmöilemällä yleisöä hauskuttava henkilö, joka on tavallisesti maalannut kasvonsa värikkäästi ja pukeutunut värikkäisiin vaatteisiin
ピエロ
  itsensä naurunalaiseksi saattanut henkilö

pelmeni /pˈelmenɪ/ (n)
ペリメニ
  raviolia muistuttava venäläisperäinen keitettävä täytetty taikinanyytti

peloissaan /pˈeloissaːn/ (adv)
怖い
  ollessaan pelon vallassa, peläten jotakin

pelotella /pˈelotella/ (v)
脅す
  aiheuttaa tai yrittää aiheuttaa pelkoa

peloton /pˈeloton/ (adj)
大胆
  sellainen, joka ei pelkää, vailla pelkoa oleva; rohkea

pelottava /pˈelotːˌava/ (adj)
怖い
  sellainen, joka synnyttää pelkoa

pelti /pˈeltɪ/ (n)
板金
  ohut teräs- tai muu metallilevy

pelto /pˈelto/ (n)
畑
  maa-alue, jossa kasvatetaan viljaa ja muita viljelyskasveja

peltopyy /pˈeltopyː/ (n)
やまうずら (ヤマウズラ, yamauzura)
  erityisesti

pelästyttää /pˈelæstˌytːæː/ (v)
威かす
  saada pelästymään

pelätä /pˈelætæ/ (v)
怖る, 恐れる
  tuntea tai kokea pelkoa jkta tai jtk kohtaan

penaali /pˈenaːlɪ/ (n)
筆箱
  kynäkotelo, jossa säilytetään mm. kyniä, pyyhekumeja, viivoitinta, kynänteroitinta yms.

penikka /pˈenɪkːa/ (n)
子犬
  (erit. koiran) pentu, poikanen

penis /pˈenɪs/ (n)
陰茎, ペニス, 男根
  siitin, uroksen sukupuolielin

penisilliini /pˈenɪsˌillɪːnɪ/ (n)
ペニシリン
  vahingossa löydetty beetalaktaamiryhmään kuuluva antibiootti

peniskateus /pˈenɪskateus/ (n)
ペニス羨望
  psykoanalyyttisen teorian kuvaama ilmiö, jossa nuori tyttö kokee fallisen vaiheen aikana kriisin tajutessaan ettei hänellä ole penistä

penkki /pˈeŋkːɪ/ (n)
ベンチ
  pehmustamaton ja usein selkänojaton monipaikkainen istuin

pensas /pˈensas/ (n)
低木
  puuvartinen, tyvestä haarova, vähintään puoli metriä korkea kasvi

pensasaita /pˈensasˌaita/ (n)
垣根
  riviin istutettujen, usein muotoon leikattujen pensaiden muodostama aita

pensaskoira /pˈensaskˌoira/ (n)
ヤブイヌ
  koiraeläinten heimoon kuuluvan -suvun ainoa elossa oleva laji ( tai sen yksilö

pentaani /pˈentaːnɪ/ (n)
ペンタン
  eräs alkaani, C₅H12

pentaedri /pˈentaˌedrɪ/ (n)
五面体
  viiden tahon rajaama monitahokas

pentagoni /pˈentaɡˌonɪ/ (n)
五角形
  viisikulmio

pentagrammi /pˈentaɡrˌammɪ/ (n)
五芒星
  (synbolikuvio) viisikanta, viisisakarainen tähdenmuotoinen kuvio, joka periytyy muinaisesta Babyloniasta, missä sitä lienee pidetty taikamerkkinä; myös kirkotaiteen symboli

pentu /pˈentu/ (n)
子
  eläimen, erityisesti nisäkkään poikanen

pentue /pˈentue/ (n)
一腹の子
  kerralla syntyneet poikaset

peoni /pˈeonɪ/ (n)
農奴
  köyhä palkkatyöläinen espanjankielisessä Etelä-Amerikassa

peppu /pˈepːu/ (n)
けつ
  takapuoli

peptidi /pˈeptɪdɪ/ (n)
ペプチド
  proteiineja pienempiä aminohappoketjuja, jotka koostuvat tavallisesti alle viidestäkymmenestä aminohaposta

perfekti /pˈerfektɪ/ (n)
完了
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka on tullut suoritetuksi täydellisesti ja päättynyt menneisyydessä

perfektionisti /pˈerfektˌionˌistɪ/ (n)
完全主義者
  henkilö, joka pyrkii täydellisyyteen; täydellisyyden tavoittelija

pergamentti /pˈerɡamˌentːɪ/ (n)
羊皮紙
  parkitsematta viimeistelty valkoinen nahka, jolle on kirjoitettu kuin paperille; jokin asiakirja tai teksti joka on kirjoitettu ko. materiaalille

perhe /pˈerhe/ (n)
家族, かぞく
  kahden tai useamman henkilön muodostama sukulaisuuden tai parisuhteen yhdistämä yhteisö

perhesuunnittelu /pˈerhesˌuːnnɪtːˌelu/ (n)
家族計画
  sellainen pariskunnan toiminta, jolla nämä pyrkivät vaikuttamaan lapsimääräänsä etukäteen

perheväkivalta /pˈerhevˌækɪvˌalta/ (n)
DV
  perheen sisällä tapahtuva väkivalta

perhokalastus /pˈerhokalˌastus/ (n)
フライ・フィッシング
  kalastusmuoto, jossa perho pyritään tarjoamaan kalalle mahdollisimman luonnollisella tavalla perhovapaa ja perhosiimaa apuna käyttäen

perhonen /pˈerhonen/ (n)
蝶, チョウ
  perhosten lahkoon (Lepidoptera) kuuluva hyönteinen

perhostoukka /pˈerhostˌoukːa/ (n)
毛虫
  perhosen kehitysvaihe ennen koteloitumista

periaate /pˈerɪˌaːte/ (n)
原則
  toimintaa tai ajattelua ohjaava perusajatus, perusohje, perussääntö

periheli /pˈerɪhˌelɪ/ (n)
近日点
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on lähimpänä keskustähteä

perijä /pˈerɪjæ/ (n)
相続人
  henkilö, joka perii

perimä /pˈerɪmæ/ (n)
遺伝子型
  genotyyppi; geneettisten perintötekijöiden kokonaisuus, perusasu

perinne /pˈerɪnne/ (n)
伝統
  pitkään käytössä ollut tapa

perinnöllisyys /pˈerɪnnˌøllɪsyːs/ (n)
遺伝
  ominaisuuksien periytymistä suvullisessa lisääntymisessä eliöltä sen jälkeläisille

perinnöllisyystiede /pˈerɪnnˌøllɪsˌyːstiede/ (n)
遺伝学
  perinnöllisyyteen liittyvien ilmiöiden ja niiden vaihtelujen tutkintaan keskittyvä biologian haara

perinteinen /pˈerɪntˌeinen/ (adj)
伝統的
  perinteen tai perinteiden mukainen, sellainen johon liittyy perinne

perintö /pˈerɪntø/ (n)
遺産
  vanhemmilta lapsille siirtyvä omaisuus vanhempien kuoltua

perintökalleus /pˈerɪntøkˌalleus/ (n)
家宝
  suvussa perintönä kulkeva arvoesine

periodi /pˈerɪˌodɪ/ (n)
時代
  ajanjakso

periskooppi /pˈerɪskˌoːpːɪ/ (n)
潜望鏡
  peileihin perustuva laite, jonka avulla voi tehdä havaintoja piilosta tai jonkin näköesteen takaa tai veden alta

peristaltiikka /pˈerɪstˌaltɪːkːa/ (n)
蠕動
  aaltomainen liike suolen tai suonen seinämässä, joka kuljettaa siinä kulkevaa ainesta eteenpäin

perisynti /pˈerɪsˌyntɪ/ (n)
原罪
  kristillisen teologian käsite ihmisen syntisestä olotilasta lankeemuksen jälkeen ilman Jumalan antamaa armoa

periä /pˈerɪæ/ (v)
受継ぐ
  saada omaisuutta kuolleelta sukulaisuuden tai testamentin perusteella

perjantai /pˈerjantai/ (n)
金曜日, きんようび
  viikon viides päivä, päivä torstain ja lauantain välissä

perkele /pˈerkele/ (n)
悪魔 あくま, 畜生 ちくしょう
  paholainen

permanentti /pˈermanˌentːɪ/ (n)
パーマ
  kemiallinen käsittely, jolla hiukset saadaan pysymään kiinteämmin yhdessä; sisältää tavallisesti myös kiharuuden lisäämisen tai vähentämisen

permi /pˈermɪ/ (n)
ペルム紀
  permikausi, noin. 280–245 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Permikaudella syntyivät enismmäiset alkeelliset havupuut ja se päättyi suureen joukkotuhoon

perna /pˈerna/ (n)
脾臓
  muun muassa valkoisia verisoluja muodostava tummanpunainen, pavunmuotoinen elin vatsaontelon yläosassa

pernarutto /pˈernarˌutːo/ (n)
炭疽症
  Bacillus anthracis -bakteerin aihettama nisäkkäiden vaarallinen tartuntatauti, johon liittyy pernan turpoamista. Tarttuu myös ihmiseen.

peroksidi /pˈeroksˌidɪ/ (n)
過酸化物
  oksidi, jossa on kaksi toisiinsa kovalenttisella sidoksella liittynyttä happiatomia

persaukinen /pˈersaukɪnen/ (adj)
すっからかん
  rahaton, varaton

perse /pˈerse/ (n)
尻, おしり
  takapuoli

perseennuolija /pˈerseːnnˌuolɪja/ (n)
ごますり
  mielistelijä

persereikä /pˈerserˌeikæ/ (n)
ケツ
  peräaukko

persia /pˈersɪa/ (n)
ペルシア語
  persian kieli eli farsi (kielitunnus: fa), arabialaisin kirjaimin kirjoitettava indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Iranissa, Tadžikistanissa nimellä tadžikki, Afganistanissa nimellä dari, Uzbekistanissa ja Bahrainissa

persialainen /pˈersɪalˌainen/ (adj)
ペルシア
  Persiasta peräisin oleva tai Persiaan liittyvä

persialainen /pˈersɪalˌainen/ (n)
ペルシア
  historiallisen Persian kansalainen

persikka /pˈersɪkːa/ (n)
桃
  persikkapuun hedelmä, joka on kasvitieteellisesti luumarja

persikka-aratti /pˈersɪkːaˈaratːɪ/ (n)
テツバシメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

persilja /pˈersɪlja/ (n)
パセリ
  kaksivuotinen ruohovartinen yrtti (Petroselinum crispum), jota käytetään mausteena

personifikaatio /pˈersonˌifɪkˌaːtɪo/ (n)
擬人化
  henkilöitymä

persoona /pˈersoːna/ (n)
人称
  (psykologia) tietoinen ja tarkoitusellisesti toimiva olento
誰か
  (kielitiede) tekijä, teonsanan persoona lauseessa
  (kielitiede) persoonamuoto, verbin taivutuskategoria

persoonallisuus /pˈersoːnˌallɪsuːs/ (n)
性格
  ihmisen tapa ajatella, tuntea ja käyttäytyä; kokoelma pysyviä ennustettavissa olevia, tunteiden ja käyttäytymisen piirteitä

persoonallisuushäiriö /pˈersoːnˌallɪsˌuːshæirˌiø/ (n)
パーソナリティ障害
  pitkäaikainen ja joustamaton ajatus- ja käyttäytymismalli, joka aiheuttaa henkilölle haittaa; henkilön persoonallisuudessa ja käyttäytymistaipumuksissa on vakavia häiriöitä, jotka eivät suoranaisesti aiheudu elimellisestä syystä eivätkä muusta psykiatrisesta häiriöstä

persoonamuoto /pˈersoːnamˌuoto/ (n)
誰か
  persoona, verbin taivutuskategoria, joka ilmaisee tekijän

persoonapronomini /pˈersoːnˌapronˌomɪnɪ/ (n)
人称代名詞
  pronominien alaryhmä, persoonapronomini viittaa henkilöön; suomen kielen persoonapronomineja ovat minä, sinä, hän, me, te ja he

perspektiivi /pˈerspektˌiːvɪ/ (n)
遠近法
  tapa esittää kolmiulotteinen kohde kaksiulotteisena kuvauksena esim. piirroksena

perturbaatio /pˈerturbˌaːtɪo/ (n)
摂動
  häiriö

peruke /pˈeruke/ (n)
トロット
  vieheen ja siiman väliin kiinnitettävä vaijeri, joka estää kalaa katkaisemasta siiman hampaillaan

perulainen /pˈerulˌainen/ (adj)
ペルー
  Perusta peräisin oleva tai Peruun liittyvä

perulainen /pˈerulˌainen/ (n)
ペルー
  pysyvästi Perussa asuva henkilö

peruna /pˈeruna/ (n)
じゃがいも, 馬鈴薯
  eräs koisojen sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji () tai sen yksilö

perunalastu /pˈerunalˌastu/ (n)
ポテトチップス
  ruokaöljyssä rapeaksi uppopaistettu ja suolattu ja usein maustettu perunasiivu

perunaranen /pˈerunˌaranen/ (n)
キガシラマメルリハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

peruskoulu /pˈeruskˌoulu/ (n)
小学校
  perusopetusta antava koulu, joka käsittää vuosiluokat 1–9

perusluku /pˈeruslˌuku/ (n)
基数
  luku, joka ilmaisee lukumäärän; kardinaaliluku

perusosa /pˈerusˌosa/ (n)
要素
  elementti, kokonaisuuden yhtenä lähtökohtana oleva rakenteellinen osa

peruste /pˈeruste/ (n)
基
  jollekin päätökselle annettu perustelu, syy tai oikeutus jonkin päätöksen tekemiseen
  (monikossa) alkeet

perusteeton /pˈerustˌeːton/ (adj)
根拠
  sellainen, jolle ei ole perustetta, vailla minkäänlaista perustetta oleva

perustella /pˈerustella/ (v)
言い開く
  kertoa syy esimerkiksi mielipiteeseen

perustelu /pˈerustˌelu/ (n)
推論
  asiaan kerrotut perusteet, syyt ja mahdolliset taustatiedot; perusteiden esittäminen

perustua /pˈerustˌua/ (v)
グラウンド
  jnk perusominaisuudet on jssk, määräytyä jnk mukaan

perustuslaki /pˈerustˌuslakɪ/ (n)
憲法
  valtiovallan ja ihmisten ja yhteisöjen oikeudellisten suhteiden perusperiaatteet sisältävä laki, valtion valtiosäännön keskeisimmät normit sisältävä laki

peruukki /pˈeruːkːɪ/ (n)
ウィッグ
  luonnon hiuksista tai keinokuidusta valmistettu hiuksia korvaava tai täydentävä pukine tai hiuksia jäljittelevä päähine, jota voidaan käyttää naamiointivälineenä tai eräissä kulttuureissa arvoaseman symbolina

peruuttaa /pˈeruːtːaː/ (v)
取り消す
  keskeyttää jonkin tapahtuma, tilaisuus, tilaus tai sopimus ennen sen täyttymistä tai tapahtumista tai sen aikana

peruutus /pˈeruːtus/ (n)
削除
  peruttamisen toteutus

perä /pˈeræ/ (n)
後ろ
  laitteen tai esineen kärjestä kaukaisin osa

peräaukko /pˈeræˌaukːo/ (n)
肛門
  anus, ruoansulatuselimistön päätepiste, jonka kautta uloste poistuu kehosta

peräkkäin /pˈerækːæin/ (adv)
連続
  toinen toisen jälkeen (ajassa tai paikassa)

peräkkäinen /pˈerækːˌæinen/ (adj)
連続
  ajallisesti t. loogisesti toista seuraava

peräpuikko /pˈeræpwˌikːo/ (n)
坐剤
  lääkemuoto, joka on tarkoitettu lääkkeen antamiseksi peräsuolen kautta

peräpukama /pˈeræpˌukama/ (n)
疣痔, 痔核, いぼじ, じかく
  peräaukkokanavan sisä- tai ulkopuolelle muodostunut laskimon pullistuma

peräruiske /pˈerærwˌiske/ (n)
浣腸
  toimenpide, jossa ruiskutetaan nestettä peräsuoleen ja paksusuoleen peräaukon kautta

peräsin /pˈeræsɪn/ (n)
方向舵
  vedenalainen ohjauslaite, jonka avulla laiva, vene tai sukellusvene ohjautuu vedessä; sen avulla kulkusuuntaa voidaan muuttaa

peräsuoli /pˈeræsˌuolɪ/ (n)
直腸
  suoliston loppupäässä oleva osa paksusuolen ja peräaukon välissä

perättäinen /pˈerætːˌæinen/ (adj)
連続
  ajallisesti toista seuraava

peseytyä /pˈeseytˌyæ/ (v)
洗面
  pestä itsensä

pesiä /pˈesɪæ/ (v)
巣籠る
  (linnuista) rakentaa pesä, elää pesässä, kasvattaa poikasia

pessimismi /pˈessɪmˌismɪ/ (n)
厭世主義
  ajatussuunta, jossa asennoidutaan elämään ja maailmaan kielteisesti, onnistumisen todennäköisyys nähdään pienenä

pessimisti /pˈessɪmˌistɪ/ (n)
悲観主義
  henkilö, joka suhtautuu asioihin pessimistisesti; pessimistinen henkilö

pessimistinen /pˈessɪmˌistɪnen/ (adj)
悲観的
  sellainen, joka perustuu pessimismiin, pessimismille ominainen

pestä /pˈestæ/ (v)
洗う
  puhdistaa vedellä ja jollakin puhdistavalla, usein kemiallisella yhdisteellä

pesuaine /pˈesuˌaine/ (n)
洗剤
  jonkin pesemiseen tarkoitettu aine

pesuallas /pˈesuˌallas/ (n)
洗面台, 洗面器
  WC:n tai kylpyhuoneen keraaminen tai metallinen vesiallas, jonka yläpuolella on vesihana ja pohjassa tulpallinen reikä veden poistamista varten

pesue /pˈesue/ (n)
一腹の子
  samaan aikaan pesään syntyneet eläimen poikaset

pesukarhu /pˈesukˌarhu/ (n)
アライグマ
  pohjoisamerikkalainen mustista silmänympäryksistään tunnistettava nisäkäs (Procyon lotor)

pesukone /pˈesukˌone/ (n)
洗濯機
  kone, jolla pestään pyykkiä; pyykinpesukone

pesusieni /pˈesusˌienɪ/ (n)
スポンジ
  pesuvälineenä tai kiillotukseen käytettävä pesusienestä saatava tai sellaista jäljittelevä kimmoisa ja huokoinen vaahtomuovin tai vaahtokumin pala

pesä /pˈesæ/ (n)
巣
  linnun rakentama paikka, jossa se kasvattaa poikasiaan ja saattaa myös yöpyä; myös hyönteisten rakentama asuinpaikka
塁
  pesäpallon tai baseballin kentän osa, jota käytetään juoksujen välietappina

pesäpallo /pˈesæpˌallo/ (n)
野球
  pesäpallopelissä käytettävä pallo

petankki /pˈetaŋkːɪ/ (n)
ペタンク
  Etelä-Ranskasta lähtöisin oleva seurapeli, jossa heitetään mahdollisimman lähelle pientä maalipalloa, snadia, painavammilla metallikuulilla

peti /pˈetɪ/ (n)
ベッド
  nukkumiseen tarkoitettu paikka tai rakennelma

petkel /pˈetkel/ (n)
ビーター
  (työkalu) varrellinen litteäteräinen puun kuorimiseen, jään yms. rikkomiseen ja olkien silppuamiseen käytetty teräase eli hakkuri, jonka alle kaksimetrisen varren jatkeeksi kiinnitetty poikittaisesti suorareunainen terä on tyypillisesti n. 15 cm levyinen
擂粉木
  (työkalu) mausteiden murskaamiseen käsivoimin tarkoitettu kärjestä kupera työkalu, jota käytetään morttelin eli huhmareen kanssa erityisesti yrttien ja mausteiden hienontamiseen

petkuttaa /pˈetkutːaː/ (v)
寝返る
  pettää, huijata, toimia epärehellisesti liiketoimissa jms.

peto /pˈeto/ (n)
天敵
  toisia eläimiä saalistava eläin, nisäkäs tai lintu

petoeläin /pˈetoelæin/ (n)
肉食動物
  petoeläinten lahkoon kuuluva, petomaisesti käyttäytyvä nisäkäs

petolintu /pˈetolˌintu/ (n)
猛禽
  petomaisesti käyttäytyvä lintu. Eläintieteellisesti petolinnut jaetaan kahteen lahkoon, päivisin saalistaviin päiväpetolintuihin ja lähinnä öiseen aikaan saalistaviin pöllöihin

petos /pˈetos/ (n)
いんちき
  luottamuksen pettäminen; toiselle vahingollinen teko

petrokemia /pˈetrokˌemɪa/ (n)
石油化学
  kemian haara, joka tutkii ja tuottaa maaöljy- ja maakaasupohjaisia kemikaaleja ja kehittää niiden valmistusta

pettyä /pˈetːyæ/ (v)
がっかりした
  huomata toiveiden, odotusten tms. täyttymättä jääminen

pettäjä /pˈetːæjæ/ (n)
裏切り者
  henkilö joka pettää; petturi

pettää /pˈetːæː/ (v)
欺く, だます
  rikkoa luottamus, toimia petollisesti, petkuttaa, johtaa harhaan, harhauttaa; olla uskoton

petunia /pˈetunˌia/ (n)
ペチュニア
  koisokasveihin kuuluvuia, Suomessa yleisiä kesäkukkia ()

peukalo /pˈeukalo/ (n)
親指
  lyhyt ja paksu sormi ihmisen kädessä, sormi etusormen vieressä

peukaloinen /pˈeukalˌoinen/ (n)
ミソサザイ
  peukaloisten heimon () lintu
  erityisesti

peura /pˈeura/ (n)
トナカイ
  jokin peurojen alaheimon () hirvieläin, pois lukien Alces-suvun eläimet, joita nimitetään hirviksi. Pienempiä lajeja nimitetään myös kauriiksi.

photoshopata /phˈotoshˌopata/ (v)
フォトショ
  käsitellä tai muuntaa kuvaa kuvankäsittelyohjelmalla

pian /pˈian/ (adv)
近々
  (ajasta) hetken kuluttua, kohta, äkkiä; nopeasti

pianisti /pˈianˌistɪ/ (n)
ピアニスト
  pianon soittaja

piano /pˈiano/ (n)
ピアノ
  yleinen mekaaninen kosketinsoitin, mutta äänen synnyn perusteella myös kielisoitin

piasteri /pˈiastˌerɪ/ (n)
ピアストル
  vanha espanjalainen hopearaha, joka oli arvoltaan kahdeksan realia
  hopearaha ottomaaniajan Turkissa, nykyään käytössä vaihtorahana Egyptissä, Libanonissa, Sudanissa ja Syyriassa

pidentää /pˈidentæː/ (v)
延ばす
  tehdä pitkäksi tai pidemmäksi

pidgin /pˈidɡɪn/ (n)
ピジン言語
  kahden eri kieltä puhuvan ihmisryhmän väliseen vuorovaikutukseen kehittynyt apukieli. Pidginit ovat yleensä yksinkertaisia, helposti opittavia ja lyhytaikaisia. Kun pidgin kehittyy sellaiseksi, että sitä puhutaan arkielämässä ja se siirtyy vanhemmilta lapsille puhutaan kreolista

pidättää /pˈidætːæː/ (v)
引き留める
  ottaa rikoksesta epäilty henkilö poliisin haltuun
  jarruttaa, hidastaa jonkin etenemistä
残す
  varata itselleen

pidätys /pˈidætys/ (n)
検挙
  se, että pidätetään; viranomaisen suorittama henkilön sulkeminen laitokseen liikkumisvapauden rajoittamiseksi tai tilanne, jossa pidätetään joku

pieni /pˈienɪ/ (adj)
小さい, 狭い, 価値の無い, 少ない
  sellainen, joka tai mikä on kooltaan vähäinen
小さい
  niistä fryygisen intervalleista, jotka eivät ole puhtaita

pienoisbussi /pˈienoisbˌussɪ/ (n)
マイクロバス
  tavallisesti pakettiauton alustalle rakennettu bussin tavoin toimiva auto, jossa saa Suomessa olla kuljettajan lisäksi enintään 8 matkustajaa ja jonka kuljettamiseen riittää henkilö- tai kuorma-auton ajokortti

pieraista /pˈieraista/ (v)
おならをする
  päästää suolistokaasua kerran ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pieraisu /pˈieraisu/ (n)
屁
  yksittäinen lyhytkestoinen pieru

pierrä /pˈierræ/ (v)
おならをする
  päästää suolistokaasua ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pieru /pˈieru/ (n)
屁, おなら, 屁 へ
  peräsuolesta tuleva suolistokaasun purkauma

pigmentti /pˈiɡmentːɪ/ (n)
色素
  väriaine

piha /pˈiha/ (n)
庭
  yleensä välittömästi rakennuksen ympärillä oleva rajattu alue

pihdit /pˈihdɪt/ (n)
トング
  tarttumiseen, vääntämiseen tai katkaisuun tarkoitettu työkalu

pihka /pˈihka/ (n)
樹脂
  öljyjä ja hartseja sisältävä seos, jota havupuut erittävät haavojensa suojaksi

pihlaja /pˈihlaja/ (n)
ナナカマド
  kotipihlaja (), yleinen lehtipuu, jolla on parilehdykkäiset lehdet ja punaiset luumarjat. Kotipihlajan lisäksi Suomen luonnossa kasvaa suomenpihlaja ja ruotsinpihlaja sekä muutama harvinaisempi lajike.

pihta /pˈihta/ (n)
もみ
  mikä tahansa -sukuinen havupuulaji; jalokuusi

pihtihäntäinen /pˈihtɪhˌæntæinen/ (n)
蠼螋
  pihtihäntäisten lahkon () hyönteinen, joilla on peräpäässä pihdit

pihvi /pˈihvɪ/ (n)
ステーキ
  pannulla tai grillissä paistettu liharuoka, joka valmistetaan kokolihasta, yleensä sisä- tai ulkofileestä, myös vastaavanlaisista kasvisruoista

pii /pˈiː/ (n)
ケイ素, シリコン
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine. Piin kemiallinen tunnus on Si

piika /pˈiːka/ (n)
メイド
  naispuolinen palvelija, erityisesti maatalon naispuolinen työntekijä

piikivi /pˈiːkɪvɪ/ (n)
燧石
  kova harmaasävyinen kvartsi. Sitä esiintyy kalkkikiven yhteydessä, ei löydetä Suomesta

piikkikampela /pˈiːkːɪkˌampela/ (n)
ターボット
  litteä, lähes pyöreä pohjakala (Psetta maxima), jonka silmät ovat vasemmalla kyljellä

piikkilanka /pˈiːkːɪlˌaŋka/ (n)
有刺鉄線
  aitaamiseen tai esteisiin käytettävä teräslankapunos, johon on lisätty piikkejä tai leikkaavia kulmia

piikkipaatsama /pˈiːkːɪpˌaːtsama/ (n)
セイヨウヒイラギ
  ainavihanta lehtipuu ()

piikkisika /pˈiːkːɪsˌika/ (n)
ヤマアラシ
  jokin jyrsijä heimosta Hystricidae, tunnetaan parhaiten suojaavista piikeistään

piilevä /pˈiːlevæ/ (adj)
潜在的
  jota ei voi tai on vaikea ulkoapäin havaita; sellainen, joka piilee

piillä /pˈiːllæ/ (v)
見えない
  olla piilossa, olla huomaamattomissa, olla toteutumatta

piilo /pˈiːlo/ (n)
隠れ場所
  paikka, johon piiloudutaan tai piilotetaan jotakin, eikä muiden ole tarkoitus löytää

piilolinssi /pˈiːlolˌinssɪ/ (n)
コンタクト
  silmän taittovirhettä korjaava linssi, joka asetetaan silmän pinnalle

piilopaikka /pˈiːlopˌaikːa/ (n)
アジト
  paikka, jossa on hyvä olla piilossa tai piilottaa jotain

piilottaa /pˈiːlotːaː/ (v)
隠す
  panna jokin pois näkyvistä siten että sitä on vaikea löytää, panna piiloon

piiloutua /pˈiːloutˌua/ (v)
隠れる
  mennä piiloon

piimaa /pˈiːmaː/ (n)
ダイアトマイト
  piilevistä sedimentoitunut maalaji

piippaus /pˈiːpːaus/ (n)
ビープ音
  etenkin elektronisten laitteiden äänimerkeistä

piippu /pˈiːpːu/ (n)
パイプ
  väline, jolla voi käyttää tupakkaa, huumeita tai muita päihteitä polttamalla, jotta kemikaalit imeytyisivät hengityskanavasta

piirakka /pˈiːrakːa/ (n)
パイ
  makea tai suolainen täytetty pienehkö leivonnainen, jossa on taikinasta valmistettu kuori

piiri /pˈiːrɪ/ (n)
周り
  ympyrän kehä
サークル
  suljettu ihmisten ryhmä
サーキット
  (elektroniikka) kytkennän osa; mikropiiri tai muu monimutkainen komponentti
区
  eräiden maiden aluehallinnon nimike

piirikunta /pˈiːrɪkˌunta/ (n)
地方
  aluehallinnon yksikkö eräissä maissa

piiritys /pˈiːrɪtys/ (n)
包囲
  piirittämisen toteutus

piirros /pˈiːrros/ (n)
図画
  piirtämisen tuloksena, usein käsivaraisesti syntyvä summittainen kuva

piirtää /pˈiːrtæː/ (v)
描く
  tehdä viiva, viivoja tai niiden muodostama kuva kynällä tai muulla jälkeä jättävällä esineellä tai hyödyntäen piitämiseen tehtyä tietokoneohjelmaa

piirustus /pˈiːrustus/ (n)
デッサン
  kynällä tai tusseilla piirtämällä tuotettu kuva
設計図
  usein monikossa tekninen piirustus, suunnitelma jokin laitteen laitteen tai osan valmistuksesta tai kokoonpanosta

piisami /pˈiːsamɪ/ (n)
マスクラット
  (Ondatra zibethica) pääosin vedessä elävä, väriltään ruosteenruskea myyrälaji, jolla on pitkä litteä häntä

piisi /pˈiːsɪ/ (n)
コンロ
  alkuaan avoin kivistä ladottu rakennuksen tulisija, myöhemmin muurattu, avosuinen usein irtoluukulla varustettu liesi

piiska /pˈiːska/ (n)
鞭
  väline eläinten ohjaamiseen
  (musiikki) lyömäsoitin, joka koostuu kahdesta saranoidusta puupalikasta

piiskata /pˈiːskata/ (v)
鞭打つ
  lyödä toistuvasti vitsalla tai muulla lyöntivälineellä ihmistä tai eläintä kurittamisen tarkoituksessa

piisku /pˈiːsku/ (n)
アキノキリンソウ
  piiskujen () suvun ruoho

piispa /pˈiːspa/ (n)
主教
  kristillisessä kirkossa hiippakunnan hengellinen johtaja, Suomessa mies tai nainen

piitata /pˈiːtata/ (v)
構う
  huolia, välittää

pikaluistelu /pˈikalwˌistelu/ (n)
スピードスケート
  urheilulaji, jossa kilpailijat pyrkivät soikion muotoisella jäisellä radalla etenemään luistimilla ennalta määrätyn matkan mahdollisimman nopeasti

pikaruoka /pˈikarˌuoka/ (n)
ファーストフード
  kioskeista tai pikaruokapaikoista saatava, nopeasti valmistettu, usein valmiiksi annoksiksi tai aterioiksi tuotteistettu ravinto; suosittuja sellaisia ruokia ovat muiden muassa pizzat, hampurilaiset ja ranskalaiset perunat

piki /pˈikɪ/ (n)
ピッチ
  puu-, kivihiili-, ruskohiili-, turve-, luutervaa, hartseja tai vastaavia orgaanisia aineita tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

pikimusta /pˈikɪmˌusta/ (adj)
漆黒
  täysin musta, erittäin musta

pikkuara /pˈikːuˌara/ (n)
コミドリコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuaratti /pˈikːuarˌatːɪ/ (n)
キンバネミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuhelttamesikko /pˈikːuhˌeltːamesˌikːo/ (n)
ハイガシラミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuhousut /pˈikːuhˌousut/ (n)
パンツ
  tyttöjen ja naisten lyhyet alushousut
  poikien ja miesten lyhyet alushousut

pikkuinen /pˈikːwɪnen/ (n)
おチビさん
  (hellittelymuoto) kulta

pikkukaupunki /pˈikːukˌaupuŋkɪ/ (n)
タウン
  vähäväkinen kaupunki

pikkukylä /pˈikːukˌylæ/ (n)
村落
  pinta-alaltaan ja asukasluvultaan pieni kylä

pikkulauluhaukka /pˈikːulˌauluhˌaukːa/ (n)
カワリウタオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkulurikki /pˈikːulurˌikːɪ/ (n)
ヒメジャコウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkumustakaija /pˈikːumˌustakˌaija/ (n)
コクロインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuraha /pˈikːurˌaha/ (n)
小銭
  arvoltaan pieni raha, m. kollektiivina

pikkurumpu /pˈikːurˌumpu/ (n)
スネアドラム
  (musiikki) rumpu, jossa kalvoa vasten viritetty erityinen virvelimatto saa aikaan läpitunkevan ja taajuudeltaan epämääräisen äänen

pikkuruokki /pˈikːurˌuokːɪ/ (n)
ヒメウミスズメ
  (eläintiede) laajoissa yhdyskunnissa rannikon vuorenrinteillä Jäämeren saarilla elävä lunnia pienempi lintu

pikkuserkku /pˈikːusˌerkːu/ (n)
またいとこ
  isovanhemman sisaruksen lapsenlapsi, toisin sanoen: serkkujen lapset ovat pikkuserkkuja suhteessa toisiinsa

pikkusikari /pˈikːusˌikarɪ/ (n)
シガリロ
  savuketta muistuttava tupakkatuote, joka on kääritty paperin sijaan sikarimaisesti tupakanlehdillä ja niistä puuttuu tavallisesti filtteri

pikkusisko /pˈikːusˌisko/ (n)
妹
  nuorempi sisko

pikkusormi /pˈikːusˌormɪ/ (n)
小指
  pienin sormi ihmisen kädessä, reunimmainen sormi nimettömän vieressä

pikkuvarpunen /pˈikːuvˌarpunen/ (n)
スズメ
  pikkuvarpunen eli metsävarpunen on varpusta pienempi. Sen päälaki on ruskea, poskissa on tumma täplä. Sukupuolten väritys on samanlainen. Parvilintu, jota tavataan meillä vain eteläisessä Suomessa.

pikkuveli /pˈikːuvˌelɪ/ (n)
弟
  veljeään tai sisartaan nuorempi veli

piknik /pˈiknɪk/ (n)
ピクニック
  retki, jonka päätarkoitus on eväiden syöminen ulkoilmassa

piktogrammi /pˈiktoɡrˌammɪ/ (n)
象形
  kuvamerkki

pila /pˈila/ (n)
ジョーク
  kepponen, kuje

pilahvi /pˈilahvɪ/ (n)
ピラフ
  itämainen mausteinen, riisistä ja vihanneksista tehty ruokalaji

pilari /pˈilarɪ/ (n)
柱
  rakennuksen vapaasti seisova pystytuki, joka on poikkileikkaukseltaan nelikulmainen tai monisärmäinen

pilata /pˈilata/ (v)
こわす
  tärvellä, vahingoittaa

pilkata /pˈilkata/ (v)
嘲笑う
  asettaa naurunalaiseksi

pilkku /pˈilkːu/ (n)
コンマ
  yksi välimerkeistä [,]

pilkkukuume /pˈilkːukˌuːme/ (n)
チフス
  minkä tahansa riketsioihin () kuuluvan bakteerin aiheuttama loistauti

pilleri /pˈillerɪ/ (n)
丸薬
  pallomaiseksi puristettu lääkevalmiste tai tabletin muodossa oleva lääke

pilli /pˈillɪ/ (n)
ホイッスル
  väline, jolla tuotetaan äänimerkki puhaltamalla siihen

pillu /pˈillu/ (n)
まんこ, おまんこ
  naisen häpy ja/tai emätin

pilvenpiirtäjä /pˈilvempˌiːrtæjæ/ (n)
摩天楼, 超高層ビル
  erittäin korkea kerrostalo tai muu rakennus

pilvetön /pˈilvetøn/ (adj)
晴れ
  jossa ei ole pilviä (taivaasta)

pilvi /pˈilvɪ/ (n)
雲
  taivaalla leijaileva koostuma vesihöyryä, jääkiteitä ja muita aineksia

pilvinen /pˈilvɪnen/ (adj)
曇り
  pilviä sisältävä
どんより
  säästä, kun taivas on kokonaan tai lähes kokonaan pilvien peitossa

pimeys /pˈimeys/ (n)
闇
  valon puute

pimeä /pˈimeæ/ (adj)
暗い
  jossa on vähän tai ei yhtään valoa
  paha, synkkä

pimeä /pˈimeæ/ (n)
暗い
  auringonvaloton olotila kahden hämärän välillä

pimeä aine /pˈimeæ ˈaine/ (n)
暗黒物質
  hypoteettinen galaksien havaitun massan selittävä aine, joka ei vuorovaikuta sähkömagneettisen säteilyn kanssa

pimeä energia /pˈimeæ ˈenerɡˌia/ (n)
ダークエネルギー
  hypoteettinen energian laji, jota on kaikkialla avaruudessa ja kiihdyttää maailmankaikkeuden laajenemista

pimiö /pˈimɪø/ (n)
暗室
  pimennettävä tila valokuvien kehittämistä varten

pimppi /pˈimpːɪ/ (n)
まんこ
  ulkosynnyttimien nimitys

pinaatti /pˈinaːtːɪ/ (n)
ホウレンソウ
  , ruohokasveihin kuuluva vihannes

pingviini /pˈiŋvɪːnɪ/ (n)
ペンギン
  yleisnimitys Spheniscidae-heimoon kuuluville lentokyvyttömille linnuille, joita esiintyy eteläisellä pallonpuoliskolla Etelämantereelta tropiikkiin

pinkki /pˈiŋkːɪ/ (n)
ピンク
  violettiin vivahtava vaalea punainen väri

pinna /pˈinna/ (n)
スポーク
  pyörän säteen suuntainen ohut puola, kuten polkupyörän pyörissä

pinnallinen /pˈinnallɪnen/ (adj)
浅い
  pinnalla tai pinnassa oleva

pino /pˈino/ (n)
スタック
  useita tavaroita päällekkäin
  tietorakenne johon voidaan lisätä alkioita ja poistaa niistä päällimmäinen sekä tarkastella pinon tai päällimmäisen alkion tilaa

pinsetit /pˈinsetɪt/ (n)
ピンセット
  pieniin kappaleisiin tarttumiseen tarkoitettu työkalu, joka koostuu yksinkertaisimmillaan taitetusta joustavasta materiaalista jota puristetaan sormilla

pinta /pˈinta/ (n)
表面
  esineen tai asian näkyvä, päällimmäinen osa

pinta-ala /pˈintaˈala/ (n)
面積
  kaksiulotteisen alueen koon mitta

pintti /pˈintːɪ/ (n)
パイント
  Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa käytössä oleva tilavuusmitta pint

pioneeri /pˈionˌeːrɪ/ (n)
パイオニア
  edelläkävijä, uudisraivaaja
工兵
  asevoimien pioneerijoukkojen sotilas

pioni /pˈionɪ/ (n)
ボタン
  Paeonia-suvun kasveja
パイ粒子
  vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen, π-mesoni

piparjuuri /pˈiparjˌuːrɪ/ (n)
ホースラディッシュ
  ristikukkaiskasvien heimon monivuotinen, kookas kasvi jonka juurta käytetään mausteena ()

piparkakku /pˈiparkˌakːu/ (n)
ジンジャーブレッド
  erityisesti joulun aikaan nautittava, kaulitusta taikinasta muotilla leikattu ja pellillä uunissa paistettu, ruskea, mausteinen pikkuleipä

piparminttu /pˈiparmˌintːu/ (n)
ペパーミント
  eräs minttu (), jota käytetään mausteena ja josta saadaan mentolia

pipetti /pˈipetːɪ/ (n)
ピペット
  laboratorioväline, jonka tarkoituksena on mitata hyvin tarkkoja nestemäisiä ainemääriä

pipo /pˈipo/ (n)
キャップ
  neulekankaasta valmistettu päähine, jonka yläosassa tavallisesti, mutta ei välttämättä, on tupsu

pippeli /pˈipːelɪ/ (n)
おちんちん, ちんちん
  (lapsekas ilmaisu) siitin

pippuri /pˈipːurɪ/ (n)
胡椒
  ryytipippuri, tärkeä pippureihin kuuluva maustekasvi Piper nigrum, jonka hedelmä on luumarja. Tästä saadaan mustapippuri, valkopippuri ja viherpippuri.

piraatti /pˈiraːtːɪ/ (n)
海賊
  tekijänoikeuksia loukkaava kuluttaja

piraija /pˈiraija/ (n)
ピラニア
  eräs lihaa syövä eteläamerikkalainen makeanvedenkala

piratismi /pˈiratˌismɪ/ (n)
パイレーシ
  äänitteiden, elokuvien, tietokoneohjelmien lisenssitön kopiointi ja levitys; tuoteväärennösten valmistamiseen ja myyntiin perustuva liiketoiminta

piriste /pˈirɪste/ (n)
覚醒剤
  stimulantti; päihde, joka kiihdyttää elintoimintoja ja piristää

piristää /pˈirɪstæː/ (v)
爽やか
  tehdä pirteäksi t. pirteämmäksi
元気づける
  tehdä iloiseksi t. iloisemmaksi

pirta /pˈirta/ (n)
筬
  kangaspuissa kaiteen osa, loimen langat erotteleva ja kuteen kankaan suuhun tiivistävä säleikkö

pirtelö /pˈirtelø/ (n)
ミルクセーキ
  tehosekoittimessa valmistettu maidon ja jäätelön maustettu seos

pisama /pˈisama/ (n)
そばかす
  vaaleanruskea 2–3 millimetrin kokoinen läikkä ihmisen ihossa, erityisesti kasvoilla

pisara /pˈisara/ (n)
滴
  pienen nestemäärän vapaasti muodostama pallomainen muoto ilmassa tai pinnalla

piski /pˈiskɪ/ (n)
犬
  koira

pissa /pˈissa/ (n)
おしっこ
  virtsa

piste /pˈiste/ (n)
句点
  välimerkki, kirjoitetussa kielessä virkkeen päättävä merkki [.]
点
  peleissä ja kokeissa tai arvioinneissa saavutetun tuloksen yksikkö

pistin /pˈistɪn/ (n)
銃剣
  kiväärin piipun jatkoksi kiinnitettävä terä, jota voidaan käyttää välittömässä läheisyydessä olevaa vihollista vastaan
毒針
  eräiden hyönteisten peräpäässä oleva piikki, jolla se voi pistää myrkkyä vastustajaan. Pistin on kehittynyt munanasettimesta

pistooli /pˈistoːlɪ/ (n)
拳銃
  lyhyt, yhdellä tai kahdella kädellä pidettävä käsiase, jossa patruunat ovat irrotettavassa lippaassa, yleensä itselataava

pistorasia /pˈistorˌasɪa/ (n)
コンセント
  kiinteän siirtoverkon kytkentäpisteessä oleva naaraskomponentti, johon liitäntäjohdon koiraskomponentti, pistoke, tarvittaessa liitetään

pistää /pˈistæː/ (v)
刺す
  lyödä tai painaa kapealla terävällä kappaleella aiheuttaen reikämäisen jäljen

pitkittäinen /pˈitkɪtːˌæinen/ (adj)
縦
  (sähkötekniikka) yhteismuotoinen

pitkulainen /pˈitkulˌainen/ (adj)
よこなが
  pitkänomainen, leveyttään pitempi

pitkä /pˈitkæ/ (adj)
長い
  suuri siinä suunnassa, jossa mitta on suurin
  (ihmisestä) kookas, suuri kantapäästä päälakeen mitattuna
  kestoltaan suuri, pitkäkestoinen

pitkänokkakakadu /pˈitkænˌokːakˌakadu/ (n)
オジロクロオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkänokkamesikko /pˈitkænˌokːamesˌikːo/ (n)
ハシブトミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkäperjantai /pˈitkæpˌerjantai/ (n)
受難日
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

pitkäpyrstökaija /pˈitkæpˌyrstøkˌaija/ (n)
オナガダルマインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkään /pˈitkæːn/ (adv)
詳しい
  hetkistä pidemmän ajan, kauan

pitoisuus /pˈitoisuːs/ (n)
濃度
  Laadullista koostumusta kuvaava suhde

pitsi /pˈitsɪ/ (n)
レース
  langasta tehtyä verkkomaista koristetta, jossa eri kokoiset silmukat muodostavat kuvioita

pituus /pˈituːs/ (n)
長さ
  kuinka pitkä jokin esine tai matka on

pituusmerkki /pˈituːsmˌerkːɪ/ (n)
マクロン
  kirjaimen yläpuolinen vaakaviiva ¯, kun sillä merkitään pitkää äännettä, makron ; Unicode-merkki U+00AF, kirjaimeen yhdistyvä pituusmerkki U+0304

pituuspiiri /pˈituːspˌiːrɪ/ (n)
経線
  napojen kautta kulkevat isoympyrät; niihin perustuva itä–länsisuuntaisen sijainnin ilmoittamiseen käytettävä asteikko

pitäytyä /pˈitæytˌyæ/ (v)
味方
  nojautua, tukeutua, turvautua johonkin, pitää kiinni jostakin, pysytellä kiinni jossakin

pitää /pˈitæː/ (v)
持つ
  pitää otteessa, pidellä
保持
  säilyttää
  säilyttää, kohdella
予約する
  järjestää tilaisuus

pitää huolta /pˈitæː hˈuolta/ (v)
注意する
  huolehtia jostakin

pitää silmällä /pˈitæː sˈilmællæ/ (v)
目をつける
  vahtia, vartioida, vahdata

pizza /pˈitsa/ (n)
ピザ
  italialaislähtöinen ruokalaji, joka on yksinkertaisimmassa muodossaan uunissa paistettu, litteä, yleensä pyöreä leipä, joka on päällystetty tomaattikastikkeella, mahdollisesti juustolla sekä valinnaisilla täytteillä

planeetta /plˈaneːtːa/ (n)
惑星
  kiertotähti, tähteä kiertävä iso taivaankappale, joka on painovoimansa vaikutuksen ansiosta lähes pallomainen

planeettainvälinen /plˈaneːtːˌainvælɪnen/ (adj)
惑星間
  planeettojen välinen

planetaarinen /plˈanetˌaːrɪnen/ (adj)
惑星
  planeettaan liittyvä

planetaarinen sumu /plˈanetˌaːrɪnen sˈumu/ (n)
惑星状星雲
  pientä tai keskikokoista tähteä ympäröivä kaasupilvi, joka on syntynyt tähden puhallettua ulkokerroksensa avaruuteen

plantaasi /plˈantaːsɪ/ (n)
プランテーション
  suurviljelmä tropiikissa, mutta plantaaseja on ollut historiallisesti myös tropiikin ulkopuolella esimerkiksi Yhdysvalloissa, vaikkakin tropiikin läheisyydessä subtropiikissa; viljelykasveja ovat muiden muassa sokeriruoko, kahvipensas ja puuvilla; plantaaseilla on käytetty orjatyövoimaa

plasebo /plˈasebo/ (n)
プラセボ
  lumelääke, lääkkeen tavoin nautittava valmiste, jossa ei ole mitään varsinaista lääkeainetta

plastiikkakirurgia /plˈastɪːkːˌakɪrˌurɡɪa/ (n)
形成外科
  kirurgiaa, jolla muokataan kehon epämuodostumia tai kehoon tulleita vammoja mahdollisimman normaaleiksi ja toimiviksi sekä lisätään kehon esteettisyyttä

platina /plˈatɪna/ (n)
プラチナ, 白金
  jalometalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pt

plebeiji /plˈebeijɪ/ (n)
下下
  antiikin Rooman alemman yhteiskuntaluokan jäsen

plektra /plˈektra/ (n)
ピック
  väline, jolla näppäillään kielisoitinta, tavallisesti mandoliinia tai kitaraa

pleonasmi /plˈeonˌasmɪ/ (n)
冗語
  liikasanainen, samaa asiaa toistava ilmaus

pluralismi /plˈuralˌismɪ/ (n)
多元主義
  moniarvoisuus

plus /plˈus/ (n)
プラス
  yhteenlaskua merkitsevä termi

pluskvamperfekti /plˈuskvampˌerfektɪ/ (n)
大過去
  entispäättymä, aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka oli päättynyt jo menneisyydessä.

plusmerkki /plˈusmerkːɪ/ (n)
プラス
  positiivista numeroarvoa tai yhteenlaskua ilmaiseva symboli +, plus; Unicode-merkki U+002B

plussa /plˈussa/ (n)
以上
  etu, positiivinen asia

plutokratia /plˈutokrˌatɪa/ (n)
金権政治
  rahavalta

plutonium /plˈutonium/ (n)
プルトニウム
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jota käytetään mm. ydinaseissa, sen kemiallinen merkki Pu

pogromi /pˈoɡromɪ/ (n)
ポグロム
  (Venäjän) juutalaisiin 1800-luvulla kohdistuneita vainon ja joukkoväkivallan aaltoja
  joukkoväkivalta vähemmistöä kohtaan

pohja /pˈohja/ (n)
底
  esineen tai muodostuman alapinta, alin osa tai myös perimmäinen kohta vaakasuunnassa katsottaessa; joidenkin kappaleiden alapinta sisältä katsottuna, toisten ulkoa katsottuna

pohjakerros /pˈohjakˌerros/ (n)
一階
  talon alin maanpäällinen kerros

pohjallinen /pˈohjallɪnen/ (n)
インソール
  kengän pohjalle tuleva irtonainen vahvike

pohjautua /pˈohjautˌua/ (v)
基づく
  perustua, nojautua

pohjavesi /pˈohjavˌesɪ/ (n)
地下水
  maanpinnan alla maankamaran onteloissa ja raoissa oleva vesi

pohje /pˈohje/ (n)
脹脛
  jalan osa, säären takapinta polven ja nilkan välillä

pohjeluu /pˈohjeluː/ (n)
腓骨
  sääriluun rinnalla sijaitseva pienempi luu (lat. os fibula)

pohjoinen /pˈohjoinen/ (adj)
北
  sellainen, joka sijaitsee pohjoisessa, pohjoisessa oleva tai pohjoisesta tuleva

pohjoinen /pˈohjoinen/ (n)
北, 北方
  pääilmansuunta lännen ja idän välissä, lännestä 90 astetta myötäpäivään

pohjoinen napapiiri /pˈohjoinen nˈapapˌiːrɪ/ (n)
北極線
  maapallon napapiiri, leveyspiiri, jonka pohjoispuolta Aurinko valaisee keskeytymättä kesäpäivänseisauksena koko vuorokauden, sijainti noin 66,5 astetta pohjoista leveyttä; sijainti on maapallon akselikaltevuus vähennettynä 90 asteen suorasta kulmasta

pohjoisamerikkalainen /pˈohjoisˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
アメリカ人
  Pohjois-Amerikasta peräisin oleva tai Pohjois-Amerikkaan liittyvä

pohjoisamerikkalainen /pˈohjoisˌamerˌikːalˌainen/ (n)
アメリカ人
  syntyperältään pohjoisamerikkalainen

pohjoiskorealainen /pˈohjoiskˌorealˌainen/ (adj)
北朝鮮の
  Korean demokraattinen kansantasavallasta eli Pohjois-Koreasta peräisin oleva

pohjoiskorealainen /pˈohjoiskˌorealˌainen/ (n)
北朝鮮の
  Korean demokraattinen kansantasavallan eli Pohjois-Korean asukas tai kansalainen

pohjoisnapa /pˈohjoisnˌapa/ (n)
北極
  Maan ja muiden taivaankappaleiden pohjoisen pallonpuoliskon napa eli pohjoisin kohta

pohjukaissuoli /pˈohjukˌaissuolɪ/ (n)
十二指腸
  mahalaukun mahaportista lähtevä ohutsuolen alkuosa (lat. duodenum)

pohnpeinluri /pˈohmpeinlˌurɪ/ (n)
エビチャインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

poiju /pˈoiju/ (n)
ブイ
  kelluva, yleensä vettä imemättön, usein metallinen tai kestomuovinen, muodoltaan vaihteleva ankkuroitu kappale

poika /pˈoika/ (n)
男の子, 少年
  miespuolinen lapsi tai nuori
息子
  jonkun oma miespuolinen lapsi tai jälkeläinen

poikamainen /pˈoikamˌainen/ (adj)
少年
  poikaa muistuttava; pojalle ominainen

poikamies /pˈoikamies/ (n)
独身
  nuorehko mieshenkilö, joka ei ole koskaan ollut naimisissa

poikatyttö /pˈoikatˌytːø/ (n)
お転婆
  poikamainen tyttö, maskuliininen tyttö

poikaystävä /pˈoikaˌystævæ/ (n)
彼
  miespuolinen kumppani romanttisessa suhteessa
  miespuolinen ystävä

poikiloterminen /pˈoikɪlotˌermɪnen/ (adj)
変温動物
  vaihtolämpöinen; poikilotermian mukainen

poikkeava /pˈoikːeˌava/ (adj)
常軌を逸した
  sellainen, joka eroaa tavanomaisesta, erilainen

poikkeuksellinen /pˈoikːeuksˌellɪnen/ (adj)
並外れる
  erilainen; tavallisesta poikkeava

poikkeus /pˈoikːeus/ (n)
例外
  säännöstä tai määräyksestä tehty erivapaus tai poikkeava menettely; tavanomaisesta poikkeava seikka

poikkihuilu /pˈoikːɪhwˌilu/ (n)
フルート
  useimmiten metallista valmistettava puupuhallin, sinfoniaorkesterissa käytettävä huilu

poikkileikkaus /pˈoikːɪlˌeikːaus/ (n)
横断面
  pinta, joka syntyy, kun esine leikataan halki.

poikue /pˈoikue/ (n)
一腹の子
  eläimen kerralla synnyttämät poikaset

poimia /pˈoimɪa/ (v)
摘む
  kerätä (varsinkin marjoja, hedelmiä yms.)

pointteri /pˈointːerɪ/ (n)
ポインタ
  keskikokoinen seisova kanakoira ja sen edustama koirarotu

pois /pˈois/ (adv)
遠くに
  ilmaisee paikasta tai muusta yhteydestä eriämistä

poismeno /pˈoismeno/ (n)
亡くなる
  kuolema

poissaoleva /pˈoissaˌoleva/ (adj)
ぼんやり
  ei ajatuksissaan tilanteessa oleva, tarkkaamaton ympäristöään ja nykyhetkeä kohtaan

poissaolo /pˈoissaˌolo/ (n)
不在
  se, että on tai on ollut poissa jostakin

poistaa /pˈoistaː/ (v)
削除
  ottaa pois

poisto /pˈoisto/ (n)
削減
  poistaminen, poistaa-toiminto tai sen tekeminen jollekin

poistua /pˈoistua/ (v)
去る
  mennä, mennä pois, lähteä pois

pokaali /pˈokaːlɪ/ (n)
カップ
  palkintona saatava, yleensä kultainen, hopeinen tai pronssinen malja

pokeri /pˈokerɪ/ (n)
ポーカー
  nimitys eräille korttipeleille, joita pelataan rahasta ja joissa pyritään keräämään määrättyjä viiden kortin yhdistelmiä

polemiikki /pˈolemˌiːkːɪ/ (n)
論争
  usein kärkevä, kirjallinen väittely

poliisi /pˈolɪːsɪ/ (n)
警察官, 警察
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä virkamies
警察
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä organisaatio, poliisivoimat

poliisiasema /pˈolɪːsˌiasˌema/ (n)
警察署, 交番
  poliisin toimipaikka

poliisiauto /pˈolɪːsɪˌauto/ (n)
パトカー
  poliisin virkatehtävissään käyttämä ajoneuvo, joka useimmiten on varustettu ”poliisi”-tunnuksin

poliisikoira /pˈolɪːsɪkˌoira/ (n)
警察犬
  poliisin käyttöön koulutettu koira

poliisivaltio /pˈolɪːsɪvˌaltɪo/ (n)
警察国家
  valtio, jossa turvallisuusviranomaisilla on laajat valtuudet

poliitikko /pˈolɪːtˌikːo/ (n)
政治家, 政治屋
  usein puoluepoliittisesti sitoutunut, kunnalliseen politiikkaan ja erityisesti valtiolliseen poliittiseen toimintaan osallistuva henkilö

poliittinen /pˈolɪːtːɪnen/ (adj)
政治的
  joka liittyy politiikkaan, politiikkaa koskeva

poliittinen korrektius /pˈolɪːtːɪneŋ kˈorrektius/ (n)
ポリコレ
  toiminta tai kielenkäyttö, jolla pyritään olemaan loukkaamatta ketään, varsinkaan sorretussa tai puolustuskyvyttömässä asemassa olevaksi katsottuja

poliittisesti korrekti /pˈolɪːtːɪsˌestɪ kːˈorrektɪ/ (adj)
ポリコレ
  (toiminnasta tai kielenkäytöstä) yhteiskunnallisesti hyväksyttävänä pidettävä: sellainen, jolla pyritään olemaan loukkaamatta ketään

polio /pˈolɪo/ (n)
ポリオ
  viruksen aiheuttama sairaus, joka pahimmillaan aihettaa raajojen ja hengityselimistön halvaantumisen, lapsihalvaus

polis /pˈolɪs/ (n)
ポリス
  antiikin Kreikan kaupunkivaltio

politiikka /pˈolɪtˌiːkːa/ (n)
政治
  julkisyhteisön päätöksenteko ja muu siihen liittyvä toiminta; valtion, kunnan, liikelaitoksen tms. jollakin julkisen elämän alueella harjoittama toiminta

poljin /pˈoljɪn/ (n)
ペダル
  jalalla painettava vipu tai nappula

polku /pˈolku/ (n)
パス
  pieni tallaantumalla syntynyt kulkuväylä tai kulku-ura esim. metsässä
  sarja kaaria kahden solmun välillä
  tiedoston sijaintia tiedostojärjestelmässä kuvaava määre, joka sisältää tiedoston sijaintia osoittavat hakemistot

polkupyörä /pˈolkupˌyøræ/ (n)
自転車, チャリンコ
  tavallisesti kaksipyöräinen kevyt ajoneuvo, joka saadaan liikkeelle polkemalla

polkupyöräilijä /pˈolkupˌyøræilˌijæ/ (n)
サイクリスト
  polkupyörällä liikkuva henkilö

polkupyöräily /pˈolkupˌyøræily/ (n)
サイクリング
  polkupyörällä liikkuminen

polonium /pˈolonium/ (n)
ポロニウム
  eräs alkuaine

poltin /pˈoltɪn/ (n)
バーナー
  kaasumaista tai nestemäistä polttoainetta käyttävissä lämmitys- tai valaistuslaitteissa lähinnä tulta oleva tois. aktiivinen osa

polttaa /pˈoltːaː/ (v)
ひりひりする, ヒリヒリする
  saattaa palamaan, hävittää tai tuhota jotakin tulessa tai palossa
  saada palovamma jostain kuumasta
喫煙
  kärventää, korventaa, paahtaa

polttarit /pˈoltːarɪt/ (n)
バチェラー·パーティ
  avioliittoon astumiseen liittyvä initiaatiomeno tai siirtymäriitti

polttoaine /pˈoltːoˌaine/ (n)
燃料
  aine, joka vapauttaa kemiallista energiaa palamisreaktion avulla

polttoainesäiliö /pˈoltːoˌainesˌæilɪø/ (n)
タンク
  polttoaineen säilyttämiseen tarkoitettu tila, käytetään usein kulkuneuvoissa, kuten autoissa, ilma-aluksissa tai laivoissa

polttoitsemurha /pˈoltːoitsemˌurha/ (n)
焼身自殺
  itsensä tuleen sytyttämällä tehty itsemurha

polttokenno /pˈoltːokˌenno/ (n)
燃料電池
  sähkökemiallinen laite, johon syötetään reaktioaineita laitteen ulkopuolelta ja näin voidaan tuottaa sähköä pitkäaikaisesti

polttomoottori /pˈoltːomˌoːtːorɪ/ (n)
内燃機関
  kone, joka muuntaa polttoaineesta palamisessa vapautuvan kemiallisen energian liike-energiaksi

polttopallo /pˈoltːopˌallo/ (n)
ドッジボール
  leikki, jossa pyritään osumaan toisiin kilpailijoihin pallolla heittämällä

polttopiste /pˈoltːopˌiste/ (n)
焦点
  linssi- tai peilijärjestelmän akselin piste, jossa akselin suuntaisina järjestelmään tulevat valonsäteet yhtyvät

polttopullo /pˈoltːopˌullo/ (n)
火炎瓶
  ase, joka on tavallisesti lasinen nestemäistä polttoainetta sisältävä pullo, jossa on mukana erikseen sytytettävä tulenlähde, yksinkertaisimmillaan pullon suussa oleva palavalla nesteellä kasteltu riepu

polttopuu /pˈoltːopuː/ (n)
薪
  yleensä tulisijassa, kuten liedessä tai uunissa, myös nuotiossa, käytettävä puupolttoaine

polttoväli /pˈoltːovˌælɪ/ (n)
焦点距離
  objektiivin taaemman pääpisteen ja polttotason välinen etäisyys kun objektiivi on tarkennettu äärettömään

polvi /pˈolvɪ/ (n)
膝
  nivel reiden ja säären välissä

polvilumpio /pˈolvɪlˌumpɪo/ (n)
膝蓋骨
  nelipäisen reisilihaksen jänteessä sijaitseva kolmionmuotoinen luu, joka liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven ojentuessa ja koukistuessa

polvistua /pˈolvɪstˌua/ (v)
跪く
  mennä polvilleen

polvitaive /pˈolvɪtˌaive/ (n)
大根
  jalassa pohkeen ja takareiden liittymäkohdassa sijaitseva polvinivelen taive

polyandria /pˈolyˌandrɪa/ (n)
ポリアンドリー
  avioliitto, jossa naisella on tai voi olla monta miestä, monimiehisyys

polyesteri /pˈolyˌesterɪ/ (n)
ポリエステル
  kondensaatiopolymeeri, jossa esteriryhmät ovat keskeisinä rakenteellisina osina makromolekyylien pääketjuissa

polyeteeni /pˈolyetˌeːnɪ/ (n)
ポリエチレン
  eräitä muoveja

polygynia /pˈolyɡˌynɪa/ (n)
一夫多妻
  avioliitto, jossa miehellä on tai voi olla monta vaimoa, monivaimoisuus

polymeeri /pˈolymˌeːrɪ/ (n)
重合体
  suuri molekyyli, jossa monomeerit ovat sitoutuneet toisiinsa muodostaen ketjuja

polynesianmesikko /pˈolynˌesɪˌanmesˌikːo/ (n)
ニクダレミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

polynomi /pˈolynˌomɪ/ (n)
多項式
  lauseke, jossa vakioita kerrotaan muuttujalla/muuttujilla, jotka korotetaan positiivisiin kokonaislukupotensseihin ja nämä lasketaan yhteen. Mukana saa olla myös vakiotermi eli vakio ilman muuttujalla kertomista.

polypropeeni /pˈolypropˌeːnɪ/ (n)
ポリプロピレン
  eräs muovi

polysemia /pˈolysˌemɪa/ (n)
多義性
  sanan monimerkityksisyys

polystyreeni /pˈolystyrˌeːnɪ/ (n)
ポリスチレン
  eräs muovi

pommi /pˈommɪ/ (n)
爆弾
  räjähdysaineella ladattu laite, jonka räjähdyksen on tarkoitus aiheuttaa vahinkoa

pommikone /pˈommɪkˌone/ (n)
爆撃機
  sotilaslentokone, jolla hyökätään maassa tai merellä sijaitseviin kohteisiin lähinnä pudottamalla pommeja

pommittaa /pˈommɪtːaː/ (v)
爆撃
  pudottaa pommeja jollekin alueelle lentokoneesta

poni /pˈonɪ/ (n)
ポニー
  pienikokoinen hevonen, pienhevonen, säkäkorkeudeltaan enintään 148 cm; vanh. ponihevonen

poninhäntä /pˈonɪnhˌæntæ/ (n)
ポニーテール
  pitkät hiukset sidottuna takaa yhteen

ponnahduslauta /pˈonnahdˌuslauta/ (n)
スプリングボード
  joustava lauta, jolta voidaan hypätä veteen

ponsi /pˈonsɪ/ (n)
葯
  se heteen osa, jossa pölytykseen tarvittava siitepöly muodostuu

pontifikaatti /pˈontɪfɪkˌaːtːɪ/ (n)
司教の職
  paavin hallintokausi

pontikka /pˈontɪkːa/ (n)
密造酒
  kotipolttoinen, tavallisesti viljasta tai sokerista luvattomasti valmistettu viina

poolo /pˈoːlo/ (n)
ポロ
  urheilulaji, jossa kaksi kilpailevaa joukkuetta koettaa hevosten selistä käsin lyödä mailoilla pallon maaliin; hevospoolo

poppamies /pˈopːamies/ (n)
シャーマン
  eri etnisten ryhmien perinteinen tietäjä, velho, usein parantaja, henkiparantaja

poppeli /pˈopːelɪ/ (n)
ポプラ
  (kasvitiede) mikä tahansa Populus-sukuun kuuluva puu

populaarikulttuuri /pˈopulˌaːrɪkˌultːuːrɪ/ (n)
ポップカルチャー
  suosittua kansantajuista, varsinkin viihdeteollisuuden tuottamaa kulttuuria

populismi /pˈopulˌismɪ/ (n)
ポピュリズム
  poliittinen toiminta, jonka tarkoituksena on edustaa tavallisen kansalaisen tarpeita ja toiveita

porkkana /pˈorkːana/ (n)
ニンジン, 人参
  maan sisällä kasvava juures (), jota voidaan syödä raakana tai kypsennettynä
人参, ニンジン
  houkutin, kiihoke; vapaaehtoisuutta edistävä palkinto; kannuste jolla vältetään pakko

pormestari /pˈormestˌarɪ/ (n)
市長
  korkein kunnallinen viranhaltija, joka aiemmin johti kaupunkia raadin kanssa maistraattina

pornahtava /pˈornahtˌava/ (adj)
刺激的
  pornoon viittaava, rajun seksikäs

porno /pˈorno/ (n)
AV
  pornografia

pornografia /pˈornoɡrˌafɪa/ (n)
ポルノ, ポルノグラフィー
  seksuaaliseen kiihottumiseen tarkoitettu, yleensä kuvallinen materiaali

pornotähti /pˈornotˌæhtɪ/ (n)
ポルノスター
  tunnettu aikuisviihdenäyttelijä

poro /pˈoro/ (n)
トナカイ
  tunturipeuran () poronhoitoalueilla Pohjoismaissa ja Siperiassa kasvatettava puolikesy alalaji, jonka kummallakin sukupuolella on vuosittain vaihtuvat sarvet ja vuosittain uusiutuva turkki

porsaanreikä /pˈorsaːnrˌeikæ/ (n)
抜け道
  laissa, lainsäädännössä tai sopimuksessa oleva aukko tai puute, jota käyttämällä voidaan ajaa omaa etua tai saada itselle hyötyä

portaali /pˈortaːlɪ/ (n)
ポータル
  julkisen rakennuksen arkkitehtonisesti koristeltu pääovi
  sivusto, jolla on linkkejä tiettyä aihetta käsitteleviin muihin sivustoihin tai eri aiheiden mukaan järjestettynä

portiikki /pˈortɪːkːɪ/ (n)
ポルチコ
  pylväiden tai arkadien rajoittama etuhalli, pylväshalli tai pylväskäytävä

portti /pˈortːɪ/ (n)
とびら
  kulkuaukko muurissa tai aidassa tai rakenne jolla kulkuaukko tai -väylä suljetaan; myös porttimainen symbolinen rakenne
ポート
  väylän päätepiste, johon lisälaite kytketään
  looginen portti, digitaalipiirin rakenneosa

portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (n)
ポルトガル語
  portugalin kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan muun muassa Portugalissa ja Brasiliassa (kielitunnus: pt)

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (adj)
ポルトガル
  Portugalista peräisin oleva tai Portugaliin liittyvä

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (n)
ポルトガル
  pysyvästi Portugalissa asuva henkilö

portugalinsotalaiva /pˈortuɡalˌinsotalˌaiva/ (n)
カツオノエボシ
  polttavilla rihmoillaan saalistava Physalia physalis -polttiaiseläin, joka on erikoistuneiden polyypien muodostama yhdyskunta

portviini /pˈortvɪːnɪ/ (n)
ポートワイン
  Portugalissa valmistettu, varsinkin jälkiruokaviininä käytetty makea väkevä viini

porukka /pˈorukːa/ (n)
大勢
  ihmisjoukosta käytetty yleinen nimitys

porvaristo /pˈorvarˌisto/ (n)
ブルジョワジー
  kapitalistisen yhteiskunnan omistava, vauras yläluokka

poseerata /pˈoseːrˌata/ (v)
ポーズをつくる
  pysyä mallina tietyssä asennossa erit. valokuvaa tai maalausta varten

poseeraus /pˈoseːraus/ (n)
ポーズ
  esiintyminen harkitussa asennossa vaikuttavuutta tavoitellen

posetiivi /pˈosetˌiːvɪ/ (n)
手回しオルガン
  mekaaninen urkumainen soittolaite, jota soitetaan kampea pyörittämällä

positiivi /pˈosɪtˌiːvɪ/ (n)
ポジフィルム
  perusaste, adjektiivin komparaation perusmuoto eli vertailuasteiden perusaste
  pienet urut

positiivinen /pˈosɪtˌiːvɪnen/ (adj)
陽の
  myönteinen
明確
  joka vahvistaa kokeen hakeman tuloksen

positivismi /pˈosɪtɪvˌismɪ/ (n)
実証主義
  empiristinen filosofian suuntaus, joka katsoo teologian, metafysiikan ja muun filosofisen spekulaation mystisiin t. uskonnollisiin kokemuskiin perustuvat opit perusteettomiksi ja epävarmoiksi arvelluiksi ja haluaa ne paljastaa ja kieltää

positroni /pˈosɪtrˌonɪ/ (n)
ポジトロン
  elektronin antihiukkanen, jolla on sama massa kuin elektronilla, mutta vastakkainen varaus

poski /pˈoskɪ/ (n)
頬, ほっぺた
  ihmisen kasvojen osa, jollainen sijaitsee nenän kummankin puolen

poskihammas /pˈoskɪhˌammas/ (n)
臼歯
  takimmaiset, välihampaiden takana sijaitsevat hampaat

poskiluu /pˈoskɪluː/ (n)
頬骨
  silmän alapuolella pään sivussa oleva kallon osa ()

poskiparta /pˈoskɪpˌarta/ (n)
揉み上げ
  muualta kuin poskilta ajettu parta

poskipuna /pˈoskɪpˌuna/ (n)
頬紅
  perinteisesti punaisen tai vaaleanpunaisen sävyinen poskien värjäykseen tarkoitettu kosmetiikkatuote

posliini /pˈoslɪːnɪ/ (n)
陶磁器
  kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen

posti /pˈostɪ/ (n)
郵便
  organisaatio, laitos tai yritys, joka toimittaa kirjeitä ja paketteja ihmisille lähettäjän antamien ohjeiden, yleensä nimen ja osoitteen perusteella

postikortti /pˈostɪkˌortːɪ/ (n)
葉書
  pieni kartonkinen kortti, jossa on yleensä kuva-aihe ja jolla voi lähettää lyhyen tervehdyksen

postilaatikko /pˈostɪlˌaːtɪkːo/ (n)
郵便ポスト, ポスト
  laatikko johon voi pudottaa lähetettävät kirjeet ja kortit

postilokero /pˈostɪlˌokero/ (n)
私書箱
  postitoimistossa sijaitseva lokero, johon sellaisen vuokranneen postit jaetaan

postimerkki /pˈostɪmˌerkːɪ/ (n)
切手, きって
  postilähetykseen kiinnitettävä todistus siitä, että postimaksu on maksettu

postinkantaja /pˈostɪŋkˌantaja/ (n)
郵便配達人
  henkilö, joka hoitaa postinjakelua

postitoimipaikka /pˈostɪtˌoimɪpˌaikːa/ (n)
郵便局
  postin kuljetusta hoitavan yrityksen yksittäinen, tavallisesti asiakaspalveluun tarkoitettu toimipiste

postitoimisto /pˈostɪtˌoimɪsto/ (n)
郵便局
  postin alueellinen palvelutoimisto, josta voi esimerkiksi lähettää kirjeitä ja paketteja sekä ostaa postimerkkejä

postpositio /pˈostposˌitɪo/ (n)
後置
  nominaalisen päälausekkeensa jälkeen tuleva suhdesana, esim. jälkeen (vrt. prepositio):

postuumi /pˈostuːmɪ/ (adj)
死後
  tekijän kuoleman jälkeen julkaistu

postuumisti /pˈostuːmˌistɪ/ (adv)
死後
  postuumilla tavalla

potea /pˈotea/ (v)
掛かる
  sairastaa; kärsiä jostakin

potenssi /pˈotenssɪ/ (n)
乗
  luku korotettuna potenssiin n on tulo, jossa luku on tulontekijänä n kertaa

potentiaali /pˈotentɪˌaːlɪ/ (n)
ポテンシャル
  mahtotapa, tapaluokka, joka kuvaa mahdollisuutta. Indikatiivin potentiaalin tunnus suomen kielessä on -ne-johdin.
  suure, joka kuvaa kappaleen korkeusasemaan (painovoimakenttään) tai sähkökenttään perustuvaa kykyä tehdä työtä
  toistaiseksi käyttämätön mahdollisuus tai voimavara

potentiometri /pˈotentˌiomˌetrɪ/ (n)
ポテンショメータ
  (elektroniikka) säädettävä vastus; eräs elektroniikan komponentti

potilas /pˈotɪlas/ (n)
患者
  sairas henkilö, sairautta poteva henkilö

potkaista /pˈotkaista/ (v)
蹴る
  tönäistä kovaa jalalla yhden kerran

potkaista tyhjää /pˈotkaista tˈyhjæː/ (v)
くたばる
  kuolla

potkulauta /pˈotkulˌauta/ (n)
キックスクーター
  jaloilla potkimalla liikutettava kulkuväline

potkunyrkkeily /pˈotkunˌyrkːeily/ (n)
キックボクシング
  nyrkkeilyä muistuttava kamppailulaji, jossa saa potkia

potkuri /pˈotkurɪ/ (n)
プロペラ
  siipipyörä, joka muuttaa lapojensa pyörivän liikkeen väliaineen nopeutta kasvattamalla työntövoimaksi; merenkulussa korvasi siipirattaan

potkut /pˈotkut/ (n)
解雇
  erottaminen työstä, koulusta, alasta, asemasta; työsuhteen purku/purkaminen

poukama /pˈoukama/ (n)
入り江
  pieni lahti

povi /pˈovɪ/ (n)
乳房
  naisen rinnat

pragmaattinen /prˈaɡmaːtːɪnen/ (adj)
実利的な
  käytännönläheisesti asioihin suhtautuva; esimerkiksi toimii poikkeuksellisissa tilanteissa taktisesti oikein - mahdollisesti poiketen suurista linjoista, strategiasta tai ideologiasta

praseodyymi /prˈaseodˌyːmɪ/ (n)
プラセオジム
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pr

predikaatti /prˈedɪkˌaːtːɪ/ (n)
述語
  lauseen pääjäsen, lauseen persoonamuotoinen verbi
  avoin lause, lause, jonka totuusarvo riippuu yhdestä tai useammasta muuttujasta

predikatiivi /prˈedɪkatˌiːvɪ/ (n)
叙述語
  predikaatintäyte, subjektina tai objektina toimivan substantiivin määre, mikä täydentää predikaattina olevaa verbiä

preeriakoira /prˈeːrɪakˌoira/ (n)
プレーリードッグ
  mikä hyvänsä preeriakoirien sukuun kuuluva jyrsijälaji tai sen yksilö

preesens /prˈeːsens/ (n)
現在時制
  verbin aikamuoto , joka kuvaa menemätöntä eli nykyistä tekemistä tai tapahtumista. Suomen kielen preesens on myös tulevaa kuvaava aikamuoto, joka vastaa monien muiden kielten futuuria.

prefiksi /prˈefɪksɪ/ (n)
接頭辞
  (kielitiede) etuliite; sanavartalon alkuun liitettävä affiksi, jonka lisäys luo uuden sanan

prekessio /prˈekessˌio/ (n)
歳差
  Maan pyörimisakselin kiertyminen siten, että sen päät kiertävät ympyrää. Tämän johdosta kevättasauspiste siirtyy ekliptikaa pitkin noin 50° vuodessa. Täyden kierroksen se tekee 25 800 vuodessa.

preludi /prˈeludɪ/ (n)
プレリュード
  lyhyt, yleensä instrumentaalinen musiikkikappale, jolla ei ole tarkkaan määriteltyä muotoa

premissi /prˈemɪssɪ/ (n)
前提
  ehto, lähtökohta, rajoitus, edellytys

prepositio /prˈeposˌitɪo/ (n)
前置詞
  ennen nominaalista päälausekettaan tuleva suhdesana, esim. ennen (vrt. postpositio)

presidentti /prˈesɪdˌentːɪ/ (n)
大統領
  tasavallan valtionpäämies; tämän aseman haltija tai entisen haltijan arvonimi

presidenttiys /prˈesɪdˌentːiys/ (n)
大統領職
  se, että on presidentti; presidenttinä oleminen

pressu /prˈessu/ (n)
タープ
  suojapeite

prestiisi /prˈestɪːsɪ/ (n)
威信
  arvovalta

preteriti /prˈeterˌitɪ/ (n)
過去
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä yleisesti. Mm. suomen ja venäjän verbien menneen ajan muodot vastaavat preteritiä.

preussilainen /prˈeussɪlˌainen/ (n)
プロイセン人
  Preussin asukas tai Preussista lähtöisin oleva ihminen

preussinsininen /prˈeussɪnsˌinɪnen/ (n)
ベレンス, 紺青, こんじょう
  edellisen värisävy: aavistuksen vihreään vivahtava syvä sininen

priapismi /prˈiapˌismɪ/ (n)
持続勃起症
  (lääketiede) siittimen pysyvä erektio

priimas /prˈiːmas/ (n)
大主教
  joidenkin arkkipiispojen kunnianimi, joka tavallisesti suodaan jonkin valtion kirkon esimiehelle

priimi /prˈiːmɪ/ (n)
第一の構え
  kahden samankorkuisen sävelen välinen intervalli

primitiivinen /prˈimɪtˌiːvɪnen/ (adj)
原始
  alkukantainen, sivistykseltään alkeellinen, kehittymätön verrattuna ns. korkeakulttuureihin

prinsessa /prˈinsessa/ (n)
姫, 王女
  hallitsijan tytär; myös hallitsijan sisar; myös kruununperillisen tytär

prinssi /prˈinssɪ/ (n)
王子
  kuninkaan, kuningattaren, keisarin tai keisarinnan poika, miespuolinen kruununperijä; myös kruununperillisen poika

prioni /prˈionɪ/ (n)
プリオン
  proteiinin kaltainen virusta pienempi taudinaiheuttaja, joka on lampaiden, lehmien ja ihmisten eräiden hitaiden keskushermostotautien, kuten hullun lehmän taudin aiheuttaja

priori /prˈiorɪ/ (n)
優先
  apotin apulainen tai prioraattiluostarin johtaja

priorisoida /prˈiorɪsˌoida/ (v)
優先
  asettaa tärkeimmät tai kiireellisimmät asiat etusijalle

prisma /prˈisma/ (n)
プリズム
  valon spektriksi hajoittava tai valon kulkua taittava optinen laite

probleema /prˈobleːma/ (n)
問題
  probleemi, suoritettava tehtävä

profeetta /prˈofeːtːa/ (n)
預言者
  henkilö joka saa viestejä eli profetian jumalalta; ennustaja, julistaja

professori /prˈofessˌorɪ/ (n)
教授
  yliopiston korkein opetus- ja tutkimustyötehtävä, aikaisemmin virka

profetia /prˈofetˌia/ (n)
予言
  jumalallinen ilmoitus, ennustus

profilointi /prˈofɪlˌointɪ/ (n)
プロファイリング
  rikostutkimuksen tutkimusmenetelmä, jonka tehdään päätelmiä rikoksen tekotavasta tai rikospaikasta ja niiden perusteella arvioita tekijästä, hänen tavallisesta toimintatavastaan ja motiiveistaan

projekti /prˈojektɪ/ (n)
プロジェクト
  liittoutuma, jonka tarkoituksena on työstää jotain asiaa; hanke

projektipäällikkö /prˈojektɪpˌæːllɪkːø/ (n)
プロジェクトマネージャ
  työprojektin johtaja tai vastuuhenkilö

projektori /prˈojektˌorɪ/ (n)
プロジェクター
  laite, joka heijastaa kuvan seinälle tai muuhun tasaiseen pintaan, kuvanheitin

projisoida /prˈojɪsˌoida/ (v)
団地
  heijastaa omaa mielensisältöä toiseen ihmiseen tai muuhun ulkoiseen kohteeseen (enimmäkseen tiedostamattaan)

proletaari /prˈoletˌaːrɪ/ (n)
プロレタリア
  proletariaatin eli työväenluokan jäsen
  antiikin Rooman varattomimman tai myöhemmin toiseksi köyhimmän sosiaaliluokan jäsen

proletariaatin diktatuuri /prˈoletˌarɪˌaːtɪn dˈiktatˌuːrɪ/ (n)
プロレタリア独裁
  marxilaisen liikkeen käyttämä käsite, jolla viitataan kommunistista yhteiskuntaa edeltävään sosialistiseen siirtymävaiheeseen, jossa valtio on työväenluokan (eli proletariaatin) hallitsema; työläisten valta; Marxin mukaan toteutuu valtioinstituution kautta sen jälkeen kun porvarien valta on kaadettu kehittyneessä kapitalistisessa maassa ja valtioinstituution kautta proletariaatti pyrkii harjoittamaan sosialismia proletariaatin eduksi; tämän siirtymävaiheen aikana kapitalistisen yhteiskunnan jäänteet puretaan

proletariaatti /prˈoletˌarɪˌaːtːɪ/ (n)
プロレタリアート
  kapitalistisissa liikeyrityksissä toimiva palkkatyöväki; työväenluokka

prologi /prˈoloɡɪ/ (n)
プロローグ
  esipuhe (tavallisesti kirjallisen teoksen)

prometium /prˈometium/ (n)
プロメチウム
  eräs radioaktiivinen alkuaine

pronomini /prˈonomˌinɪ/ (n)
代名詞#Japani, 代名詞
  nomineihin kuuluva tekijään tai kohteeseen viittaava sana (esim. se), jota käytetään varsinaisen sanan asemesta esimerkiksi toiston välttämiseksi

pronssi /prˈonssɪ/ (n)
青銅
  lejeerinki, jossa pääkomponenttina on kupari; tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta

pronssiaratti /prˈonssɪarˌatːɪ/ (n)
ドウバネインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pronssikausi /prˈonssɪkˌausɪ/ (n)
青銅器時代
  historiallinen ajanjakso, jolloin pronssi otettiin käyttöön työkalujen, aseiden ja muiden tarve-esineiden valmistuksessa

pronssimitali /prˈonssɪmˌitalɪ/ (n)
銅メダル
  urheilu- ym. kilpailuissa kolmanneksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

pronssimitalisti /prˈonssɪmˌitalˌistɪ/ (n)
銅メダリスト
  kilpailussa pronssimitalilla palkittu, kolmanneksi parhaasti sijoittunut

proomu /prˈoːmu/ (n)
はしけ
  tasapohjainen hinaamalla liikuteltava tavarankuljetukseen käytettävä moottoriton kauppa-alus

proosa /prˈoːsa/ (n)
散文
  kertomakirjallisuuden laji; suorasanainen, ei säkeisiin tai runomittaan perustuva kirjallisuus

propaani /prˈopaːnɪ/ (n)
プロパン
  eräs alkaani, C₃H₈, jota on nestekaasussa

propositio /prˈoposˌitɪo/ (n)
命題
  suljettu lause; lause, jonka totuusarvo voidaan määrittää

prosentti /prˈosentːɪ/ (n)
パーセント
  sadasosan merkintätapa; tunnus on % eli prosenttimerkki

prosenttiyksikkö /prˈosentːˌiyksɪkːø/ (n)
パーセントポイント, ポイント
  prosenttiosuuden ilmaisemiseen käytettävä yksikkö, jolla voi esittää prosenttilukujen absoluuttisen eron

prosessi /prˈosessɪ/ (n)
プロセス
  säännönmukaisesti etenevä sarja toimintoja tai tapahtumia, tapahtumasarja

prostituoitu /prˈostɪtˌuoɪtu/ (n)
売春婦
  henkilö, joka tarjoaa maksullisia tilapäisiä sukupuoliyhteyksiä; prostituution harjoittaja

prostituutio /prˈostɪtˌuːtɪo/ (n)
売春
  naisten tai miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen tilapäisessä suhteessa rahaa tai muuta vastiketta vastaan

protaktinium /prˈotaktɪnium/ (n)
プロトアクチニウム
  eräs alkuaine

proteesi /prˈoteːsɪ/ (n)
義肢
  keinotekoinen kehon osa; tekoraaja, tekojäsen, tekoelin

proteiini /prˈoteˌiːnɪ/ (n)
蛋白
  pitkästä aminohappoketjusta koostuva orgaaninen yhdiste

protektionismi /prˈotektˌionˌismɪ/ (n)
保護主義
  kotimaan markkinoiden suojaaminen ulkopuolisilta kilpailijoilta tuontia rajoittavilla toimilla, esim. tulleilla

protestantti /prˈotestˌantːɪ/ (n)
プロテスタント
  kristitty, joka kuuluu johonkin protestanttiseen, ts. reformaation eli uskonpuhdistuksen aikaan roomalaiskatolisesta kirkosta eriytyneeseen kirkkokuntaan tai sellaiseen näistä edelleen erkaantuneeseen tunnustuskuntaan

protestanttinen /prˈotestˌantːɪnen/ (adj)
プロテスタント
  sellaiseen kirkkokuntaan tai sen uskontunnustukseen liittyvä, joka reformaation eli uskonpuhdistuksen aikaan eriytyi roomalaiskatolisesta kirkosta tahi joka on syntynyt näiden pohjalta ja jota yleisesti pidetään kristillisenä

protestanttisuus /prˈotestˌantːɪsuːs/ (n)
プロテスタンティズム
  se, että on protestanttinen

protesti /prˈotestɪ/ (n)
プロテスト
  vastalause

protestoida /prˈotestˌoida/ (v)
抗議
  asettua vastarintaan, vastustaa jotakin (varsinkin mielenosoituksellisesti)

protokolla /prˈotokˌolla/ (n)
プロトコル
  kokouksen pöytäkirja

protoni /prˈotonɪ/ (n)
陽子
  subatominen hiukkanen, joka on positiivisesti varautunut nukleoni; yhdessä neutronien ja muiden protonien kanssa muodostaa atomiytimen; luetaan baryoneihin, sillä koostuu kolmesta kvarkista

protoplasma /prˈotoplˌasma/ (n)
原形質
  alkulima

prototyyppi /prˈototˌyːpːɪ/ (n)
プロトタイプ
  teollisuuden tuotekehitystoiminnan yhteydessä alkuperäinen, ensimmäinen versio tuotteesta

provinssi /prˈovɪnssɪ/ (n)
省
  hallintoalue, maakunta, lääni, aluehallinnon yksikkö joissain maissa

provisio /prˈovɪsˌio/ (n)
手数料
  kaupallisen tehtävän suorittamisesta maksettava yl. prosenttiosuutena myynnin arvosta laskettava korvaus

provokaatio /prˈovokˌaːtɪo/ (n)
挑発
  yllytys, kiihotus

provosoida /prˈovosˌoida/ (v)
怒らせる
  kiihottaa tekemään jotakin ärsyttämällä tai loukkaamalla

przewalskinhevonen /prtsˈevalskˌinhevonen/ (n)
モウコノウマ
  eräs hevoseläin (Equus caballus przewalskii eli Equus ferus przewalskii), ainoa nykyisin jäljellä oleva villihevonen, kesyhevosen lähisukulainen

psalttari /psˈaltːarɪ/ (n)
プサルタリー
  eräs Vanhassa testamentissa kuvattu näppäiltävä kielisoitin

psykiatri /psˈykɪˌatrɪ/ (n)
精神科医
  mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon perehtynyt lääkäri

psykiatria /psˈykɪˌatrɪa/ (n)
精神科
  lääketieteen haara, joka keskittyy mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon

psykologi /psˈykolˌoɡɪ/ (n)
心理学者
  psykologian maisterin koulutuksen saanut psykologian asiantuntija

psykologia /psˈykolˌoɡɪa/ (n)
心理学
  elollisten olioiden, varsinkin ihmisen, käyttäytymistä laajoihin toiminnekokonaisuuksiin liittyen kuvaamaan ja selittämään pyrkivä tiede, johon liittyy useita erityisaloja

psykoosi /psˈykoːsɪ/ (n)
精神病
  yhteisnimitys mielen sairauksille, joille on ominaista todellisuudentajun vakava hämärtyminen, johon sisältyy harha-aistimuksia ja/tai -ajatuksia

psykopaatti /psˈykopˌaːtːɪ/ (n)
人格障害者
  psykopatiaa sairastava henkilö

psykopatia /psˈykopˌatɪa/ (n)
精神病
  äärimuoto antisosiaalisesta persoonallisuushäiriöstä, jolle tyypillistä ovat valehtelu, vastuuttomuus, aggressiivisuus ja narsismi

psykosomaattinen /psˈykosomˌaːtːɪnen/ (adj)
心身
  (fyysisistä oireista) sellainen jonka aiheuttavat psyykkiset syyt; psykosomatiikkaan liittyvä

psyykkinen /psˈyːkːɪnen/ (adj)
霊媒
  ihmisen mieleen eli psyykeen liittyvä

puberteetti /pˈubertˌeːtːɪ/ (n)
思春期
  murrosikä, usein varhaismurrosikä; ikävuosina 10-13

pubi /pˈubɪ/ (n)
パブ
  englantilaistyylinen alkoholijuomia myyvä seurusteluravintola, alkuaan olutravintola pub, kapakka

pudota /pˈudota/ (v)
転ぶ
  liikkua alaspäin
  (luvuista, lämpötilasta tai vastaavasta) vähetä, pienentyä

pudottaa /pˈudotːaː/ (v)
落とす
  aiheuttaa tietoisesti jonkin putoaminen

puertoriconamatsoni /pˈuertˌorɪkˌonamˌatsonɪ/ (n)
アカビタイボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

puhallin /pˈuhallɪn/ (n)
ブロワー
  laite, jolla puhalletaan jotakin

puhallinsoitin /pˈuhallˌinsoitɪn/ (n)
管楽器
  soitin, jonka ääni syntyy siihen puhallettaessa saattamalla rajallinen ilmatila, tavallisesti ilmapatsas, värähtelemään ja tämä värähtely etenee soittimesta ympäröivään ilmatilaan

puhallusputki /pˈuhallˌusputkɪ/ (n)
吹き矢
  putki, jonka kautta ammutaan kevyitä kuulia tai nuolia puhaltamalla

puhaltaa /pˈuhaltaː/ (v)
吹く
  pusertaa ilmaa keuhkoista suun kautta siten, että syntyy ilmavirtaus

puhdas /pˈuhdas/ (adj)
きれい, 清潔
  jossa ei ole likaa tai epäpuhtauksia

puhdasoppisuus /pˈuhdasˌopːɪsuːs/ (n)
正統
  se, että on puhdasoppinen

puhdistaa /pˈuhdɪstaː/ (v)
きれいにする
  tehdä puhtaaksi, poistaa likaa tai saastetta

puhdistus /pˈuhdɪstus/ (n)
掃除
  puhdistaminen
パージ
  ei-toivottujen henkilöiden poistaminen järjestöstä tai alueelta

puhe /pˈuhe/ (n)
演説
  yhden henkilön pitämä suullinen, ennalta laadittu tai improvisoitu, tiettyyn retoriseen päämäärään pyrkivä esitys

puheenaihe /pˈuheːnˌaihe/ (n)
論点
  keskustelun kohteena oleva aihe

puheenjohtaja /pˈuheːnjˌohtaja/ (n)
議長
  henkilö, joka johtaa keskustelua kokouksessa

puhekieli /pˈuhekˌielɪ/ (n)
俗語
  kansankieli, puhuttu jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia, eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa arkikieltä, mutta sisältää enemmän vapauksia ja poikkeamia kirjakielestä ja muistuttaa enemmän slangia

puhekupla /pˈuhekˌupla/ (n)
吹き出し
  sarjakuvassa oleva, hahmoon osoittava kupla, jossa lukee mitä hahmo sanoo

puhelias /pˈuhelɪas/ (adj)
おしゃべり好き
  paljon puhuva

puhelimitse /pˈuhelɪmˌitse/ (adv)
…で
  puhelimen välityksellä

puhelin /pˈuhelɪn/ (n)
電話, 電話機
  puheen kaksisuuntaiseen välittämiseen ja keskustelujen käymiseen tarkoitettu yleensä sähkömekaaninen laite

puhelinkoppi /pˈuhelˌiŋkopːɪ/ (n)
電話ボックス
  puhelinkioski, pieni rakennelma, jossa on maksullinen puhelin

puhelinpalvelukeskus /pˈuhelˌimpalvˌelukˌeskus/ (n)
コールセンター
  toimipiste, joka tuottaa puhelinpalveluita

puhelinvastaaja /pˈuhelˌinvastˌaːja/ (n)
留守番電話
  puhelinlinjaan kytkettävä laite, joka vastaa puheluun äänitteellä määrätyn soittomäärän jälkeen, ja mahdollistaa usein myös soittajan viestin nauhoituksen

puhelinäänestys /pˈuhelɪnˌæːnestys/ (n)
電話投票
  puhelimen välityksellä tapahtuva äänestys

puhjeta /pˈuhjeta/ (v)
破裂
  mennä puhki, rikkoutua (omasta paineestaan), kulua puhki
勃発
  alkaa, syttyä, syntyä

puhkaista /pˈuhkaista/ (v)
刺す
  saada puhkeamaan

puhtaus /pˈuhtaus/ (n)
清潔
  se, että on puhdas, vapaus terveysopillisista epäpuhtauksista

puhua /pˈuhua/ (v)
話す, 語る
  tuottaa puhetta, saada suullaan aikaan tunnistettavia sanoja ja lauseita
  osata jotakin kieltä
話す
  jutella, keskustella

puhuja /pˈuhuja/ (n)
話者
  henkilö, joka puhuu

puhuminen /pˈuhumɪnen/ (n)
話す
  puhua-verbistä muodostettu teonnimi

puhuttu /pˈuhutːu/ (adj)
ボーカル
  sellainen, josta on ollut puhe, puheena ollut; suullisesti ilmaistu, puhumalla aikaan saatu tai muodostettu.

puhuva /pˈuhuva/ (adj)
話す
  sellainen, joka puhuu

puida /pwˈida/ (v)
脱穀
  irrottaa jyvät viljakasveista

puinen /pwˈinen/ (adj)
木製の
  puuaineinen, puu-
林
  puusta tehty

puisto /pwˈisto/ (n)
公園
  usein esteettisiä arvoja korostava, hoidettu, puita kasvava, asutuksesta erillinen suurehko viheralue

puistokatu /pwˈistokˌatu/ (n)
大道り
  puiden tai puistoistutusten reunustama katu

pujo /pˈujo/ (n)
欧州蓬
  , yleinen marunoihin kuuluva, siitepölyallergiaa aiheuttava kasvi

pujottelu /pˈujotːˌelu/ (n)
スラローム
  urheilulaji, jossa lasketaan mäkeä kierrellen lippuja tai portteja

pukea /pˈukea/ (v)
履く
  laittaa vaatteet päälle

puksipuu /pˈuksɪpuː/ (n)
黄楊
  mikä tahansa puksipuiden suvun () kasvi

puku /pˈuku/ (n)
服装
  miehen tai naisen yhtenäinen asukokonaisuus

pula /pˈula/ (n)
不快ストレス
  tukala tilanne, ahdinko, hätä
不足
  puute

puliukko /pˈuliukːo/ (n)
破落戸
  miespuolinen korvikealkoholin käyttäjä, erityisesti henkilö, joka käyttää pulituuria korvikeaineenaan; rappioalkoholisti

pulkka /pˈulkːa/ (n)
トボガン
  lumessa vedettävä tai mäenlaskussa käytettävä tasapohjainen ahkio

pulla /pˈulla/ (n)
バン
  vehnäjauhoista tehty, hiivalla kohotettu kahvileipä

pullea /pˈullea/ (adj)
ぽちゃぽちゃ
  paksu ja pyöreä

pullistuma /pˈullɪstˌuma/ (n)
出っ張り
  laajentunut kohta, paisuma

pullo /pˈullo/ (n)
瓶
  suusta suppea, usein suljettava nesteen ym. säilyttämiseen tarkoitettu soveliaasta materiaalista valmistettu astia

pullokuonodelfiini /pˈullokˌuonodˌelfɪːnɪ/ (n)
バンドウイルカ
  yleisin ja tunnetuin, miltei kaikissa merissä, paitsi napa-alueiden merialueilla tavattava delfiinilaji (Tursiops truncatus)

pullokurpitsa /pˈullokˌurpɪtsa/ (n)
ヒョウタン
  (yleisesti) pullokurpitsojen -suvun kurkkukasvi

pullonavaaja /pˈullonavˌaːja/ (n)
ボトルオープナー
  kruunukorkin avaaja

pullonkaula /pˈulloŋkˌaula/ (n)
ネック
  pullon tai vastaavan säiliön osa, joka johtaa suuaukosta säiliöön ja on tätä kapeampi

pullottaa /pˈullotːaː/ (v)
突き出る
  olla pullollaan, olla pulleana, olla koholla

pulmunen /pˈulmunen/ (n)
ユキホオジロ
  jokin pulmusten sukuun () kuuluva lintu

pulpa /pˈulpa/ (n)
歯髄
  hammasydin

pulsari /pˈulsarɪ/ (n)
パルサー
  (tähtitiede) pyörivä tähden jäännös, neutronitähti, mikä lähettää säännöllisiä radiosäteilypulsseja, minkä perusteella tällaisen tähden olemassaolo on havaittavissa kuunneltaessa avaruudesta tulevia radiosignaaleja

pulska /pˈulska/ (adj)
贅肉
  (ihmisestä tai eläimestä) paksuudeltaan mittava, lihava, rehevä, uhkea, pyylevä

pulssi /pˈulssɪ/ (n)
脈
  lyhytaikainen signaali, sykäys

pultti /pˈultːɪ/ (n)
ボルト
  koneruuvi, kuusiokantainen kiinnitysväline, tylppäkärkinen ja lieriövartinen ruuvi, mutterin vastakappale
教壇
  (ammattislangia) orkesterisoittajan nuottiteline

pumppu /pˈumpːu/ (n)
ポンプ
  mekaaninen nesteiden tai kaasujen siirtämiseen tarkoitettu laite

puna-ara /pˈunaˈara/ (n)
コンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

puna-armeija /pˈunaˈarmeija/ (n)
赤軍
  Neuvostoliiton armeija

punahelttamesikko /pˈunahˌeltːamesˌikːo/ (n)
アカミミダレミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punainen /pˈunainen/ (adj)
赤い
  sellainen, jonka väri on punainen
  poliittisesti äärivasemmistolainen, kommunistinen

punainen /pˈunainen/ (n)
赤い
  punainen väri, näkyvän valon aallonpituudeltaan pisin väri, 625–760 nanometriä

punainen jättiläinen /pˈunainen jˈætːɪlˌæinen/ (n)
赤色巨星
  pääsarjan tähti, joka on tiivistynyt keskiosastaan ja huomattavasti laajentunut ulko-osastaan sen jälkeen, kun tähden keskustasta on loppunut vety

punainen kääpiö /pˈunaineŋ kˈæːpɪø/ (n)
赤色矮星
  pääsarjan suhteellisen pieni ja viileä tähti, joka on massaltaan 0,075-0,5 Auringon massaa; Linnunradan ylivoimaisesti yleisin tähtityyppi

punainen planeetta /pˈunainem plˈaneːtːa/ (n)
赤い惑星
  Mars

punaisten lyhtyjen alue /pˈunaisten lˈyhtyjen ˈalue/ (n)
歓楽街
  rajattu alue jostakin kaupunginosasta, jossa prostituutio on sallittua, vaikkakin yleensä silti säänneltyä

punajuuri /pˈunajˌuːrɪ/ (n)
カエンサイ
  yksi juurikkaan Suomessakin juureksena viljeltävistä muunnoksista, jolla on ominainen voimakas punainen väri ()

punakurkkulurikki /pˈunakˌurkːulurˌikːɪ/ (n)
アカズボンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punakylkilurikki /pˈunakˌylkɪlurˌikːɪ/ (n)
アオミミインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punakärpässieni /pˈunakˌærpæssˌienɪ/ (n)
ベニテングタケ
  punalakkinen kärpässieni ()

punalakkiaratti /pˈunalˌakːɪarˌatːɪ/ (n)
ズアカウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaleukalurikki /pˈunalˌeukalurˌikːɪ/ (n)
アカノドインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaluri /pˈunalˌurɪ/ (n)
ヒインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punametalli /pˈunametˌallɪ/ (n)
砲金
  kuparin, tinan ja sinkin seos

punanaamiokaija /pˈunanˌaːmɪokˌaija/ (n)
アカガオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punanokka-aratti /pˈunanˌokːaˈaratːɪ/ (n)
ヨゴレインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaotsa-amatsoni /pˈunaˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
キホオボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaotsalurikki /pˈunaˌotsalurˌikːɪ/ (n)
ミツアカインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaposkipeippo /pˈunapˌoskɪpˌeipːo/ (n)
セイキチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punapyrstökakadu /pˈunapˌyrstøkˌakadu/ (n)
アカオクロオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punapää /pˈunapæː/ (n)
赤毛
  punatukkainen henkilö

punapääaratti /pˈunapˌæːarˌatːɪ/ (n)
オナガアカボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punarinta /pˈunarˌinta/ (n)
ヨーロッパコマドリ
  pienikokoinen varpuslintu ()

punarintakaija /pˈunarˌintakˌaija/ (n)
ダルマインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punarosella /pˈunarosella/ (n)
アカクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaruohokaija /pˈunarˌuohokˌaija/ (n)
ヒムネキキョウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaselkämaluri /pˈunasˌelkæmˌalurɪ/ (n)
セアカオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punasiipiaranen /pˈunasˌiːpɪˌaranen/ (n)
クロビタイイロオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punasolu /pˈunasˌolu/ (n)
赤血球
  erytrosyytti, verisolu, jonka päätehtävänä on kuljettaa veren mukana kudoksiin happea

punastua /pˈunastˌua/ (v)
赤面
  muuttua kasvojen väriltä punaiseksi nolostuksen, ujouden tai häpeän vuoksi

punatulkku /pˈunatˌulkːu/ (n)
ウソ
  peippojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

punaviiksimesikko /pˈunavˌiːksɪmesˌikːo/ (n)
フジビタイコバシミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaviini /pˈunavˌiːnɪ/ (n)
赤ワイン, 赤葡萄酒
  väriltään punainen viini, johon on liuennut valmistuksen aikana parkkiaineita rypäleiden kuorista ja siemenistä

punjabi /pˈunjabɪ/ (n)
パンジャブ語
  Intian itäosissa ja Pakistanissa puhuttu kieli, joka kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan indoiranilaiseen alahaaraan (kielitunnus: pa, pan)

punkero /pˈuŋkero/ (n)
ふとっちょ
  lihava ihminen

punnita /pˈunnɪta/ (v)
量る
  mitata jnk paino

punssi /pˈunssɪ/ (n)
パンチ
  arrakilla, konjakilla tai rommilla maustettu toti

punta /pˈunta/ (n)
ポンド
  joissakin maissa käytetyn rahayksikön nimi; Iso-Britannian punnan symboli on £

puntaroida /pˈuntarˌoida/ (v)
気に掛ける
  harkita

puola /pˈuola/ (n)
ポーランド語
  puolan kieli, Puolassa puhuttava länsi-slaavilainen kieli (kielitunnus: pl)

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (adj)
ポーランド
  Puolasta peräisin oleva tai Puolaan liittyvä

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (n)
ポーランド人
  pysyvästi Puolassa asuva henkilö

puoli /pˈuolɪ/ (adj)
半分
  ajanilmauksissa, yms.

puoli /pˈuolɪ/ (n)
側
  jonkin kokonaisuuden osa; toinen kahdesta; yksi useasta
  yhdyssanan osana ilmaisee kaksiosaisen kokonaisuuden toista puolta

puoliaika /pˈuolɪˌaika/ (n)
ハーフタイム
  eräissä urheilulajeissa peliajan puolisko, joista ensimmäinen jakso pelataan ennen taukoa ja toinen sen jälkeen

puoliintumisaika /pˈuolɪːntˌumɪsˌaika/ (n)
半減期
  alkuaineen tai sen isotoopin radioaktiiviseen hajoamiseen liittyvä kiinteä ajanjakso, jonka kuluttua radioaktiivisuus on laskenut puoleen

puolijohde /pˈuolɪjˌohde/ (n)
半導体
  kiinteä aine, joka sähkönjohtavuudeltaan sijoittuu eristeen ja johtimen välille; hyvin merkittäviä elektroniikan komponenttien raaka-aineita

puolijumala /pˈuolɪjˌumala/ (n)
半神
  henkilö, jonka toinen vanhemmista on jumala ja toinen ihminen

puolikas /pˈuolɪkas/ (n)
半分
  puoli, puolisko, toinen jonkin kokonaisuuden kahdesta osasta

puolikuiva /pˈuolɪkwˌiva/ (adj)
ミディアムドライ
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, kuivan ja puolimakean välissä

puolikuu /pˈuolɪkuː/ (n)
半月
  taivaalla auringon puoliksi valaisema Kuun kiekko

puolinuotti /pˈuolɪnˌuotːɪ/ (n)
二分音符
  ¹/₂-nuotti, kaksi ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa puolen tahdin pituinen nuotti

puolipiste /pˈuolɪpˌiste/ (n)
セミコロン
  välimerkki, joka erottaa kahta lausetta. Luetteloissa sitä käytetään luokkien välillä. Vastaava symboli ;

puolisko /pˈuolɪsko/ (n)
真ん中
  puoli, toinen jonkin kokonaisuuden kahdesta osasta

puoliso /pˈuolɪso/ (n)
伴侶
  mies (aviomies) tai vaimo

puolisuunnikas /pˈuolɪsˌuːnnɪkas/ (n)
台形
  nelikulmio, jossa on kaksi yhdensuuntaista sivua

puolisävelaskel /pˈuolɪsˌævelˌaskel/ (n)
半音
  pienen sekunnin sävelten välinen ero

puolivuosittainen /pˈuolɪvˌuosɪtːˌainen/ (adj)
半年ごと
  kaksi kertaa vuodessa tapahtuva

puolue /pˈuolue/ (n)
党
  yhteisten aatteiden kannattajien ja samoja poliittisia etuja tavoittelevien kansalaisten yhteenliittymä; poliittinen puolue

puolueettomuus /pˈuoluˌeːtːomuːs/ (n)
中庸
  se, että on puolueeton

puolukka /pˈuolukːa/ (n)
クランベリー
  kanervakasveihin kuuluva korkea ikivihreä varpu ()

puolustaa /pˈuolustaː/ (v)
守る, 防ぐ
  koettaa vastustaa jnk tahon hyökkäystä

puolustaja /pˈuolustˌaja/ (n)
ディフェンダー
  ihminen, joka puolustaa jotakuta tai jotakin; puolestapuhuja
  pallopeleissä kenttäpelaaja, jonka tehtävänä on torjua vastustajan hyökkäyksiä

puolustus /pˈuolustus/ (n)
防御
  puolustaminen ja sen toteutus

puomi /pˈuomɪ/ (n)
遮断機
  kulkuväylän sulkemiseen käytettävä, yleensä nouseva ja laskeva puu tai tanko

puoskari /pˈuoskarɪ/ (n)
もぐりの医者
  henkilö, joka harjoittaa lääketieteellistä tointa ilman voimassa olevaa lupakirjaa

puoti /pˈuotɪ/ (n)
店, ショップ, 小売店
  myymälä, kauppa, varsinkin pieni erikoisliike

puriini /pˈurɪːnɪ/ (n)
プリン
  toinen nukleiinihappojen emäsryhmistä, jota on adeniinissa ja guaniinissa

puristaa /pˈurɪstaː/ (v)
押す
  painaa tiiviiksi joka suunnasta

purje /pˈurje/ (n)
帆
  (merenkulku) purjealuksen mastoon kiinnitetty kangas, johon tuulen voima kohdistuu ja kuljettaa alusta

purjealus /pˈurjealus/ (n)
帆船
  purjeita käyttäen tuulen voimalla liikkuva alus

purjehtia /pˈurjehtˌia/ (v)
帆走
  liikkua vesillä purjeen tai purjeiden avulla

purjehtija /pˈurjehtˌija/ (n)
ヨット乗り
  henkilö, joka purjehtii purjeveneellä tai aluksella, purjehduksen harrastaja

purjehtiminen /pˈurjehtˌimɪnen/ (n)
帆走
  aluksen tai veneen kuljettaminen purjeeseen kohdistuvan tuulen avulla pitkin valittua reittiä halutulla tavalla

purjekangas /pˈurjekˌaŋŋas/ (n)
キャンバス
  purjeisiin käytettävä kangas

purjelentokone /pˈurjelˌentokˌone/ (n)
グライダー
  kevytrakenteinen ilmaa raskaampi ilma-alus, joka hinataan taivaalle ja joka liitää pitkiäkin matkoja

purjevene /pˈurjevˌene/ (n)
帆船
  purjelaivaa pienempi alus, joka kulkee tuulen voiman vaikuttaessa sen purjeisiin

purjosipuli /pˈurjosˌipulɪ/ (n)
葱
  purjo (Allium porrum), sipuli, jonka juuresta kasvaa lieriömäisesti pitkiä, leveitä lehtiä

purkaa /pˈurkaː/ (v)
キャンセルする
  saattaa pätemättömäksi (sopimus); lakkauttaa (yhtiö, yhdistys)
解読
  poistaa salaus, muuntaa salakielinen tieto salaamattomaksi

purkaus /pˈurkaus/ (n)
噴出
  purkautuminen

puro /pˈuro/ (n)
小川
  jokea pienempi vesiväylä, joka on suunnilleen 10 cm:stä pariin metriin leveä

purppura /pˈurpːura/ (n)
パープル
  väri violetin ja punaisen välillä; näkvyän valon kirjoon kuulumaton, sen lyhyt- ja pitkäaaltoisen säteilyn yhteisvaikutuksesta aistittava väri

purppurakruunumaluri /pˈurpːurˌakruːnˌumalˌurɪ/ (n)
ホオグロオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

purra /pˈurra/ (v)
噛む
  puristaa hampailla

pursottaa /pˈursotːaː/ (v)
スクイズ
  puristaa jotakin ainetta suuttimen läpi, jolloin aine saa suulakkeen mukaisen muodon

purukumi /pˈurukˌumɪ/ (n)
チューインガム, ガム
  pureskeltavaksi tarkoitettu makeinen, jota ei ole tarkoitus niellä

pusakka /pˈusakːa/ (n)
ジャンパー
  lyhyt, usein vain vyötäisille ulottuva päällyspusero

pusero /pˈusero/ (n)
ブラウス
  ylävartalon ylle puettava yleensä vain vyötäröön saakka ulottuva vaatekappale

puskaradio /pˈuskarˌadɪo/ (n)
噂
  nimitys huhujen, kuulopuheen, juorujen kautta tapahtuvalle tiedon leviämiselle

puskuri /pˈuskurɪ/ (n)
バンパー
  auton tai muun ajoneuvon osa, jonka on tarkoitus ottaa ensimmäisenä vastaan törmäyksessä ja vaimentaa sitä
バッファ
  muistialue, jossa varastoidaan dataa sen käsittelyä tai eteenpäin lähettämistä varten

puskurivaltio /pˈuskurɪvˌaltɪo/ (n)
中間国
  kahden valtion välissä sijaitseva, tavallisesti niitä sotilaallisesti heikompi valtio, joka sijaintinsa avulla vähentää näiden valtioiden välisten sotilaallisten selkkausten mahdollisuutta

pussata /pˈussata/ (v)
キス
  antaa pusu, erityisesti suuteluun verrattuna lyhytaikaisesti ja usein muualle kuin suulle

pussi /pˈussɪ/ (n)
袋
  joustavaseinämäinen säiliö, joka on tehty esimerkiksi muovista, voimapaperista tai kankaasta

pussieläin /pˈussielæin/ (n)
有袋類
  jokin osaluokan nisäkkäistä, jotka elättävät vastasyntyneitä poikasiaan vatsassa olevassa ihopoimussa, jonka sisällä nisät ovat

pussikaniini /pˈussɪkanˌiːnɪ/ (n)
ミミナガバンディクート
  eräs pussieläin, joka on noin kaniinin kokoinen ja pitkäkorvainen, -suku

pussimuurahaiskarhu /pˈussɪmˌuːrahˌaiskarhu/ (n)
袋蟻食
  eräs Australiassa elävä pussieläin ()

pussimäyrä /pˈussɪmˌæyræ/ (n)
バンディクート
  eräitä Australiassa ja Uudessa-Guineassa eläviä pussieläimiä (-heimo)

pussinperä /pˈussɪmpˌeræ/ (n)
行き止まり
  umpikuja; tie tai katu, jonka päässä on käännöspaikka

putiikki /pˈutɪːkːɪ/ (n)
ブティック
  pieni myymälä

putka /pˈutka/ (n)
監獄
  lyhytaikaista henkilön talteenottoa varten tarkoitettu, usein poliisiasemalla sijaitseva säilö

putki /pˈutkɪ/ (n)
管
  tavallisesti poikkileikkaukseltaan pyöreä, tasapaksu ja molemmista päistä avoin kappale

putkimies /pˈutkɪmies/ (n)
配管工
  ammattilainen, joka korjaa ja huoltaa rakennusten lämpö-, vesi- ja ilmastointijärjestelmiä ja -laitteita

puu /pˈuː/ (n)
木, 樹木
  puuvartinen, pensasta suurempi kasvi
  kytketty, syklitön tietorakenne

puuaines /pˈuːaines/ (n)
木
  (puutavara) mekaanisesti tai kemiallisesti jalostettava puuraaka-aine

puuha /pˈuːha/ (n)
使役
  askare, homma, tekeminen, touhu; hanke, aie

puuhiili /pˈuːhɪːlɪ/ (n)
木炭
  puun hiiltyessä, vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine

puujalka /pˈuːjalka/ (n)
竹馬
  (alkujaan puinen) pareittain käytettävä väline, jolla voi kulkea tavallista korkeammalla; puujalat

puukottaa /pˈuːkotːaː/ (v)
刺す
  lyödä tai viiltää henkilöä vahingoittamistarkoituksessa puukolla tai muulla teräaseella

puulajipuisto /pˈuːlajˌipwɪsto/ (n)
森林公園
  puistoalue, jolle on istutettu pääosin erilaisia puulajeja

puuleopardi /pˈuːleopˌardɪ/ (n)
ウンピョウ
  puutiikeri, (), isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji

puuma /pˈuːma/ (n)
ピューマ
  Amerikassa elävä suurikokoinen kissaeläin (), jolla on keltainen turkki
  (kuvaannollinen) vanhempi nainen, joka hakee nuorempaa miesseuraa, yleisesti vanhempi seksikäs nainen

puunkuori /pˈuːŋkuorɪ/ (n)
樹皮
  kookkaan puuvartisen kasvin rungon ja oksien mantoa, jälttä ja nilaa peittävä solukko, parkki

puuro /pˈuːro/ (n)
ポリッジ
  jostakin viljasta maidon tai veden kanssa keittämällä valmistettu velliä kiinteämpi ruoka

puuseppä /pˈuːsepːæ/ (n)
大工
  ainespuun käsittelyn ammattilainen, joka tekee puusta erilaisia esineitä sekä korjaa ja entisöi

puuta /pˈuːta/ (n)
プード
  vanha venäläinen painomitta, 40 leiviskää, 16,38 kg

puutarha /pˈuːtarha/ (n)
庭園, 庭
  puilla, pensailla ja kukkaistutuksilla koristeltu rauhallinen ulkoalue, jossa usein tuotetaan koristekasvien lisäksi juureksia ja vihanneksia. Suomessa kasvukauden pidentämiseksi on käytetty kasvilavaa taimien kasvatukseen. Kaupallisesti toimivaa puutarhaa nimitetään kauppapuutarhaksi.

puutarhanhoito /pˈuːtarhˌanhoito/ (n)
ガーデニング
  koriste- ja hyötykasvien kasvattamista pienessä määrin

puutarhuri /pˈuːtarhˌurɪ/ (n)
園丁
  puutarhatalouden perustutkinto

puutavara /pˈuːtavˌara/ (n)
木材
  puusta, erityisesti puun rungosta, saatavan raaka-aineena ja kaupallisena tuotteena käytettävän puuaineen yleisnimitys

puute /pˈuːte/ (n)
不足
  kova tarve; se, että jotakin ei ole

puuterilumi /pˈuːterˌilumɪ/ (n)
粉雪
  vastasatanut, irtonainen, tiivistymätön lumi, jollaista muodostuu yleensä tyynellä ilmalla ja kovalla pakkasella

puutiainen /pˈuːtɪˌainen/ (n)
だに
  punkkeihin kuuluva kahdeksanjalkainen verta imevä eläin, joka saattaa purressaan levittää tauteja

puutomaatti /pˈuːtomˌaːtːɪ/ (n)
タマリロ
  koppisiemenisiin kuuluva koisokasvi

puuttua /pˈuːtːua/ (v)
欠く
  olla poissa jostakin ja aiheuttaa siten sen vajavaisuus
  olla olematta jollakin/jollakulla ja aiheuttaa siten sille puute tai tarve

puuvilla /pˈuːvɪlla/ (n)
綿, コットン
  malvakasveihin (Gossypium) lukeutuva yksi- tai monivuotinen ruoho. Hyötykasveina käytettyjä lajeja on useita.

pyhiinvaellus /pˈyhɪːnvaˌellus/ (n)
巡礼
  uskonnollinen matka pyhänä pidettyyn paikkaan

pyhiinvaeltaja /pˈyhɪːnvaˌeltaja/ (n)
巡礼者
  pyhiinvaelluksen tekijä

pyhimys /pˈyhɪmys/ (n)
聖人
  pyhänä pidetty henkilö

pyhä /pˈyhæ/ (adj)
神聖
  uskonnoissa Jumalalle tai jumalille erotettu

pyhä /pˈyhæ/ (n)
休日
  pyhäpäivä; sunnuntai

pyhäinpäivä /pˈyhæimpˌæivæ/ (n)
諸聖人の日
  kirkollinen juhlapyhä jolloin muistetaan vainajia ja kirkon pyhiä. Suomessa ja Ruotsissa lokakuun 31. ja marraskuun 6. päivän välinen lauantai, katolisissa maissa marraskuun 1. päivä, ja ortodokseilla ensimmäinen helluntain jälkeinen sunnuntai

pyhäkkö /pˈyhækːø/ (n)
神社
  pyhättö, temppeli tai palvontapaikka, joka on rakennettu säilyttämään kristinuskon pyhäinjäännöstä

pyhäpäivä /pˈyhæpˌæivæ/ (n)
休日
  sunnuntaiksi tai muuksi viikonpäiväksi osuva kirkollinen juhlapäivä; päivä joka pyhitetään

pyjama /pˈyjama/ (n)
パジャマ
  väljä yöasu, johon kuuluu housut ja paita

pykälämerkki /pˈykælæmˌerkːɪ/ (n)
節記号
  symboli §, erityisesti lakiteksteissä käytetty merkki

pylly /pˈylly/ (n)
お尻
  takapuoli

pyloni /pˈylonɪ/ (n)
パイロン
  muinaisen Egyptin temppelin sisäänkäyntiä reunustava, kapeneva torni, porttitorni

pylväsdiagrammi /pˈylvæsdɪˌaɡrammɪ/ (n)
棒グラフ
  kaavio, jossa tieto on esitetty pystysuuntaisilla palkeilla, joiden alat tai korkeudet kuvaavat frekvenssiä

pyramidi /pˈyramˌidɪ/ (n)
ピラミッド
  pohjaltaan neliömäinen, sivuiltaan kolmiomainen, sileä- tai porrastettu huippua kohti kapeneva kivirakennelma, jossa yleensä on sisätiloja

pyrimidiini /pˈyrɪmɪdˌiːnɪ/ (n)
ピリミジン
  toinen nukleiinihappojen emäsryhmistä, jota on sytosiinissa, tymiinissä ja urasiilissa

pyrintö /pˈyrɪntø/ (n)
追求
  (yleensä monikossa) riento, pyrkimys, harrastus

pyrkiä /pˈyrkɪæ/ (v)
目指す
  yrittää päästä johonkin tavoitteeseen

pyromaani /pˈyromˌaːnɪ/ (n)
放火魔
  tuhopolttaja, henkilö, joka on häiriytyneesti viehtynyt tulipaloihin ja niiden sytyttelyyn

pyrstö /pˈyrstø/ (n)
尾部
  erityisesti selkäjänteisten, kuten kalojen, lintujen ja useiden sammakkoeläinten ruumiin takapäässä olevan pidentymän nimitys, joka häntää vastaavana ruumiinosana mm. helpottaa liikkumista

pyrstötiainen /pˈyrstøtɪˌainen/ (n)
エナガ
  huomiota herättävän pitkäpyrstöinen pikkulintu ()

pyruvaatti /pˈyruvˌaːtːɪ/ (n)
焦性葡萄酸塩
  palorypälehapon suola tai esteri

pyry /pˈyry/ (n)
吹雪
  tiheä lumisade

pysty /pˈysty/ (adj)
垂直
  ylös- tai alaspäin suuntautuva, vertikaalinen

pystykorva /pˈystykˌorva/ (n)
スピッツ
  mikä tahansa koirarotu, jolle ovat ominaisia pystyssä olevat, kolmionmuotoiset korvat

pystysuuntainen /pˈystysˌuːntainen/ (adj)
垂直
  asennoltaan pystytason suuntainen

pysyvyys /pˈysyvyːs/ (n)
永久
  se, että on pysyvä

pysyvästi /pˈysyvˌæstɪ/ (adv)
ずっと
  siten, että tekoa ei voi kumota; peruuttamattomasti

pysyä /pˈysyæ/ (v)
残る
  jäädä jhk paikkaan tai olotilaan, olla lähtemättä jstk

pysäkki /pˈysækːɪ/ (n)
停留所
  joukkoliikenteen kulkuneuvojen pysähtymispaikka matkustajien ottamista ja jättämistä varten

pysäköintimittari /pˈysækˌøintɪmˌitːarɪ/ (n)
パーキングメーター
  pysäköintialueella tai -ruudun läheisyydessä oleva laite, josta voi ostaa pysäköintiaikaa ja joka näyttää jäljellä olevan pysäköintiajan

pyton /pˈyton/ (n)
ニシキヘビ, 錦蛇
  Afrikassa ja Aasiassa elävien jättikäärmeiden alaheimoon kuuluva muniva käärmelaji

pyydys /pˈyːdys/ (n)
肩章
  kalojen, riistan tai petojen pyydystämiseen käytettävä väline tai laite

pyydystää /pˈyːdystæː/ (v)
捕まる
  pyytää, ottaa kiinni jotakin; metsästää, saalistaa

pyyhekumi /pˈyːhekˌumɪ/ (n)
消しゴム
  väline, jolla voi pyyhkiä pois lyijykynän jäljen

pyyheliina /pˈyːhelˌiːna/ (n)
タオル
  kuivaamiseen käytettävä yl. kankainen pyyhe

pyyhkiä /pˈyːhkɪæ/ (v)
拭く
  poistaa likaa pinnalta hankaamalla tai kevyesti painamalla yleensä tekstiilistä esinettä sen päällä
抹消
  poistaa kynänjälkeä piirtopinnalta; kumittaa

pyykkipoika /pˈyːkːɪpˌoika/ (n)
洗濯挟み
  nipistin, jonka avulla ripustetaan pesty pyykki kuivumaan narulle

pyyntö /pˈyːntø/ (n)
依頼
  toivomus, joka esitetään jollekulle

pyytää /pˈyːtæː/ (v)
頼む
  esittää pyyntö, anoa, kehottaa tekemään jotakin tai pyytää palvelusta tai esinettä

pyytää anteeksi /pˈyːtæː ˈanteːksɪ/ (v)
詫びる
  esittää anteeksipyyntö

pyökki /pˈyøkːɪ/ (n)
ぶな
  euroopanpyökki, kasvuvyöhykkeellään hyvin kookkaaksi kasvava jalo lehtipuu ()

pyöreä /pˈyøreæ/ (adj)
丸い
  ympyrän muotoinen, pallomainen

pyörittää /pˈyørɪtːæː/ (v)
丸める
  saada pyörimään

pyöriäinen /pˈyørɪˌæinen/ (n)
ネズミイルカ
  pyöriäisten heimon () valas

pyörre /pˈyørre/ (n)
渦
  nesteen tai kaasun nopeasti kiertävä virtaus

pyörteisyys /pˈyørteisyːs/ (n)
乱流
  kaasujen ja nesteiden epästationaarisissa tai ei laminaarisissa virtauksissa esiintyvää vaikeasti hallittavaa ominaispiirrettä kuvaava suure

pyörtyä /pˈyørtyæ/ (v)
失神
  menettää tajuntansa hetkeksi ja kaatua

pyörä /pˈyøræ/ (n)
車輪
  keskelle kiinnitetyn akselin ympäri pyörivä mekaaninen laite

pyöräillä /pˈyøræillæ/ (v)
自転車に乗る
  ajaa polkupyörällä

pyöräily /pˈyøræily/ (n)
サイクリング
  polkupyörällä liikkuminen, polkupyöräily
  polkupyörällä ajettavat kilpailut

pyörätuoli /pˈyørætˌuolɪ/ (n)
車椅子
  liikuntavammaisen liikkumavälineenä käytettävä tuoli, jossa on pyörät

pyöröovi /pˈyørøˌovɪ/ (n)
回転ドア
  yleensä pariovi, jonka yhteen kytketyt puoliskot kiertävät oviaukon puoliväliin sijoitetun pystyakselin ympäri muodostaen sisäänmeno- ja poistumisoven

pyöveli /pˈyøvelɪ/ (n)
死刑執行人
  kuolemanrangaistuksen toimeenpanija; teloittaja, mestaaja

pyöveliaratti /pˈyøvelˌiarˌatːɪ/ (n)
クロズキンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pähkinä /pˈæhkɪnæ/ (n)
堅果
  kuiva, aukeamaton hedelmä, joka sisältää vain yhden siemenen. Kaupallisesti ja arkikielessä nimitetään muunkin laisia kovia syötäviä paljon rasvaa ja valkuaista sisältäviä hedelmiä tai sellaisen osia pähkinöiksi.

pähkinänkuoressa /pˈæhkɪnˌæŋkuorˌessa/ (adv)
つまりは
  olennaisin tiivistettynä; lyhyesti ja ytimekkäästi

pähkinäpensas /pˈæhkɪnæpˌensas/ (n)
セイヨウハシバミ
  euroopanpähkinäpensas, korkeakasvuinen pensas (); hedelmä on pähkinä, joka kypsyy kasvukauden päättyessä

pähkinäpuu /pˈæhkɪnæpuː/ (n)
クルミ
  jalopähkinöihin (Juglans) kuuluvia kasveja, joissa kasvaa pähkinöitä

päihde /pˈæihde/ (n)
ドラック
  päihtymistarkoitukseen käytettävä huume, lääke tai muu valmiste

päihittää /pˈæihɪtːæː/ (v)
勝つ
  voittaa kilpailussa, kukistaa

päinvastoin /pˈæinvastoin/ (adv)
それどころか
  vastakkaisella tavalla (kuin aiemmin ilmaistu)

päivittäin /pˈæivɪtːæin/ (adv)
毎日
  jokaisena päivänä, joka päivä

päivittäinen /pˈæivɪtːˌæinen/ (adj)
毎日の
  sellainen, joka esiintyy, tapahtuu, toistuu tms. jokaisena päivänä; jokaiseen päivään kuuluva, jokapäiväinen

päivittää /pˈæivɪtːæː/ (v)
アップデート
  korvata vanhentunut tietokoneohjelma ajantasaisella versiolla

päivitys /pˈæivɪtys/ (n)
アップデート
  ajan tasalle saattaminen

päivystys /pˈæivystys/ (n)
使役
  toimintavalmius, odotteleminen; valmius vastaanottaa sovitunlaisia tehtäviä

päivä /pˈæivæ/ (n)
日, 昼
  valoisa aika vuorokaudesta, aamun ja illan välissä
  (arkikieltä) vuorokausi

päiväkirja /pˈæivækˌirja/ (n)
日記
  henkilökohtainen muistikirja merkittävien tapahtumien muistiin merkitsemiseksi

päiväkoti /pˈæivækˌotɪ/ (n)
幼稚園
  lastentarha; paikka, jossa lastenhoitajat hoitavat ryhmää lapsia vanhempien ollessa töissä

päivällinen /pˈæivællɪnen/ (n)
夕食
  ateria, joka syödään yleensä iltapäivällä klo 16–19, vuorokauden toinen pääateria lounaan jälkeen

päivämäärä /pˈæivæmˌæːræ/ (n)
日付
  kalenterin mukainen ajankohta, päivän aikamäärä ()

päivänkorento /pˈæivæŋkorˌento/ (n)
蜉蝣
  päivänkorentojen lahkon () hyönteisiä

päivänseisaus /pˈæivænsˌeisaus/ (n)
冬至
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Kravun tai Kauriin kääntöpiirillä

päiväntasaaja /pˈæivæntasˌaːja/ (n)
赤道
  Maan ekvaattori

päiväntasaus /pˈæivæntasaus/ (n)
分点
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Maan päiväntasaajalla

päiväsaika /pˈæivæsˌaika/ (n)
昼間
  päiväinen aika, päiväaika

pässi /pˈæssɪ/ (n)
牡羊
  urospuolinen lammas

pää /pˈæː/ (n)
頭, 頭部
  kehon osa, jossa yleensä sijaitsevat aivot, silmät, korvat, suu ja nenä

pääasiallinen /pˈæːasɪˌallɪnen/ (adj)
主
  sellainen, joka on pääasiana

päähine /pˈæːhɪne/ (n)
ヘッドギア
  päässä pidettävä vaatekappale, suoja tai koriste, esimerkiksi hattu tai kruunu

päähuivi /pˈæːhwɪvɪ/ (n)
ショール
  päässä pidettävä huivi

pääilmansuunta /pˈæːɪlmˌansuːnta/ (n)
方角
  ilmansuunta, joka on yksi neljästä pääasiallisesta ilmansuunnasta, jotka ovat suhteessa toisiinsa 90 asteen kulmissa

pääjakso /pˈæːjakso/ (n)
樹幹
  eliöiden tieteellisen luokittelun toiseksi ylin taso

pääjalkainen /pˈæːjalkˌainen/ (n)
頭足類
  (eläintiede) pelkästään meressä elävien pääjalkaisten (Cephalopoda), toisen nilviäisten pääjakson kahdeksasta (8) luokasta, edustaja. Lähes kaikki nykyiset pääjalkaiset (n. 99 %) kuuluvat mustekalojen alaluokkaan (Coleoidea) ja loput luetaan helmiveneiden alaluokkaan (Nautiloidea)

pääkaupunki /pˈæːkaupˌuŋkɪ/ (n)
首都, 都
  itsenäisen valtion hallinnollinen keskus

pääkirjoitus /pˈæːkɪrjˌoitus/ (n)
社説
  sanoma- ja aikakauslehden aloitussivulla sijaitseva, päätoimittajan hyväksymä mielipidekirjoitus, joka kertoo lehden kannan ajankohtaiseen aiheeseen

pääkonttori /pˈæːkontːˌorɪ/ (n)
本社
  strategisesti sijoitettu keskuskonttori, joka toimii yrityksen ja sen konttoriverkoston hallintokeskuksena; myös kyseinen toimistorakennus

päälaki /pˈæːlakɪ/ (n)
頭頂
  ihmisen tai eläimen pään ylin, kaareva osa; pään lakipiste

päälause /pˈæːlause/ (n)
主節, 主文
  lause, joka ilmaisee yhden kokonaisen ajatuksen ja sisältää yleensä predikaatin ja subjektin; voi esiintyä itsenäisenä ja näin muodostaa kirjoituksessa yksinäänkin virkkeen

päällikkö /pˈæːllɪkːø/ (n)
長
  työpaikalla yksikön johtaja

päällystakki /pˈæːllystˌakːɪ/ (n)
コート
  pikkutakin ja muiden ylävartaloa peittävien vaatteiden päällä käytettävä takki

päällystää /pˈæːllystæː/ (v)
関係する
  laittaa pysyvästi jonkin päälle jotakin

päällä /pˈæːllæ/ (adv)
inai
  jnk pinnalla, yläpuolella koskettaen sitä

pääluokka /pˈæːluokːa/ (n)
態
  prdoduktiivinen rakenne, jolla muutetaan verbin tai lauseen argumenttirakennetta ja valenssia, suomessa verbien taivutusluokka, joka kertoo siitä tunnetaanko tekijä

päälävistäjä /pˈæːlævˌistæjæ/ (n)
主対角
  neliömatriisin alkiot, jotka ovat suoralla matriisin vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan

pääministeri /pˈæːmɪnˌisterɪ/ (n)
首相
  valtion hallituksen johtaja

päämäärä /pˈæːmæːræ/ (n)
終わり
  tavoite, tarkoitus

päänsärky /pˈæːnsærky/ (n)
頭痛
  pääkipu, päässä tuntuva särky ja kipu

pääoma /pˈæːoma/ (n)
資本
  (kansantaloustiede) reaalipääoma; yksi kolmesta tuotannontekijästä maan ja työn ohella; esimerkiksi tuotannontekijänä käytettävä rakennus tai kone
  (liiketaloustiede) finanssipääoma; raha ja vastaavat välineet

pääosa /pˈæːosa/ (n)
パート
  suuri enemmistö

pääri /pˈæːrɪ/ (n)
華族
  ylhäisaatelin jäsen Britanniassa

päärme /pˈæːrme/ (n)
裾
  vaatteen tai kankaan kaksinkertaiseksi taitettu ja yhteen ommeltu reuna

pääruoka /pˈæːruoka/ (n)
メインコース
  usean ruokalajin ateriassa tyypillisesti aterian keskellä syöty raskain ruokalaji

päärynä /pˈæːrynæ/ (n)
梨
  tarhapäärynä, hedelmäpuuna viljelty ruusukasvien heimon puu (Pyrus communis), joka on läheistä sukua omenapuulle
  päärynäpuun hedelmä

pääsihteeri /pˈæːsɪhtˌeːrɪ/ (n)
書記長
  eräiden järjestöjen tai puolueiden korkein toimeenpaneva asema; siinä oleva henkilö

pääsiäinen /pˈæːsɪˌæinen/ (n)
復活祭, 聖大パスハ
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen muistoksi

pääsiäismuna /pˈæːsɪˌæismuna/ (n)
イースター・エッグ
  koristeltu muna, joita annetaan lahjaksi pääsiäisenä; munan sisällä on usein yllätys

pääsiäispupu /pˈæːsɪˌæispupu/ (n)
イースターバニー
  kuvitteellinen jänis, joka tuo lapsille suklaamunia pääsiäisenä.

pääsky /pˈæːsky/ (n)
つばくろ
  laajalle levinneen, noin 75 lajin varpuslintuheimon, pääskyjen (Hirundinidae), jäsen. Heimoon kuuluu kolme Suomessa pesivää lajia: haarapääsky, räystäspääsky ja törmäpääsky

päästä /pˈæːstæ/ (v)
伝えおおせる
  saavuttaa jokin paikka, onnistua tulemaan jnnk

päästä läpi /pˈæːstæ lˈæpɪ/ (v)
合格
  suorittaa hyväksytysti

päästäinen /pˈæːstæinen/ (n)
トガリネズミ
  mikä tahansa päästäisten heimoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai semmoisen yksilö

pääsykoe /pˈæːsykˌoe/ (n)
入学試験
  koe opiskelijavalinnassa uusien opiskelijoiden lukumäärän karsimiseksi ja opiskelija-aineksen tietyn tason varmistamiseksi

pääte /pˈæːte/ (n)
ターミナル
  tietokoneen käyttölaite, yksinkertainen syöttö- ja tulostuslaite, joka on kytketty keskustietokoneeseen kaapelin tai verkon välityksellä, nykyisin usein näyttöpääte; myöhemmin pääte-emulaattori eli pääteohjelma
接尾辞
  sanan loppuun lisättävä aines; sijapääte, jokin muu taivutuspääte tai johdospääte, tai mikä tahansa sanan lopusta tunnistettava osa

päätellä /pˈæːtellæ/ (v)
推量する
  tehdä johtopäätös

päätepiste /pˈæːtepˌiste/ (n)
チーフ
  ääripää, loppupää, reitin tms. loppupiste, matkan pää

pääteviiva /pˈæːtevˌiːva/ (n)
セリフ
  eräissä kirjasinlajeissa kirjainmerkin osien päässä esiintyvä poikittainen viiva

päätoimittaja /pˈæːtoimˌitːaja/ (n)
編集長
  julkaisun vastaava toimittaja, joka vastaa pääkirjoituksista ja kantaa oikeudellisen vastuun sisällöstä

päättyä /pˈæːtːyæ/ (v)
終わる
  tulla loppuunsa

päättää /pˈæːtːæː/ (v)
決める
  tehdä päätös
打ち切る
  viedä loppuun, saattaa loppuun, lopettaa

pääty /pˈæːty/ (n)
到達点
  pitkänomaisen rakennuksen lyhyempi sivu tai sivu, jonka yläosa rajautuu kattoon kolmiomaisena

päätöksenteko /pˈæːtøksˌenteko/ (n)
意思決定
  henkinen toiminta jostain asiasta päättämiseksi

päätös /pˈæːtøs/ (n)
決定
  pohdinnan tuloksena syntyvä vakuuttuminen jonkin asian tekemisestä; hallinnollisesti tehty ratkaisu

pölkky /pˈølkːy/ (n)
まな板
  puupölkky, pölli, tukin tai hirren katkaistu osa erityisesti asetettuna pystyyn alustaksi
  alusta, jolle teloitettavan kaula asetetaan katkaistavaksi

pöllö /pˈøllø/ (n)
梟, フクロウ
  Strigidae-heimoon kuuluvia öisin liikkuvia petolintuja, jotka tunnistaa suuresta päästä, lyhyestä kaulasta ja koukkumaisesta nokasta

pöly /pˈøly/ (n)
ほこり
  hyvin hienojakoinen aine, jolle ilmassa leijuminen on ominaista

pölyinen /pˈølyinen/ (adj)
ほこりっぽい
  pölyn peittämä

pölynimuri /pˈølynˌimurɪ/ (n)
掃除機
  siivoukseen käytettävä sähkölaite, joka imee sisäänsä pölyä ja roskia

pölypyörre /pˈølypˌyørre/ (n)
ダストデビル
  nouseva ilmapyörre, johon on sekoittunut pölyä

pörssi /pˈørssɪ/ (n)
証券取引所
  julkinen kauppapaikka kaupankäynnin kohteen, erityisesti arvopapereiden, ostamista ja myymistä varten; rakennus jossa se toimii

pötsi /pˈøtsɪ/ (n)
ミノ
  märehtijän ensimmäinen maha

pöytä /pˈøytæ/ (n)
テーブル, 机
  huonekalu, jossa on jalkojen varassa seisova taso työntekoa, lukemista, syömistä yms. varten

pöytälaatikko /pˈøytælˌaːtɪkːo/ (n)
引き出し
  kirjoituspöytään tai muuhun pöytään kuuluva vetolaatikko

pöytäliina /pˈøytælˌiːna/ (n)
テーブルクロス
  pöydän päälle asetettava liina, joka suojaa pöydänkantta

pöytäsuola /pˈøytæsˌuola/ (n)
食塩
  ruokapöydässä tarjolla pidetty ruokasuola

pöytätennis /pˈøytætˌennɪs/ (n)
卓球
  peli, jossa lyödään palloa pöydällä olevan verkon yli vastustajalle

quenya /kˈuenˌya/ (n)
クウェンヤ
  eräs J. R. R. Tolkienin kehittämä, ja hänen tarinoissaan esiintyvä, keinotekoinen kieli (kielikoodi: qya)

raaja /rˈaːja/ (n)
手足
  selkärankaisten ja niveljalkaisten parillinen nivelikäs uloke, jota käytetään tarttumiseen tai liikkumiseen

raaka /rˈaːka/ (adj)
生
  sellainen, joka ei ole vielä kypsynyt, kypsymätön

raaka-aine /rˈaːkaˈaine/ (n)
原料
  luonnonvara tai puolivalmiste, mistä jalostetaan erilaisia tuotteita

raakaöljy /rˈaːkaˌøljy/ (n)
原油
  jalostamaton, maasta sellaisenaan saatava maaöljy

raamattu /rˈaːmatːu/ (n)
虎の巻
  iso kirja, etenkin kattavista, ohjekirjoista käytetty sanonta

raamatullinen /rˈaːmatˌullɪnen/ (adj)
聖書
  sellainen, joka liittyy Raamattuun, on Raamatussa tai Raamatusta peräisin

raapia /rˈaːpɪa/ (v)
引っ掻く
  vetää tai hangata jollakin terävällä jotakin pintaa jälkiä jättäen, naarmuttaen

raatihuone /rˈaːtɪhˌuone/ (n)
市役所
  julkinen rakennus, jossa kaupunginraati eli -hallitus kokoontui

raato /rˈaːto/ (n)
死肉
  kuollut, hajoava eläimen ruumis

rabbi /rˈabːɪ/ (n)
ラビ
  juutalainen lainoppinut, alun perin juutalaisen uskon ja lain opettaja ja tulkitsija ja tuomari, joka voi nykyisin myös toimia jumalanpalveluksissa ja edustaa juutalaista seurakuntaa

rabbiini /rˈabːɪːnɪ/ (n)
ラビ
  juutalaisen seurakunnan hengellinen johtaja, Talmudin tuntija

rabies /rˈabies/ (n)
狂犬病
  rhabdo-RNA-viruksen aiheuttama aivotulehdukseen johtava virusinfektio, joka leviää syljen, esim. eläimen pureman välityksellä. Jokainen yritys juoda vettä tai muuta nestettä aiheuttaa nielun lihaksissa erittäin kivuliaan kouristuksen.

radeeraus /rˈadeːraus/ (n)
エッチング
  etsauksen vanhentunut nimitys, radeeramalla valmistettu taideteos

radiaani /rˈadɪˌaːnɪ/ (n)
ラジアン
  SI-järjestelmän mukainen absoluuttinen tasokulman mittayksikkö. Radiaanin tunnus on rad.

radikaali /rˈadɪkˌaːlɪ/ (n)
抜本的
  laittomuudet tai väkivallan hyväksyvä aktivisti; äärimmäisyysmies, äärimmäisyysihminen

radikaalinen /rˈadɪkˌaːlɪnen/ (adj)
徹底的
  kielen juuren avulla tuotettava

radikaalisti /rˈadɪkˌaːlɪstɪ/ (adv)
そもそも
  radikaalilla tavalla

radikalismi /rˈadɪkalˌismɪ/ (n)
急進主義
  äärisuunta, joka tavoittelee läpikotaista muutosta tai uudistusta

radio /rˈadɪo/ (n)
ラジオ
  radioaaltoja lähettävä ja vastaanottava laite tai laitteisto, jota käytetään viestinnässä ja joukkotiedotuksessa

radioaalto /rˈadɪoˌaːlto/ (n)
電波
  taajuusalueen 3 Hz – 300 GHz sähkömagneettista säteilyä, jota käytetään radiolähetyksen välittämiseen

radioaktiivinen /rˈadɪoˌaktɪːvɪnen/ (adj)
放射性
  sellainen, jossa esiintyy radioaktiivisuutta

radioaktiivisuus /rˈadɪoˌaktɪːvɪsuːs/ (n)
放射能
  luonnonilmiö, jossa tiettyjen alkuaineiden atomit hajoavat spontaanisti säteilyä vapauttaen

radioamatööri /rˈadɪˌoamatˌøːrɪ/ (n)
大根
  radioamatööritutkinnon suorittanut henkilö, jonka tarkoituksena on pitää radioyhteyksiä toisten radioamatöörien kanssa

radioasema /rˈadɪˌoasˌema/ (n)
ラジオ放送局
  yhtiö tai vastaava toimija, joka toimittaa ja lähettää radio-ohjelmaa

radiografia /rˈadɪˌoɡrafˌia/ (n)
レントゲン写真術
  kuvaus käyttäen hyväksi gamma-, neutroni- tai röntgensäteilyä, röntgenkuvaus

radioisotooppi /rˈadɪˌoisotˌoːpːɪ/ (n)
放射性同位体
  radioaktiivinen isotooppi

radiologi /rˈadɪˌoloɡɪ/ (n)
放射線科医
  radiologian tuntija, tutkija tai siihen radiologiaan erikoistut lääkäri

radiologia /rˈadɪˌoloɡˌia/ (n)
放射線学
  lääketieteen haara, missä tutkitaan ja sovelletaan ionisoivaa säteilyä ja sen vaikutuksia kuvauksiin ja sädehoitoon

radioteleskooppi /rˈadɪˌotelˌeskoːpːɪ/ (n)
電波望遠鏡
  radiotähtitieteen teleskooppi, jolla havainnoidaan avaruuden radiolähteitä radiosäteilyn aallonpituuksilla

radiovastaanotin /rˈadɪovˌastaːnotɪn/ (n)
rajio
  radiolähetysten vastaanottamiseen käytettävä laite, arkikielessä radio, jossa antennin kautta saatu radiosignaali vahvistetaan ja siitä erotetaan siirretty informaatio, esimerkiksi ääni

radium /rˈadium/ (n)
ラジウム
  maa-alkalimetalleihin kuuluva radioaktiivinen alkuaine, tunnus Ra

radon /rˈadon/ (n)
ラドン
  jalokaasu, alkuaine Rn

rae /rˈae/ (n)
雹
  taivaalta raesateessa satava pala jäätä

raejuusto /rˈaejˌuːsto/ (n)
コッテージチーズ
  pehmeä ja ryynimäinen kypsyttämätön juusto

raha /rˈaha/ (n)
お金, 貨幣, 金
  vaihdon väline, jota voi vaihtaa hyödykkeisiin eli palveluihin ja tavaroihin ja jota käytetään arvon ja hinnan mittana

rahallinen /rˈahallɪnen/ (adj)
貨幣
  rahana arvioitu tai maksettu

rahankeräys /rˈahaŋkeræys/ (n)
ファンドレイジング
  rahan keräämiseen jotakin varten tähtäävä toiminta

rahanpesu /rˈahampˌesu/ (n)
マネロン, 資金洗浄
  rikoksilla hankitun rahan naamiointi laillisista lähteistä saaduksi

rahapaja /rˈahapˌaja/ (n)
造幣局
  laitos joka lyö kolikoita; nykyään toimenkuvaan kuuluu myös seteleiden painaminen

rahasto /rˈahasto/ (n)
基金
  epäitsenäinen säätiö; henkilön, yhteisön tai yrityksen perustama pääoma, joka lahjoittaa siihen luovutettua varallisuutta ja sen tuottoa rahaston perustajan määrittelemään tarkoitukseen

rahaton /rˈahaton/ (adj)
すっからかん
  sellainen, jolla ei ole rahaa, vailla rahaa oleva

rahayksikkö /rˈahaˌyksɪkːø/ (n)
通貨単位
  valtion alueella käytettävä virallinen rahan yksikkö

rahka /rˈahka/ (n)
クォークチーズ
  maitorahka – hapatetusta maidosta valmistettu massa, josta hera on lähes kokonaan poistettu

rahoittaa /rˈahoitːaː/ (v)
融資
  antaa rahoitusta jonkun käytettäväksi tai jonkin käyttöön, tavallisesti korvausta vastaan

rahoitus /rˈahoitus/ (n)
融資
  tuotantoon tai kulutukseen tarvittava pääoma
ファイナンス
  yliopistojen ja kauppakorkeakoulujen ko. aiheeseen perehdyttävä oppiaine

rahti /rˈahtɪ/ (n)
貨物
  korvaus tavaran kuljetuksesta, rahti-, kuljetusmaksu

rahtilaiva /rˈahtɪlˌaiva/ (n)
貨物船
  tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettu laiva

raide /rˈaide/ (n)
番線
  yhden tai kahden kiskon muodostama kokonaisuus, junanrata; monorail t. rautatien kiskopari

raihnainen /rˈaihnainen/ (adj)
やつれた
  iän tai vaivojen heikentämä tai rappeuttama

rainelippu /rˈainelˌipːu/ (n)
国籍旗
  valtion aluksen keulan rainetankoon nostettava, yleensä neliön muotoinen lippu

raiskaaja /rˈaiskaːja/ (n)
レイパー
  henkilö, joka käyttää seksuaalisesti hyväkseen, raiskaa

raiskata /rˈaiskata/ (v)
手込めにする, 犯す
  pakottaa sukupuoliyhdyntään fyysistä väkivaltaa, sen uhkaa tai sillä pelottelua käyttäen

raiskaus /rˈaiskaus/ (n)
強姦
  väkisinmakaaminen, sukupuoliyhteys ilman toisen osapuolen tahtoa

raita /rˈaita/ (n)
縞
  pitkänomainen kuvio, juova

raitamesikko /rˈaitamesˌikːo/ (n)
ヨコジマミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

raitasuomuaratti /rˈaitasˌuomuarˌatːɪ/ (n)
ホオジロウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

raitiovaunu /rˈaitɪovˌaunu/ (n)
路面電車, 市内電車
  raitiotietä pitkin kulkeva kaupungin sisäisen tai lähiliikenteen joukkoliikenneväline

raittius /rˈaitːius/ (n)
禁酒
  raittiina oleminen

raja /rˈaja/ (n)
国境
  se, mihin jokin muu konkreettinen tai kuviteltu asia loppuu, ja mistä toinen alkaa

rajakreivi /rˈajakrˌeivɪ/ (n)
辺境伯
  eräiden ruhtinaiden arvonimi frankkivaltakunnassa ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa

rajapinta /rˈajapˌinta/ (n)
インターフェース
  jonkin järjestelmän sisäisen toteutuksen ulospäin näkyvä liitäntä, jonka kautta se on yhteydessä ulkomaailmaan

rajasuutari /rˈajasˌuːtarɪ/ (n)
靴屋
  suutari, joka korjailee rikkinäisiä kenkiä, mutta jonka taidot eivät välttämättä riitä uusien valmistukseen

rajata /rˈajata/ (v)
限る
  määritellä rajat, joiden sisälle jokin jää

rajavastuuyhtiö /rˈajavˌastuːˌyhtɪø/ (n)
LLC
  eräissä oikeusjärjestelmissä yhtiömuoto, jossa yhtiömiesten vastuu yrityksen veloista ja muista sitoumuksista on rajattu kiinteään summaan

rajoittaa /rˈajoitːaː/ (v)
制限
  estää tai kieltää tapahtumasta tai tekemästä jotakin liian pitkälle tai laajalle, asettaa rajoitteita

rajoitus /rˈajoitus/ (n)
リミット
  jotain toimintaa rajoittava asia

rajuilma /rˈajwɪlma/ (n)
嵐
  kova myrsky, sade ja ukkonen

rakas /rˈakas/ (adj)
恋しい
  sellainen, joka on rakkauden kohteena, erityisen pidetty, monesti myös palvottu

rakas /rˈakas/ (n)
恋しい
  henkilö, joka on toisen rakkauden kohde (käytetään tavallisesti puhutteluissa)

rakastaa /rˈakastaː/ (v)
愛する, 恋する
  pitää paljon; olla syvästi kiintynyt pitkänkin ajan jälkeen

rakastaja /rˈakastˌaja/ (n)
愛人
  henkilö, joka rakastaa

rakastajatar /rˈakastˌajatar/ (n)
情婦
  naispuolinen henkilö, jonka kanssa jklla avioliiton ulkopuolinen suhde

rakastettava /rˈakastˌetːava/ (adj)
愛想のいい
  sellainen, josta on helppo pitää; herttainen

rakastettu /rˈakastˌetːu/ (adj)
愛され
  rakkauden kohteena oleva tai ollut, rakas

rakastettu /rˈakastˌetːu/ (n)
彼
  rakkauden kohde, rakas

rakastua /rˈakastˌua/ (v)
恋に落ちる
  alkaa rakastaa jkta/jtak

rakenne /rˈakenne/ (n)
構造
  jonkin kokonaisuuden osien yhteen liittämiseen sovellettujen keinojen yhdistelmä; luonnon aikaansaaman koostumuksen muoto

rakenneosa /rˈakennˌeosa/ (n)
付き物
  jonkin rakenteen kokonaisuudesta erotettavissa oleva osa

rakennus /rˈakennus/ (n)
建物, ビル, ビルディング
  ihmisen tekemä rakennelma, jossa on katto, seinät ja lattia

rakennusmateriaali /rˈakennˌusmatˌerɪˌaːlɪ/ (n)
建材
  materiaali, jota käytetään rakenteissa

rakennusmies /rˈakennˌusmies/ (n)
建設者
  rakennusalan ammattilainen, joka työskentelee rakennuksella

rakentaa /rˈakentaː/ (v)
建てる
  tehdä rakennus tai rakennelma

rakentaminen /rˈakentˌamɪnen/ (n)
建設
  rakennuksen tai muun rakennuskohteen toteuttaminen

rakkaus /rˈakːaus/ (n)
愛, 愛情
  syvän kiintymyksen tunne toista ihmistä tai jotakin asiaa kohtaan
  henkilö johon on rakastuttu, rakkauden kohde

rakkauskirje /rˈakːauskˌirje/ (n)
恋文
  romanttinen kirje

rakko /rˈakːo/ (n)
嚢
  nesteen täyttämä pussimainen sisäelin

rakuuna /rˈakuːna/ (n)
竜騎兵
  jalan taisteleva, mutta hevosella liikkuva sotilas

ramadan /rˈamadan/ (n)
ラマダン
  islamilaisten paastokuukausi, islamilaisen kuukalenterin yhdeksäs kuukausi

ramen /rˈamen/ (n)
ラーメン
  japanilainen nuudelikeitto, jonka alkujuuret ovat Kiinassa

rampa /rˈampa/ (n)
足の不自由
  raajavammainen (kyse jaloista)

rampa ankka /rˈampa ˈaŋkːa/ (n)
レイムダック
  Politiikassa käytetty nimitys, joka kuvaa poliitikkoa, joka ei voi enää päästä tai ei ole päässyt uudelle kaudelle ja jolla on vielä loppukausi hallintoaikaa jäljellä.

ramppikuume /rˈampːɪkˌuːme/ (n)
舞台負け
  yleisön edessä esiintymistä edeltävä hermostuneisuus

rangaista /rˈaŋŋaista/ (v)
罰する
  aiheuttaa toiselle kielteinen kokemus opetuksenomaisena seurauksena tämän väärästä teosta

rangaistus /rˈaŋŋaistus/ (n)
処罰
  seuraamus rikoksesta tai muusta konkreettista kohdetta tai elävää olentoa kohtaan tehdystä rikkomuksesta

rankka /rˈaŋkːa/ (adj)
難い
  ankara, kova

ranne /rˈanne/ (n)
手首
  ihmisen kädessä kyynärvarren ja kämmenen välillä sijaitseva kahden nivelen yhdistelmä, joka mahdollistaa kämmenen taivuttamisen

rannekello /rˈannekˌello/ (n)
腕時計
  ranteen ympärille rannekkeella kiinnitettävä kello

rannekoru /rˈannekˌoru/ (n)
ブレスレット
  ranteeseen tarkoitettu koru, saattaa olla rannerengas

rannikko /rˈannɪkːo/ (n)
海岸, 岸
  meren rantaa lähellä olevat alueet

ranska /rˈanska/ (n)
フランス語
  romaaninen kieli, jota puhutaan etenkin Ranskassa, Belgiassa, Sveitsissä ja Kanadassa ja useissa Afrikan maissa (kielitunnus: fr)

ranskaksi /rˈanskaksɪ/ (adv)
フランス語
  ranskan kielellä, ranskan kielelle

ranskalainen /rˈanskalˌainen/ (n)
フランス人
  pysyvästi Ranskassa asuva henkilö

ranskalaiset perunat /rˈanskalˌaiset pˈerunat/ (n)
フライドポテト
  rasvassa uppopaistettuista perunasuikaleista koostuva ruokalaji

ranskankielinen /rˈanskaŋkˌielɪnen/ (adj)
furansu no
  ranskan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava
  ranskaksi esitetty tai tapahtuva, ranskan kielellä oleva

ranta /rˈanta/ (n)
岸
  vesistön ja maan raja-alue

rantakaija /rˈantakˌaija/ (n)
イワクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rantakäärme /rˈantakˌæːrme/ (n)
ヤマカガシ
  Suomessa maan etelä- ja keskiosissa elävä myrkytön käärmelaji

rantalentopallo /rˈantalˌentopˌallo/ (n)
ビーチバレー
  lentopallon muunnos jota pelataan kaksihenkisin joukkuein hiekka-alustalla

rantasipi /rˈantasˌipɪ/ (n)
イソシギ
  kurppien heimoon kuuluva rantalintujen laji () tai sen yksilö

rantautua /rˈantautˌua/ (v)
浜に乗り上げる
  tulla rantaan

raollaan /rˈaollaːn/ (adv)
少し開いて
  sen verran auki, että oven, ikkunan tms. ja sitä ympäröivän rakenteen väliin jää rako

raparperi /rˈaparpˌerɪ/ (n)
ルバーブ
  pitkävartisia lehtiä kasvattava vihannes, jonka kirpeän happamia varsia käytetään tuoreina tai säilöttyinä ruoanvalmistukseen

raportti /rˈaportːɪ/ (n)
レポート
  asiateksti, joka tiedottaa jostakin asiasta, tiedotus, selonteko, tilannekatsaus

rapsiöljy /rˈapsɪˌøljy/ (n)
菜種油
  öljy, joka on puristettu rapsista

rapsuttaa /rˈapsutːaː/ (v)
引っ掻く
  hangata ihoa sormenpäillä tottaen mielihyvää rapsutettavalle

rapu /rˈapu/ (n)
ザリガニ
  jonkin rapuihin kuuluva, vedessä elävä äyriäisten heimon kymmenjalkaisten lahkoon kuuluva äyriäinen. Ravuilla on kookkaat sakset ja kitiinikuori.

rasia /rˈasɪa/ (n)
ボックス
  pieni laatikko

rasismi /rˈasɪsmɪ/ (n)
人種差別, レイシズム
  ihmisten erottelu tai poissulkeminen rodun, ihonvärin, syntyperän tai kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella; ihmisrotujen tasa-arvon kiistäjä; oman rodun suosiminen tai sen kannattaminen ja edistäminen että jotkut rodut ovat arvokkaampia kuin toiset

rasisti /rˈasɪstɪ/ (n)
レイシスト
  henkilö, joka syrjii rodun perusteella; rasismin harjoittaja

raskaana /rˈaskaːna/ (adv)
妊娠
  (naisesta) tilassa, jossa kohdussa kehittyy parhaillaan sikiöstä jälkeläinen

raskaana oleva /rˈaskaːna ˈoleva/ (adj)
おめでた
  gravidi, henkilöstä, jonka kohdussa on kehittymässä lapsi

raskas /rˈaskas/ (adj)
重い
  painava, suuri massaltaan, normaalia painavampi

raskas teollisuus /rˈaskas tˈeollɪsuːs/ (n)
重工業
  suuren mittakaavan teollisuuslaitoksia, jotka tuottavat tuotantohyödykkeitä ja joille on yleensä kaavoituksessa varattu omat alueensa

raskasmetalli /rˈaskasmetˌallɪ/ (n)
重金属
  eräitä ympäristölle tai terveydelle vaarallisia metallisia aineita

raskasmielisyys /rˈaskasmˌielɪsyːs/ (n)
憂鬱
  pohdiskeleva vakavuus, melankolisuus, sisäänpäin kääntyneisyys

raskasvesi /rˈaskasvˌesɪ/ (n)
重水
  raskaan vedyn eli deuteriumin ja hapen yhdiste eli dideuteriumoksidi (D₂O), jota käytetään mm. hidastimena luonnonuraanilla toimivissa ydinreaktoreissa

raskaudenkeskeytys /rˈaskaudˌeŋkeskˌeytys/ (n)
中絶
  abortti; hedelmöittyneen ja kiinnittyneen munasolun tai sikiön tuhoaminen

raskaus /rˈaskaus/ (n)
妊娠
  raskaana oleminen, vauvan odottaminen, raskaustila

raskaustesti /rˈaskaustˌestɪ/ (n)
妊娠検査薬
  virtsasta tehtävä testi, joka kertoo, onko nainen raskaana

raspi /rˈaspɪ/ (n)
鑢
  karkea viila

rastas /rˈastas/ (n)
鶇
  jokin heimon Turdidae varpuslinnuista

rasti /rˈastɪ/ (n)
クロス
  vinoristi

rasva /rˈasva/ (n)
脂
  eläimen ihonalainen rasvakudos

rasvaevä /rˈasvaˌevæ/ (n)
脂鰭
  lohikaloilla selkä- ja pyrstöevän välissä oleva eväruodoton lisäevä. Myös kuoreella, vaikkei sitä lasketa kuuluvaksi lohikaloihin, on rasvaevä.

rasvahappo /rˈasvahˌapːo/ (n)
脂肪酸
  pitkäketjuinen, yleensä neljästä 28:een hiiltä sisältävä monokarboksyylihappo, joka esteröityneenä muodostaa glyserolin kanssa rasvoja ja alkoholin kanssa vahoja

rasvamaksa /rˈasvamˌaksa/ (n)
脂肪肝
  Rasva-aineenvaihduntahäiriön seurauksena runsaasta rasvan kertymisestä maksaan aiheutuva maksan laajentuma, usein alkoholimaksasairauden ensimmäinen aste

rasvaton /rˈasvaton/ (adj)
無脂肪
  sellainen, jossa ei ole rasvaa

rata /rˈata/ (n)
サーキット
  tietty kulkureitti
弾道
  avaruudessa kulkevan kappaleen noudattama reitti

rationaaliluku /rˈatɪonˌaːlɪlˌuku/ (n)
有理数
  luku, joka voidaan kirjoittaa kahden kokonaisluvun osamääränä eli murtolukuna

rationaalinen /rˈatɪonˌaːlɪnen/ (adj)
有理
  järkevä, suunnitelmallinen
  luku, joka on ilmaistavissa kahden kokonaisluvun osamääränä

ratkaista /rˈatkaista/ (v)
分解
  löytää ratkaisu pulmaan

ratkaisu /rˈatkaisu/ (n)
解決
  oikea vastaus tai vastaus ongelmaan
決勝
  riidan saaminen selvitetyksi tai tuomioistuimen päätös

ratsastaa /rˈatsastaː/ (v)
乗る
  kulkea eläimen, usein hevosen selässä, ohjastaa ratsua sen selässä istuen
  käyttää toisen saavutuksia, mainetta tms. omaksi edukseen

ratsastaja /rˈatsastˌaja/ (n)
ライダー
  hevosen selässä ratsain liikkuva henkilö

ratsu /rˈatsu/ (n)
ナイト
  hevosenpään muotoinen nappula ♞, ♘

ratsumies /rˈatsumies/ (n)
騎手
  ratsuväen sotilas

ratsuväki /rˈatsuvˌækɪ/ (n)
騎兵
  sotajoukko joka liikkuu ratsain hevosella

ratti /rˈatːɪ/ (n)
ハンドル
  auton tai muun ajoneuvon ohjauspyörä

rauha /rˈauha/ (n)
平和, 平安, 平静
  häiriötön olotila
平和
  riidaton olotila
  sodaton tila

rauhallinen /rˈauhallɪnen/ (adj)
平穏
  tyyni, hermoilematon

rauhanen /rˈauhanen/ (n)
グランド
  solu tai soluryhmästä koostunut elin, joka erittää ulkopuolelleen jatkuvasti tai toistuvasti usein fysiologisesti vaikuttavia aineita

rauhansopimus /rˈauhansˌopɪmus/ (n)
和約
  sodan tai sotatilan päättävä sopimus taistelevien osapuolten välillä

rauhattomuus /rˈauhatːomuːs/ (n)
不安心
  se, että on rauhaton

raunikki /rˈaunɪkːɪ/ (n)
霞草
  eräiden -suvun kasvien nimitys

raunio /rˈaunɪo/ (n)
廃墟
  (arkkitehtuuri) hävitetyn tai sortuneen rakennuksen t. rakennusryhmän yl. kiviset jäänteet, yleensä monikossa rauniot

rausku /rˈausku/ (n)
エイ
  lähellä pohjaa elävä ja pohjaliejussa maaten saalista vaaniva rustokala, jolla on litteä ruumis ja silmät "selkäpuolella"

rauta /rˈauta/ (n)
鉄, てつ
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine; kemiallinen merkki Fe

rautaesirippu /rˈautaˌesɪrˌipːu/ (n)
鉄のカーテン
  kylmän sodan aikainen sosialistisen Itä-Euroopan ja kapitalistisen Länsi-Euroopan välinen raja

rautainen /rˈautainen/ (adj)
鉄製の
  raudasta valmistettu, rauta-

rautakausi /rˈautakˌausɪ/ (n)
鉄器時代
  esihistoriallinen kausi, jolloin rauta otettiin yleiseen käyttöön työkalujen, aseiden ja muiden tarve-esineiden valmistuksessa

rautakeuhko /rˈautakˌeuhko/ (n)
鉄の肺
  tankkirespiraattori; ensimmäinen käyttökelpoinen hengityskone

rautalanka /rˈautalˌaŋka/ (n)
鉄線
  teräksestä vedetty metallilanka

rautamalmi /rˈautamˌalmɪ/ (n)
鉄鉱
  rautaa sisältävä malmi; kaupallisesti hyödynnettävissä määrin rautaa sisältävä mineraali

rautasaha /rˈautasˌaha/ (n)
弓のこ
  metallin sahaamiseen tarkoitettu saha

rautatie /rˈautatie/ (n)
鉄道
  rautatieliikenteen ja muun kiskoliikenteen käyttöön kiskoista rakennettu raidetie; raideliikenneväylä kaikkine siihen kuuluvine raiteineen, laitteineen ja järjestelmineen

rautatieasema /rˈautatˌieasˌema/ (n)
駅
  henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu rautatieliikennepaikka, jossa junat pysähtyvät

rautatiet /rˈautatiet/ (n)
鉄道
  raideliikennettä ja usein myös sen oheistoimintoja hoitava organisaatio

ravata /rˈavata/ (v)
トロット
  (hevosurheilu, ym.) juosta ravia

ravi /rˈavɪ/ (n)
速歩
  hevosen askellaji, jossa ristiin vastakkaiset jalat liikkuvat pareittain samaan tahtiin.

ravinto /rˈavɪnto/ (n)
栄養
  ravintoaine energian lähteenä

ravintoketju /rˈavɪntokˌetju/ (n)
食物連鎖
  aineen ja energian kulku trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä

ravintokuitu /rˈavɪntˌokwɪtu/ (n)
食物繊維
  kasvikunnasta peräisin olevaa elimistössä sulamatonta hiilihydraattia

ravintola /rˈavɪntˌola/ (n)
レストラン, 料理屋
  valmiin paikalla nautittavan ruoan, virvokkeiden ja juoma-annosten, usein myös alkoholin, tarjoamiseen erikoistunut ravitsemusliike

ravintolavaunu /rˈavɪntˌolavˌaunu/ (n)
食堂車
  junanvaunu, jossa on ravintola

ravintoloitsija /rˈavɪntolˌoitsɪja/ (n)
レストラン経営者
  ravintolan pitäjä

ravitsemus /rˈavɪtsemus/ (n)
営養
  eliön ravinnonkäytön ja elintoimintoihin hyödyntämisen yhteisvaikutus

reaaliluku /rˈeaːlˌiluku/ (n)
実数
  lukusuoran pistettä vastaava luku; sisältävät kokonaisluvut, rationaaliluvut ja irrationaaliluvut

reaalinen /rˈeaːlɪnen/ (adj)
実数
  reaalilukuarvoinen

reagenssi /rˈeaɡˌenssɪ/ (n)
試薬
  kemiallisessa reaktiossa reagoiva aine tai seos, jota käytetään aineiden määrittämiseen tai eristämiseen

reagoida /rˈeaɡˌoida/ (v)
反応
  vastata ärsykkeeseen, vaikuttaa vastaan, joutua reaktioon

reaktanssi /rˈeaktˌanssɪ/ (n)
誘導抵抗
  kyky vastustaa vaihtovirtaa; impedanssin imaginaariosa (tunnus X, yksikkö ohmi (Ω))

reaktantti /rˈeaktˌantːɪ/ (n)
試剤
  reagoiva lähtöaine

reaktori /rˈeaktˌorɪ/ (n)
原子炉
  laite tai astia, jossa ajetaan hallitusti kemiallisia reaktioita
  laite, jossa ylläpidetään hallitusti ydinreaktioita; ydinreaktori

realismi /rˈealˌismɪ/ (n)
リアリズム
  käsitys, jonka mukaan universaalit ovat todellisia olioita

realistinen /rˈealˌistɪnen/ (adj)
現実的
  todenmukainen

reema /rˈeːma/ (n)
評言
  lauseen osa, joka antaa uutta informaatiota aiheesta

refleksiivipronomini /rˈefleksˌiːvɪprˌonomˌinɪ/ (n)
再帰代名詞
  pronomini, joka ilmaisee itseen kohdistuvaa toimintaa, indoeurooppalaisissa kielissä myös vastavuoroisesti toisiinsa kohdistettua toimintaa sekä spontaanisti tapahtuvia asioita

refleksiiviverbi /rˈefleksˌiːvɪvˌerbɪ/ (n)
再帰動詞
  verbi joka kuvaa tekemisen kohdistuvan subjektiin itseensä

reformi /rˈeformɪ/ (n)
改革
  suunnitelmallinen ja laillisin keinoin toimeenpantu uudistus

rehellinen /rˈehellɪnen/ (adj)
正直
  totuudessa pysyvä, vilpitön

rehellisesti /rˈehellɪsˌestɪ/ (adv)
正直
  rehellisellä tavalla

rehellisyys /rˈehellɪsyːs/ (n)
正直
  valheita välttävä luonteenomaisuus

rehtori /rˈehtorɪ/ (n)
校長
  oppilaitoksen johtajasta käytetty nimitys alakoulusta yliopistoon

rehu /rˈehu/ (n)
餌
  eläinten, erityisesti karjan ravinto

reikä /rˈeikæ/ (n)
穴
  kappaleen läpi menevä lyhyehkö aukko
  hammasmädän eli karieksen aiheuttama vaurio hampaassa

reikäkortti /rˈeikækˌortːɪ/ (n)
パンチカード
  yksi vanhimmista tavoista koneellisesti käsiteltävän tiedon tallentamiseen; yleensä vakiomuotoinen suorakulmion muotoinen kartonginpala, jossa on ennalta määrättyjä lävistyskohtia joiden lävistäminen luo jotakin merkitseviä reikiä

reilu /rˈeilu/ (adj)
公正
  rehti, vilpitön

reisi /rˈeisɪ/ (n)
太股
  lonkan ja polven välinen jalan yläosa

reisiluu /rˈeisɪluː/ (n)
大腿骨
  lonkkanivelen ja polvinivelen välissä sijaitseva, ihmiskehon pisin luu (lat. os femoris)

reissu /rˈeissu/ (n)
旅
  matka

reititin /rˈeitɪtɪn/ (n)
ルータ
  laite, joka tietoverkoissa ohjaa viestipaketteja verkon osasta toiseen pakettien sisältämän osoitetiedon ja mahdollisesti (toteutustavasta riippuen) oman reititystaulunsa avulla

reitti /rˈeitːɪ/ (n)
ルート
  se, mitä pitkin jokin kulkee tai on kulkenut

rekisterikilpi /rˈekɪstˌerɪkˌilpɪ/ (n)
ナンバープレート
  tunnistamista varten tarkoitettu autoon tai muuhun rekisteröitävään ajoneuvoon kiinnitetty pieni metallinen tai muovinen kilpi, johon on kirjoitettu ajoneuvon rekisteritunnus

rekisteröity parisuhde /rˈekɪsterˌøity pˈarɪsˌuhde/ (n)
市民の結合
  juridinen sopimus, jonka kautta kaksi samaa sukupuolta olevaa henkilöä muodostavat keskenään avioliittoa muistuttavan liiton; sopimuksen juridinen asema poikkeaa samaa sukupuolta olevien avioliitosta

rekkakuski /rˈekːakˌuskɪ/ (n)
トラック運転手
  raskaan yhdistelmän kuljettaja

rekki /rˈekːɪ/ (n)
鉄棒
  yksi telinevoimistelun suorituspaikoista: pylväiden ja vaijerien avulla tuetusta vaakasuorasta terästangosta koostuva voimisteluteline

rektaskensio /rˈektaskˌensɪo/ (n)
赤経
  taivaankappaleen kulmaetäisyys kevättasauspisteestä ekvaattoria pitkin

rekvisiitta /rˈekvɪsˌiːtːa/ (n)
持ち道具
  (teatteri) näytelmässä, lähinnä lavastuksessa tarvittavat tavarat ja esineet

rekyyli /rˈekyːlɪ/ (n)
反動
  ampuma-aseen laukaistaessa ampujaa kohti suuntama voima

relaatio /rˈelaːtˌio/ (n)
関係
  (asioiden välinen) suhde

relatiivinen /rˈelatˌiːvɪnen/ (adj)
相対的
  suhteellinen

relativismi /rˈelatɪvˌismɪ/ (n)
相対主義
  käsitys, jonka mukaan totuus tai arvot ovat relatiivisia ja mitään ehdottoman varmoja totuuksia tai ehdottomia arvoja ei ole, kaikki on suhteellista

reliefi /rˈeliefɪ/ (n)
リリーフ
  (kuvataide) korkokuva

remontoida /rˈemontˌoida/ (v)
修築
  tehdä remonttia

remontti /rˈemontːɪ/ (n)
修築
  korjaustyö

renessanssi /rˈenessˌanssɪ/ (n)
復興、再生
  kulttuuri-ilmiö, jonka usein katsotaan alkaneen 1300-luvulla Italian kaupunkivaltioissa ja levinneen muualle Eurooppaan 1500-luvun tietämillä

rengas /rˈeŋŋas/ (n)
タイヤ
  ajoneuvon pyörän kumiosa

renium /rˈenium/ (n)
レニウム
  eräs alkuaine

rento /rˈento/ (adj)
くつろぐ
  huoleton, leppoisa, ei hermostu helposti

rentoutua /rˈentoutˌua/ (v)
くつろぐ
  saattaa itsensä rentoon olotilaan

renttu /rˈentːu/ (n)
くだらないやつ
  (miespuolisesta henkilöstä, käytetään hyvin harvoin naisesta) retku, retale, retkale, heittiö

repiä /rˈepɪæ/ (v)
引き裂く
  rikkoa useaan osaan (yl. jotain osittain pehmeää)

reppu /rˈepːu/ (n)
バックパック, リュックサック
  selässä kannettava pussi, jossa on olkapäiden yli kulkevat hihnat

reputtaa /rˈeputːaː/ (v)
失敗
  saada hylätty (jostakin kokeesta tai kurssista)

resepti /rˈeseptɪ/ (n)
レシピ
  lääkemääräys; lääkärin määräys potilaalle annettavista lääkkeistä

reservaatti /rˈeservˌaːtːɪ/ (n)
居留地
  Yhdysvalloissa intiaaneille varattu alue

reservi /rˈeservɪ/ (n)
予備兵力
  jotain käyttöä varten varattu resurssi

resiina /rˈesɪːna/ (n)
軌道自転車
  (rautatiet) kiskoilla ihmisvoimin tai pienellä moottorilla kulkeva kulkuväline

resistanssi /rˈesɪstˌanssɪ/ (n)
抵抗
  sähköinen vastus, sähkövastus; suure, joka kuvaa johtimen sähkövirran kulun vastustamiskykyä (tunnus R, yksikkö ohmi (Ω))

resistori /rˈesɪstˌorɪ/ (n)
抵抗器
  (elektroniikka) vastus, sähkövirran kulkua vastustava komponentti

resitaatio /rˈesɪtˌaːtɪo/ (n)
暗唱
  resitoimalla lukeminen, resitointi

resoluutio /rˈesolˌuːtɪo/ (n)
画素数
  kuvan tarkkuus eli erottelukyky, pituusyksikköä kohden olevien pikselien lukumäärä

retiisi /rˈetɪːsɪ/ (n)
ラディッシュ
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvi (Raphanus sativus var. sativus), joka on eräs maailman vanhimmista viljelykasveista. Sen kirpeä alkeisvarsi on yleensä päältä punainen ja sisältä valkoinen

retki /rˈetkɪ/ (n)
旅行, 遠出
  ulkoilmassa ilman ajoneuvoa tehtävä matka

retoriikka /rˈetorˌiːkːa/ (n)
修辞学
  puhetaito; puhetaito-oppi

retorinen /rˈetorɪnen/ (adj)
修辞技法
  puhetaidollinen, retoriikkaan kuuluva

retoromaani /rˈetoromˌaːnɪ/ (n)
ロマンシュ語
  (kielitiede) retoromaanin kieli, roomalainen kieli, joka on yksi Sveitsin kansalliskielistä italian, ranskan ja saksan ohella. Sanalista.

retortti /rˈetortːɪ/ (n)
レトルト
  (laboratorio) käyräkaulainen, lasinen tai metallinen tislausastia.

retrofleksi /rˈetroflˌeksɪ/ (n)
そり舌音
  retrofleksinen äänne

reuma /rˈeuma/ (n)
リウマチ
  nivelreuma

reumatismi /rˈeumatˌismɪ/ (n)
リウマチ
  särkyä aiheuttavien nivel-, nivelside- ja lihassairauksien kansanomainen yhteisnimitys
  nivelreuma

reumatologia /rˈeumatˌoloɡˌia/ (n)
リウマチ学
  lääketieteen haara joka on erikoistunut niveltulehdukseen ja muihin nivelten ongelmiin

reuna /rˈeuna/ (n)
端
  kohta, jossa jokin päättyy ja toinen alkaa

reunakiveys /rˈeunakɪveys/ (n)
縁石
  kadun tai jalkakäytävän reunan kiveys, yleensä betonisista tai graniittisista reunakivistä tehty

revetä /rˈevetæ/ (v)
破れる
  mennä rikki tietyllä tavalla (esim. kankaasta)

revonhäntä /rˈevonhˌæntæ/ (n)
アマランサス
  -suvun trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä esiintyviä kasveja, joita käytetään koristekasveina

revontulet /rˈevontulet/ (n)
オーロラ
  ilmakehän ilmiö, jossa Auringosta lähteneet varatut hiukkaset aiheuttavat napapiirien läheisyydessä aaltoilevan valoilmiön

revyy /rˈevyː/ (n)
レヴュー
  viihteellinen esitys, joka sisältää musiikkia ja tanssia

ribonukleiinihappo /rˈibonˌukleˌiːnɪhˌapːo/ (n)
リボ核酸
  nukleiinihappo, jonka päätehtävänä elävässä solussa on valkuaissynteesin ohjaaminen. Ribonukleiinihappon lyhenne on RNA.

ribosomi /rˈibosˌomɪ/ (n)
リボソーム
  soluelin, jossa proteiinisynteesi tapahtuu

riekko /rˈiekːo/ (n)
カラフトライチョウ
  yleisesti Lapin lintuna pidetty metsäkanalintu, jota esiintyy koko Suomessa (Lagopus lagopus)

riemuita /rˈiemwɪta/ (v)
喜ぶ
  tuntea tai osoittaa voimakasta iloa

riidellä /rˈiːdellæ/ (v)
喧嘩する, 口論する
  väitellä raivokkaasti, tapella

riikinkukko /rˈiːkɪŋkˌukːo/ (n)
孔雀
  luonnonvaraisena Etelä-Aasiassa tavattava suurikokoinen kanalintu (), joka tunnetaan uroksen koristeellisista pyrstösulista

riimi /rˈiːmɪ/ (n)
韻
  runon loppusointu

riimu /rˈiːmu/ (n)
ルーン文字
  riimukirjain

riimukirjain /rˈiːmukˌirjain/ (n)
ルーン文字
  riimukirjoituksen kirjain

riippua /rˈiːpːua/ (v)
依存
  määräytyä jonkin tekijän mukaan
掛かる
  (asennosta tai asemasta) olla riipuksissa; roikkua

riippuliidin /rˈiːpːulˌiːdɪn/ (n)
ハンググライダー
  purjesiipinen jäykkärunkoinen painopisteohjattu lentolaite

riippulukko /rˈiːpːulˌukːo/ (n)
南京錠
  lukko, joka kiinnitetään ja lukitaan paikalleen U:n muotoisella sangalla

riippumatto /rˈiːpːumˌatːo/ (n)
ハンモック
  tekstiiverkosta tai kankaasta tehty kahden pidikkeen väliin ripustettu makuualusta

riippuvainen /rˈiːpːuvˌainen/ (adj)
依存
  joka on suuresti jonkun tai jonkin muun varassa
  jolla on addiktio johonkin

riippuvuus /rˈiːpːuvuːs/ (n)
中毒
  pakonomainen tarve harjoittaa jotakin toimintoa tai kokea tietynlainen tunnetila; addiktio

riipus /rˈiːpus/ (n)
ペンダント
  koru, joka riippuu koristeena, erityisesti kaulaketjusta

riisi /rˈiːsɪ/ (n)
米, ご飯
  riisien heinäkasvisuvun (Oryza) luonnonvaraisten tai syötäväksi viljeltyjen lajien yleisnimi; riisi on trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla viljelty maapallon tärkein viljalaji

riisitauti /rˈiːsɪtˌautɪ/ (n)
くる病
  D-vitamiinin puutteesta johtuva aineenvaihduntahäiriö

riisiviini /rˈiːsɪvˌiːnɪ/ (n)
ライスワイン
  riisistä valmistettu aasialainen šerrimäinen väkijuoma

riista /rˈiːsta/ (n)
獲物
  luonnonvaraisina elävät nisäkkäät tai linnut, joita käytetään saaliseläiminä ja metsästetään ruoaksi tai turkisten vuoksi

riisua /rˈiːsua/ (v)
暴く
  ottaa itseltään tai toiselta pois päältä vaate tms.

riisuutua /rˈiːsuːtˌua/ (v)
脱ぐ
  riisua itsensä

riita /rˈiːta/ (n)
論争
  tavallisesti mielipide-eron aiheuttama sanasota, johtaa joskus tappeluihin

riitti /rˈiːtːɪ/ (n)
儀式
  liturginen toimitus tai seremonia; palvontameno

riittävä /rˈiːtːævæ/ (adj)
十分
  sellainen, joka riittää; tarpeeksi mittava, tarpeet täyttävä

riittävästi /rˈiːtːævˌæstɪ/ (adv)
充分
  riittävällä tavalla; tarpeeksi

riittää /rˈiːtːæː/ (v)
足りる
  tyydyttää tarpeet, olla tarpeeksi

riiuu /rˈiːuː/ (n)
求愛
  pyrkimys romanttisiin tai seksuaalisiin suhteisiin, hakkailu, kosiskelu, seurustelu

riiviö /rˈiːvɪø/ (n)
野郎, やろう
  pahankurisesta kakarasta käytetty nimitys

rikas /rˈikas/ (adj)
豊か
  sellainen, jolla on hallussaan runsaasti omaisuutta

rikastuttaa /rˈikastˌutːaː/ (v)
富ます
  tehdä rikkaammaksi; saada rikastumaan

rikki /rˈikːɪ/ (n)
硫黄, いおう
  epämetalleihin kuuluva yleinen, mauton ja hajuton, väriltään keltainen alkuaine. Rikin kemiallinen merkki on S.

rikkihappo /rˈikːɪhˌapːo/ (n)
硫酸
  H₂SO₄, vahva happo, joka liuottaa epäjaloja metalleja

rikkinäinen /rˈikːɪnˌæinen/ (adj)
割れた
  rikki mennyt, rikki oleva, rikkoutunut, rikottu

rikkivety /rˈikːɪvˌety/ (n)
硫化水素
  myrkyllinen, mädälle kananmunalle haiseva vedyn ja rikin yhdiste H₂S

rikkoa /rˈikːoa/ (v)
犯す
  tehdä rikkinäiseksi, särkeä, panna palasiksi
  vaihtaa seteli pienemmiksi rahoiksi
  poistaa rikat, perata
侵す
  toimia noudattamatta sääntöjä tai lupausta

rikkoja /rˈikːoja/ (n)
解体屋
  se, joka rikkoo (särkee)

rikkuri /rˈikːurɪ/ (n)
スト破り
  henkilö, joka ei osallistu lakkoon muiden osallistuessa; lakonrikkoja

rikollinen /rˈikollɪnen/ (adj)
犯罪的
  lainvastainen

rikollinen /rˈikollɪnen/ (n)
犯罪的
  henkilö, joka ei noudata lakia, lainrikkoja, rikokseen syyllistynyt

rikollisuus /rˈikollɪsuːs/ (n)
犯罪
  rikolliset teot, rikosten määrä (yhteiskunnallisena ilmiönä)

rikos /rˈikos/ (n)
犯罪, 罪
  laissa rangaistavaksi säädetty teko tai laiminlyönti

rikos ihmisyyttä vastaan /rˈikos ˈihmɪsˌyːtːæ vˈastaːn/ (n)
人道に対する罪
  laajamittaisesti ja järjestelmällisesti siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys, jonka motiivina on poliittinen mielipide, rotu, kansallisuus, etninen alkuperä, kulttuuri, uskonto, sukupuoli tai näihin rinnastettava seikka

rikosoikeus /rˈikosˌoikeus/ (n)
刑法
  tekojen rankaisemista koskeva oikeustieteen haara

rikosrekisteri /rˈikosrekˌisterɪ/ (n)
前科
  valtakunnallinen keskusrekisteri, johon merkitään lähinnä vapausrangaistukseen tuomittujen tietoja

rikša /rˈikʃa/ (n)
人力車, 人力, 力車
  Kaukoidässä käytettävät aisoista vedettävät tai polkupyrävetoiset yhden tai kahden henkilön kuljetusrattaat

rinnakkainen /rˈinnakːˌainen/ (adj)
並列
  joka on olemassa toisen asian kanssa yhtä aikaa ja tarkoittaa samaa toisesta näkökulmasta

rinne /rˈinne/ (n)
スロープ
  kalteva tai viettävä maa; maa-alue kukkulan ja laakson välillä.

rinta /rˈinta/ (n)
胸, 胸郭
  ihmisen yläruumiin etuosa
乳房, 胸
  ihmisen yläruumiin etuosassa oleva ruumiinosa, joka sisältää maitorauhasen, rasvakudosta ja nännin (usein monikossa rinnat tarkoittaen molempia rintoja)

rintakehä /rˈintakˌehæ/ (n)
胸郭
  kylkiluiden, rintanikamien ja rintalastan tukema alue selkärankaisen ruumiissa

rintalasta /rˈintalˌasta/ (n)
胸骨
  keskellä rintakehää sijaitseva pitkä ja litteä luu, johon kylkiluut kiinnittyvät kylkirustojen välityksellä

rintaliivit /rˈintalˌiːvɪt/ (n)
ブラジャー, ブラ
  naisten alusvaate, joissa on kaksi kuppia, jotka peittävät ja samalla tukevat rintoja

rintama /rˈintama/ (n)
前線
  sotajoukkojen muodostelma puolustuksen tai hyökkäyksen etuosassa, tavallisesti valtion rajalla ja historiallisesti siellä missä sijaitsevat juoksuhaudat

rintaneula /rˈintanˌeula/ (n)
ブローチ
  naisten vaatteen rintamukseen kiinnitettävä koru

rintanikama /rˈintanˌikama/ (n)
胸椎
  selkärangan nikamat 8–19 ylhäältä laskien ()

rintasyöpä /rˈintasˌyøpæ/ (n)
乳癌
  syöpä maitorauhaskudoksessa

rintauinti /rˈintauˌintɪ/ (n)
平泳ぎ
  uintitekniikka, jossa käsiliike ja potku suuntautuvat ulospäin

rintava /rˈintava/ (adj)
バストの大きい
  isorintainen (lähinnä naisesta, jolla kookkaat rinnat)

riograndenaratti /rˈioɡrˌandenarˌatːɪ/ (n)
ウロコメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rippi /rˈipːɪ/ (n)
告解
  syntien tunnustus papille, katumus ja synninpäästö kristillisissä kirkoissa

ripsi /rˈipsɪ/ (n)
まつげ
  (yleensä monikossa) silmäripsen kärjessä kasvava karva

ripsiväri /rˈipsɪvˌærɪ/ (n)
マスカラ
  silmäripsien värjäämiseen käytettävä meikki

ripuaari /rˈipuˌaːrɪ/ (n)
リプアーリ語
  ripuaarit frankkeihin kuulunut ryhmä
  Saksassa, Belgiassa ja Alankomaissa puhuttava kieli tai murteiden ryhmä (kielikoodi ksh)

ripuli /rˈipulɪ/ (n)
下痢
  oire, jossa potilaan uloste on vetistä ja ulostustarve lisääntyy

ripustaa /rˈipustaː/ (v)
掛ける
  laittaa roikkumaan

risaldanaratti /rˈisaldˌanarˌatːɪ/ (n)
アカガタインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

riski /rˈiskɪ/ (n)
リスク
  negatiivisen tapahtuman ja tämän toteutumisen uhka ja sen toteutumisen todennäköisyys (esim. onnettomuuden tai sairauden)

risteilijä /rˈisteilˌijæ/ (n)
クルーザー
  nopea, pitkään toimintamatkaan kykenevä, taistelulaivaa pienempi tykein tai ohjuksin aseistettu sotalaiva, jotka yleensä käsitetään 10000-25000 tonnin massaisiksi

risteily /rˈisteily/ (n)
クルーズ
  kahden maan välillä tapahtuva laivamatka, joka on pituudeltaan korkeintaan kaksi yötä

risteilyalus /rˈisteilˌyalus/ (n)
クルーズ船
  alus joka kuljettaa matkustajia tyypillisesti virkistystarkoituksessa useiden satamien kautta kulkevalla reitillä

risteys /rˈisteys/ (n)
交差点
  kohta, jossa kaksi reittiä tai useampi risteävät

risti /rˈistɪ/ (n)
十字
  muodostelma, jossa kaksi osaa kulkevat toistensa poikki
クラブ, クローバー
  tavallisen korttipakan maa, symboli ♣

ristikkomerkki /rˈistɪkːomˌerkːɪ/ (n)
ナンバーサイン
  #: symboli, jota käytetään tekniikassa useisiin eri tarkoituksiin; amerikanenglannissa numeron edessä numeron merkkinä ja numeron jälkeen naulan (l. paunan) merkkinä

ristiluu /rˈistɪluː/ (n)
仙骨
  ihmisen lantion osa, joka on muodostunut viiden ristinikaman yhteenluutumana ()

ristinikama /rˈistɪnˌikama/ (n)
仙椎
  jokin viidestä selkärangan nikamasta, jotka aikuisella ovat kasvaneet yhteen ristiluuksi ()

ristiretki /rˈistɪrˌetkɪ/ (n)
十字軍
  sotaretki kristinuskon levittämiseksi ja vääräuskoisia vastaan

ristiriita /rˈistɪrˌiːta/ (n)
恒偽式
  kahden asian välillä oleva ero, jota ei saisi olla ja poliisit puuttuvat asiaan
衝突
  osapuolten välillä vallitseva, aistimusten, kokemusten, näkemysten, vakaumusten tms. erilaisuudesta tai merkittävästä poikkeamisesta tila

ristiritari /rˈistɪrˌitarɪ/ (n)
騎士
  ristiretkeen osallistuva ritari
  hengellisen ritarikunnan jäsenenä oleva ritari

ristituli /rˈistɪtˌulɪ/ (n)
十字砲火
  eri suunnista samanaikaisesti ammuttava tulitus

risuaita /rˈisuˌaita/ (n)
ナンバーサイン
  (tietotekniikka ym.) #, ristikkomerkki, ruutu

ritari /rˈitarɪ/ (n)
騎士
  aateliin kuuluva keskiaikainen raskas ratsumies
  jonkin ritarikunnan ritarin arvon saanut henkilö

ritsa /rˈitsa/ (n)
スリングショット
  ase tai lelu, jolla laukaistaan pikkukiviä kuminauhaa venyttämällä

rituaali /rˈituˌaːlɪ/ (n)
儀式
  tietty tapa, jolla uskonnollinen meno suoritetaan
  muu samanlaisena tehtävä sarja toimintoja

riuku /rˈiuku/ (n)
杖
  (metsätalous) solakka, läpimitaltaan noin 4—12 cm karsittu, kuorittu tai kuorimaton puu; salko

riutta /rˈiutːa/ (n)
暗礁
  saaren tai laguunin ympärillä olevista koralleista koostuva rengasmainen alue

rivi /rˈivɪ/ (n)
列
  muoto, jossa on edestä katsottuna monta asiaa vierekkäin
  sulkeisjärjestyksen muoto, jossa henkilöt ja ajoneuvot ovat rinnakkain
行
  tekstiä varten rivivälein varattu tyhjä tai tekstiä sisältävä vaakasuora kaistale, tekstirivi

rivistö /rˈivɪstø/ (n)
縦列
  sotilas- tai ajoneuvorivien muodostama kokonaisuus

rivo /rˈivo/ (adj)
猥褻
  säädytön, alatyylinen

robotti /rˈobotːɪ/ (n)
ロボット
  itsetoiminen sähkömekaaninen kone

rock /rˈokk/ (n)
ロックンロール
  rokki, 1950-luvulla syntynyt populaarimusiikin tyyli, josta on kehittynyt useita alalajeja

rodium /rˈodium/ (n)
ロジウム
  eräs alkuaine

rohkaista /rˈohkaista/ (v)
勇気付ける
  puhua tai muuten viestiä pelokkaalle niin, että tämä uskaltaa/uskaltautuu tekemään jotakin

rohkea /rˈohkea/ (adj)
大胆
  henkilö tai eläin, joka tekee jonkun asian pelostaan huolimatta

rohkeus /rˈohkeus/ (n)
勇気
  uskallus, pelottomuus tehdä asioita

roistovaltio /rˈoistovˌaltɪo/ (n)
ならずもの国家
  erityisesti Yhdysvaltojen hallinnon käyttämä nimitys kansainväliseen yhteistyöhön ja sovinnollisuuteen nuivasti suhtautuvasta valtiosta

rokote /rˈokote/ (n)
ワクチン
  aine, joka tuottaa elimistössä puolustusreaktion synnyttäen immuniteetin tai lieventää mahdollisen tartunnan haittoja

rokotus /rˈokotus/ (n)
ワクチン接種
  toimenpide, jossa annetaan rokote

romaani /rˈomaːnɪ/ (n)
小説
  laaja proosamuotoinen, usein fiktiivinen kirjallinen teos

romaaninen kieli /rˈomaːnɪneŋ kˈielɪ/ (n)
ロマンス諸語
  Romaaniset kielet ovat arkisesta latinasta kehittyneitä indoeurooppalaisia kieliä ja muodostavat itaalisten kielten alaluokan.

romani /rˈomanɪ/ (n)
ロマ語
  Pohjois-Intiasta aikoinaan lähteneen kiertolaiskansan jäsen, mustalainen, romaniheimon jäsen

romania /rˈomanˌia/ (n)
ルーマニア語
  Romaniassa ja Moldovassa puhuttava itäromaaninen kieli (kielitunnus: ro)

romanialainen /rˈomanˌialˌainen/ (n)
ルーマニア人
  pysyvästi Romaniassa asuva henkilö

romantiikka /rˈomantˌiːkːa/ (n)
ロマン主義
  1700-luvun Euroopassa syntynyt, tunteisiin ja mielikuvitukseen vetoava taidesuuntaus
ロマンチシズム
  romanttinen toiminta, henki tai piirteet; romattisuus, tunteellisuus

romantikko /rˈomantˌikːo/ (n)
ロマンチスト
  romantiikan edustaja

romanttinen /rˈomantːɪnen/ (adj)
ロマンチック
  romantiikkaan taipuvainen; tunteellinen, haaveilevainen

rommi /rˈommɪ/ (n)
ラム酒
  sokeriruo'osta käyttämällä ja tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

romu /rˈomu/ (n)
スクラップ
  erityisesti metallista koostuva jäte

rooli /rˈoːlɪ/ (n)
役割
  jonkun henkilön esittämä osa esityksessä, näytelmässä tai elokuvassa

roolimalli /rˈoːlɪmˌallɪ/ (n)
お手本
  julkisuudenhenkilö tai muu henkilö, jota jäljitellen käyttäydytään ja pukeudutaan

roolipeli /rˈoːlɪpˌelɪ/ (n)
ロールプレイ
  peli, jossa pelaajat pelaavat kuvitteellisen henkilön roolia

roomalainen /rˈoːmalˌainen/ (adj)
ローマ
  Roomasta peräisin oleva tai Roomaan liittyvä

roomankumina /rˈoːmaŋkˌumɪna/ (n)
クミン
  eräs sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva laji () tai sen yksilö

roska /rˈoska/ (n)
ごみ
  kiinteää yksityiselämän jätettä, lähinnä kotitalousjätettä, lukuun ottamatta biojätettä ja ongelmajätettä

roskakori /rˈoskakˌorɪ/ (n)
くずかご
  kori paperiroskaa varten

roskaposti /rˈoskapˌostɪ/ (n)
スパム
  sähköpostitse tapahtuvaa, usein mainoksia sisältävää massapostitusta, johon ei ole etukäteen saatu vastaanottajan lupaa
  yksittäinen mainostarkoituksessa lähetetty viesti

roskapussi /rˈoskapˌussɪ/ (n)
ごみ袋
  muovinen pussi, jossa kuljetetaan roskat roskikseen

roskaruoka /rˈoskarˌuoka/ (n)
ジャンクフード
  käytetään vähättelevästi ravintoarvoiltaan huonosta ruoasta, joka on yleensä ns. pikaruokaa

rosvo /rˈosvo/ (n)
泥棒
  rikollinen, joka ryöstää, tavallisesti fyysisellä väkivallalla tai aseella uhaten

rosvous /rˈosvous/ (n)
盗み
  rosvoaminen, ryöstö
  se, että on rosvo; rosvona oleminen

rotanmyrkky /rˈotanmˌyrkːy/ (n)
殺鼠剤
  myrkky, jota käytetään rottien torjuntaan

rotko /rˈotko/ (n)
峡谷
  syvyydeltään leveyttä suurempi jyrkkien seinämien rajoittama, yleensä kallioinen laakso. Synnyltään rotkot ovat tektonisia tai korroosiomuodostelmia

rotta /rˈotːa/ (n)
ラット, 鼠
  mikä tahansa rottien sukuun () kuuluva rottaeläinten laji tai sellaisen yksilö

rotu /rˈotu/ (n)
人種
  maantieteellisesti rajoittunut ihmisjoukko, joka jakaa keskenään toisista erottavia ominaisuuksia (ei ole olemassa yksiselitteistä luonnontieteellistä määritelmää)

rouva /rˈouva/ (n)
婦人
  naimisissa oleva tai ollut nainen, kuten eronnut tai leski. Lyhenne rva.

rubidium /rˈubɪdium/ (n)
ルビジウム
  alkalimetalleihin lukeutuva alkuaine, kemiallinen merkki Rb

rubiini /rˈubɪːnɪ/ (n)
ルビー
  syvänpunainen jalokivi, joka kuuluu korundiryhmään; timantin jälkeen kovin jalokivi

rubiiniamatsoni /rˈubɪːnˌiamˌatsonɪ/ (n)
カラカネボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruhtinas /rˈuhtɪnas/ (n)
候
  ruhtinaskunnan hallitsija tai perinnöllisen ruhtinaan arvon perinyt henkilö

ruhtinaskunta /rˈuhtɪnˌaskunta/ (n)
侯国
  valtio tai valtakunta, jonka päämies on ruhtinas

ruis /rwˈis/ (n)
ライムギ, 黒麦
  leipäruis, viljakasvi ()

ruiskaunokki /rwˈiskaunˌokːɪ/ (n)
ヤグルマギク
  (ruis)pellossa kasvava sinikukkainen ruohokasvi, Centaurea cyanus

ruisleipä /rwˈisleipæ/ (n)
ライ麦パン
  rukiista valmistettu ruokaleipä, joka tehdään taikinanjuuren tai leipomohiivan avulla hapattamalla

ruisrääkkä /rwˈisræːkːæ/ (n)
鶉水鶏
  rantakanojen heimon lintu ()

rukki /rˈukːɪ/ (n)
糸車
  laite, jolla karstatusta lampaanvillasta on kehrätty villalankaa

rukoilla /rˈukoilla/ (v)
祈る
  lukea rukous, kiittää Jumalaa tai pyytää apua häneltä

rukous /rˈukous/ (n)
祈り, いのり
  rukoileminen

ruletti /rˈuletːɪ/ (n)
ルーレット
  Uhkapeli, jossa yritetään etukäteen arvata rulettikiekolla ja metallikuulalla arvottuja numeroita.

rulla /rˈulla/ (n)
ロールパン
  akselinsa ympäri pyörivä lieriömäinen osa

rullalauta /rˈullalˌauta/ (n)
スケートボード
  rullalautailun harrastajien käyttämä lauta, jossa on neljä rengasta

rullaluistella /rˈullalwˌistella/ (v)
ローラースケートをする
  kulkea rullaluistimilla

rullaluistin /rˈullalwˌistɪn/ (n)
ローラースケート
  perinteisiä luistinta muistuttava liikuntaväline, jonka metalliterän paikalla on yleensä neljä tai viisi rullaa eli rengasta

ruma /rˈuma/ (adj)
醜い, 見苦しい
  sellainen, joka kuulostaa tai näyttää vastenmieliseltä; koetaan ilkeäksi tai vastenmieliseksi; pahan kuuloinen, pahan näköinen

rumba /rˈumba/ (n)
ルンバ
  Kuubasta peräisin olevaa paritanssi ja siihen liittyvä hidastempoinen musiikki

rumeliini /rˈumelˌiːnɪ/ (n)
アグリフルーツ
  eräs sitruspuiden sukuun () kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

rumentaa /rˈumentaː/ (v)
醜化
  tehdä rumemmaksi

rumpali /rˈumpalɪ/ (n)
ドラマー
  rumpujen soittaja

rumpu /rˈumpu/ (n)
ドラム, 太鼓
  rummuttamalla soitettava lyömäsoitin

rumuus /rˈumuːs/ (n)
醜
  se, että on ruma

runkata /rˈuŋkata/ (v)
めく
  masturboida

runko /rˈuŋko/ (n)
中継回線
  puun varsiosa

runo /rˈuno/ (n)
詩
  suullinen tai kirjallinen teos, jossa kieltä käytetään esteettisesti ja usein runomittaa noudattaen

runoilija /rˈunoilˌija/ (n)
詩人
  henkilö, joka kirjoittaa runoja

runojalka /rˈunojˌalka/ (n)
フィート
  runopolvi, painollisen eli nousussa olevan ja painottoman eli laskussa olevan tavun ryhmä mitallisessa runoudessa

runous /rˈunous/ (n)
詩, 詩歌
  kirjallisuuden ja sanataiteen muoto, jossa kieltä käytetään esteettisesti sen merkityksen ja kieliopillisen oikeellisuuden sijaan tai lisäksi

runsaasti /rˈunsaːstɪ/ (adv)
沢山
  reilusti, riittävästi, paljon, yli odotusten

runsas /rˈunsas/ (adj)
豊富な
  määrältään reilu, yltäkylläinen, runsaslukuinen

runsaudensarvi /rˈunsaudˌensarvɪ/ (n)
コルヌー・コピアイ
  muinaisten kreikkalaisten ja roomalaisten käyttämä yltäkylläisyyden ja vaurauden symboli

runsaus /rˈunsaus/ (n)
多量
  paljous; se että jotain on runsaasti

ruoanlaitto /rˈuoanlˌaitːo/ (n)
料理
  ruoan valmistus

ruoansulatus /rˈuoansˌulatus/ (n)
消化
  digestio, ruoka-aineiden muuttuminen sellaiseen muotoon, että eläin voi käyttää ne hyväkseen

ruoansulatuskanava /rˈuoansˌulatˌuskanˌava/ (n)
消化管
  (elimistö) suun ja peräaukon välinen putkimainen kokonaisuus; Ihmisellä, kuten muillakin nisäkkäillä, lukuun ottamatta märehtijöitä, ruoansulatuskanava on reitti suusta nielun, ruokatorven, mahan ja suoliston kautta peräaukkoon

ruoho /rˈuoho/ (n)
草
  kasvi, jonka maanpäällinen varsi on puutumaton ja joka kasvaa pituutta vain kärjestään toisin kuin heinä

ruohonleikkuri /rˈuohonlˌeikːurɪ/ (n)
芝刈り機
  työnnettävä tai ajettava kone, jolla leikataan nurmikkoa

ruohosipuli /rˈuohosˌipulɪ/ (n)
あさつき
  mausteena käytetty sipuli Allium schoenoprasum, jolla on ruohomaiset lehtivarret ja sinipunaiset kukat

ruoka /rˈuoka/ (n)
食べ物
  eliöiden energianlähde, elävien organismien syömä usein kiinteä aine, jonka näiden elimistö muuttaa energiaksi

ruokabanaani /rˈuokabanˌaːnɪ/ (n)
バショウ属
  banaanien suvun Paradisiaca-lajikeryhmän kasvi ()
  niiden hedelmä, jota käytetään trooppisissa maissa perunan tapaan

ruokahalu /rˈuokahˌalu/ (n)
食欲
  halu syödä ruokaa

ruokailuvälineet /rˈuokailˌuvælɪneːt/ (n)
カトラリー
  ruokailuvälineen monikkomuoto

ruokakomero /rˈuokakˌomero/ (n)
パントリー
  rakennuksessa ruoan säilytykseen tarkoitettu erillinen tila/ kylmiö

ruokala /rˈuokala/ (n)
カフェテリア
  lounasruoan tarjoiluun erikoistunut ruokapaikka, usein työpaikoilla

ruokalaji /rˈuokalˌajɪ/ (n)
料理
  nimitys tietystä ruoasta, aterialla voi olla tarjolla useita eri ruokalajeja

ruokalappu /rˈuokalˌapːu/ (n)
ビブ
  varsinkin pienille lapsille leuan alle ruokailun ajaksi kiinnitettävä, vaatteiden tahriintumista estävä, tavallisesti kankainen suojavaate

ruokalista /rˈuokalˌista/ (n)
メニュー
  luettelo ravintolan ruokavalikoimasta tai ruokalassa tarjolla olevista ruoista

ruokalusikka /rˈuokalusˌikːa/ (n)
さじ
  suurehko lusikka, jota käytetään keiton, puuron tai liemen syömiseen

ruokamyrkytys /rˈuokamˌyrkytys/ (n)
食中毒
  pilaantuneiden elintarvikkeiden tai niissä olevien bakteeri- tai homemyrkkyjen aiheuttama sairastuminen

ruokapöytä /rˈuokapˌøytæ/ (n)
食卓, ディナーテーブル, しょくたく
  pöytä, jonka ääressä syödään

ruokasali /rˈuokasˌalɪ/ (n)
食堂
  suurelle henkilömäärälle ruokailuun varattu huone

ruokasooda /rˈuokasˌoːda/ (n)
重曹
  natriumvetykarbonaatin kauppanimi (E-koodi: E 500)

ruokasuola /rˈuokasˌuola/ (n)
食塩
  ruoan maustamiseen ja säilömiseen käytettävä suola, joka on kemiallisesti natriumkloridia

ruokatorvi /rˈuokatˌorvɪ/ (n)
食道
  nielusta mahalaukkuun johtava ruoansulatuskanavan osa

ruokavalio /rˈuokavˌalɪo/ (n)
飲食
  mitä joku yleensä syö tai käyttää ravintonaan; tietylle alueelle ominainen syöminen

ruokaöljy /rˈuokaˌøljy/ (n)
食用油
  ruoanlaitossa käytettävä nestemäinen kasvirasva

ruokki /rˈuokːɪ/ (n)
オオハシウミガラス
  edellisistä erityisesti -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

ruokkia /rˈuokːɪa/ (v)
食べさせる
  antaa ruokaa, syöttää

ruoko /rˈuoko/ (n)
あし
  heinäkasvisuvun (Phragmites) kasvi

ruori /rˈuorɪ/ (n)
舵
  aluksen peräsimen tai potkurin asentoa halutun kulkusuunnan muuttamiseksi säätävä ohjauspyörä, jonka kehällä on usein kapuloita

ruoska /rˈuoska/ (n)
鞭
  eläinten ajamiseen käytetty väline, jossa on jäykän varren päässä nahkasiima tai siimoja ja jolla lyödään eläimiä tai ihmisiä

ruoste /rˈuoste/ (n)
錆
  hapettunut eli oksidoitunut rauta

ruostevahanokka /rˈuostevˌahanˌokːa/ (n)
アカバネカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruostumaton teräs /rˈuostumaton tˈeræs/ (n)
SUS
  kromia ja toisinaan nikkeliä tai molybdeeniä sisältävä teräs, jota suojaa ruostumiselta kromioksidikerros

ruotsalainen /rˈuotsalˌainen/ (n)
スウェーデン人
  pysyvästi Ruotsissa asuva henkilö

ruotsi /rˈuotsɪ/ (n)
スウェーデン語
  ruotsin kieli, pääosin Ruotsissa ja Suomessa puhuttava kieli; kielitunnus

rupi /rˈupɪ/ (n)
瘡蓋
  haavasta vuotavasta tai ihottuman erittämästä nesteestä ihon pintaan muodostunut karstottuma.

rupikonna /rˈupɪkˌonna/ (n)
ひき
  Bufo bufo, ainoa Suomessa elävä konnalaji

rupla /rˈupla/ (n)
ルーブル
  Venäjän, Valko-Venäjän ja Transnistrian rahayksikkö, joka jakaantuu sataan kopeekkaan

rusahtaa /rˈusahtaː/ (v)
割れる
  murtua äkillisesti rutisten

rusetti /rˈusetːɪ/ (n)
蝶結び
  solmu, jossa on kaksi mutkaa päiden jäädessä vapaiksi
ボウタイ
  miehen vaatekappale, joka muodostaa rusetin kaulan etupuolelle

rusina /rˈusɪna/ (n)
レーズン
  auringossa tai kuivurissa kuivattu viinirypäle

ruska /rˈuska/ (n)
もみじ, 紅葉
  lehtensä syksyllä varistavien kasvien lehtien värin muuttuminen vihreästä muiksi väreiksi; syysruska

ruskea /rˈuskea/ (adj)
茶色い, 茶色
  väriltään ruskea

ruskea /rˈuskea/ (n)
茶色
  ruskea väri

ruskettua /rˈusketːˌua/ (v)
日に焼ける
  (ihosta) muuttua tummemmaksi ultraviolettivalon (auringonvalon) vaikutuksesta; saada rusketus

rusketus /rˈusketus/ (n)
日に焼ける
  ihon tummuus, joka on seurausta (auringon) ultraviolettisäteilylle altistumisesta

ruskoaratti /rˈuskoarˌatːɪ/ (n)
スミレインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskocelebesinmesikko /rˈuskosˌelebesˌinmesˌikːo/ (n)
チャイロセレベスミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskomesikko /rˈuskomesˌikːo/ (n)
チャイロミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskoraitakaija /rˈuskorˌaitakˌaija/ (n)
ヒメクビワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskosuomuaratti /rˈuskosˌuomuarˌatːɪ/ (n)
キンソデウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusokurkkumesikko /rˈusokˌurkːumesˌikːo/ (n)
ノドアカムジミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusopääluri /rˈusopˌæːlurɪ/ (n)
スジハラスミレインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusorintamesikko /rˈusorˌintamesˌikːo/ (n)
ノドジロムジミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusto /rˈusto/ (n)
軟骨
  rustosoluista muodostunutta verisuonetonta tukikudosta

rutenium /rˈutenium/ (n)
ルテニウム
  eräs alkuaine

rutherfordium /rˈutherfˌordium/ (n)
ラザホージウム
  eräs alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Rf ja järjestysluku 104

rutiini /rˈutɪːnɪ/ (n)
ルーチン
  toistuva, vakiintunut tapa

rutistaa /rˈutɪstaː/ (v)
スクイズ
  halata lujasti

rutto /rˈutːo/ (n)
ペスト
  Yersinia pestis-bakteerin aiheuttama tarttuva tauti, joka leviää helposti epidemian lailla ja johtaa hoitamattomana usein kuolemaan

ruudullinen /rˈuːdullɪnen/ (adj)
格子模様
  sellainen, jossa on ruutuja

ruuhka /rˈuːhka/ (n)
渋滞
  tilanne, jossa normaali toiminta hidastuu tai estyy sen takia, että tilaa tai aikaa on käytettävissä tarvittavaa vähemmän, erityisesti liikenneruuhka

ruukku /rˈuːkːu/ (n)
鍋
  keraaminen, yläosasta avoin, tavallisesti pyöreänmallinen astia

ruumiinavaus /rˈuːmɪːnavaus/ (n)
検視
  kuolleelle mahdollisten kuolinsyiden selvittämiseksi tehtävä ruumiin tutkimus, jonka suorittaa patologi, tai oikeuslääkäri kuolemansyyntutkijan pyynnöstä; joko lääketieteellinen ruumiinavaus tai oikeustieteellinen ruumiinavaus

ruumiinosa /rˈuːmɪːnˌosa/ (n)
身体部分
  ihmisen tai eläimen ruumiin rakenteellisesti erottuva osa

ruumiinvalvojaiset /rˈuːmɪːnvˌalvojˌaiset/ (n)
通夜
  eräiden kulttuurien ihmisten tapa valvoa vainajan kuolinvuoteen äärellä

ruumis /rˈuːmɪs/ (n)
死体
  (anatomia) eläimen tai ihmisen fyysinen olemus, keho

ruumisarkku /rˈuːmɪsˌarkːu/ (n)
棺
  arkku, johon kuollut ruumis pannaan hautaamista varten

ruumisauto /rˈuːmɪsˌauto/ (n)
霊柩車
  kuolleiden kuljettamiseen tarkoitettu auto

ruumishuone /rˈuːmɪshˌuone/ (n)
モルグ
  kylmä tila, joka on tarkoitettu vainajien säilyttämiseen ennen hautausta

ruuna /rˈuːna/ (n)
騸馬
  valakka, kuohittu ori

ruunikko /rˈuːnɪkːo/ (adj)
ペー語
  hevosesta, jonka peitinkarva on ruskea ja jouhet mustat

ruusu /rˈuːsu/ (n)
薔薇, バラ
  ruusukasvien heimon kukkiva piikkivartinen pensas, ruusupensas

ruusukaali /rˈuːsukˌaːlɪ/ (n)
コモチカンラン
  kaalin muunnos joka kasvattaa pieniä, halkaisijaltaan noin olevia 2–4 cm pikkuruisia kaalinkeriä (Brassica oleracea var. gemmifera)

ruusukaijanen /rˈuːsukˌaijanen/ (n)
コザクラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruusukakadu /rˈuːsukˌakadu/ (n)
モモイロインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruusuke /rˈuːsuke/ (n)
ロゼッタ
  kukkaa muistuttava koriste

ruusukvartsi /rˈuːsukvˌartsɪ/ (n)
ローズクォーツ
  väriltään punertava kvartsilaatu, joka ei nimestään huolimatta ole ruusunpunainen, vaan tavallisesti hiukan oranssiin vivahtavan vaaleanpunainen

ruusunmarja /rˈuːsunmˌarja/ (n)
ローズヒップ
  ruusupensaan tuottama epähedelmä, mehevä kukkapohjus

ruusuposkiaratti /rˈuːsupˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
メカシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruuta /rˈuːta/ (n)
ヘンルーダ
  mikä tahansa ruutien suvun () kasvi

ruuti /rˈuːtɪ/ (n)
火薬
  mm. ammuksissa ja ilotulitteissa käytettävä räjähdyksenomaisesti palava aineseos

ruutu /rˈuːtu/ (n)
窓ガラス
  ikkunan lasi, ikkunaruutu
ダイヤ
  tavallisen korttipakan maa, jonka symboli on punainen salmiakkiruutu ♦
ナンバーサイン
  #-symboli, risuaita

ruutuhyppely /rˈuːtuhˌypːely/ (n)
石蹴り
  leikki, jossa on tarkoitus hyppiä maahan piirrettyjen ruutujen mukaisesti

ruuvi /rˈuːvɪ/ (n)
螺子, ねじ
  kierteinen kiinnitysväline, kone-elin, joka on usein valmistettu metallista

ruuvitaltta /rˈuːvɪtˌaltːa/ (n)
ドライバー
  ruuvien kiertämiseen käytettävä käsityökalu

ryhmä /rˈyhmæ/ (n)
群
  joukko

ryhmäkanne /rˈyhmækˌanne/ (n)
複雑訴訟形態
  usean henkilön tekemä, oikeussuojan saamista tarkoittava pyyntö tuomioistuimelle saada heidän samanlaisissa asioissaan tietynlainen yksi yhteinen tuomio

ryhmäseksi /rˈyhmæsˌeksɪ/ (n)
グループセックス
  seksiakti, jossa on mukana vähintään kolme henkilöä

ryhävalas /rˈyhævalas/ (n)
ザトウクジラ
  (Megaptera novaeangliae), uurteisvalaiden heimoon kuuluva, oman sukunsa ainoa laji

rykmentti /rˈykmentːɪ/ (n)
連隊
  klassisen kolmijaon mukainen joukkoyksikkö, joka sisältää vain yhden aselajin joukkoja, jalkaväessä kolme pataljoonaa

rynnäkkö /rˈynnækːø/ (n)
強襲
  taistelijajoukon yhtäaikainen nopea tunkeutuminen lähitaistelua käyden vihollisryhmitykseen

rynnäkkökivääri /rˈynnækːˌøkɪvˌæːrɪ/ (n)
アサルトライフル
  toisen maailmansodan jälkeen kehitetty jalkaväen perusaseeksi muodostunut itselataavaa kertatulta ja sarjatulta ampumaan kykenevä kivääri

rypälemehu /rˈypælˌemehu/ (n)
グレープジュース
  viinirypäleistä puristettu mehu, jota voidaan juoda sellaisenaan tai josta voidaan valmistaa viiniä

rypälepommi /rˈypælepˌommɪ/ (n)
クラスター爆弾
  lentopommi, joka sisältää pienempiä tytärpommeja, jotka pommi levittää kohteen yläpuolelle

ryssä /rˈyssæ/ (n)
ロスケ
  venäläinen henkilö

rystynen /rˈystynen/ (n)
指関節
  kämmenluiden ja sormen tyviluiden yhtymäkohdan kohoamat

rytmi /rˈytmɪ/ (n)
リズム
  ilmiöiden säännönmukainen toistuvuus tai muu jaksollisuus; tajuttavissa oleva osien ja kokonaisuuksien suhde

rytmihäiriö /rˈytmɪhˌæirɪø/ (n)
不整脈
  sydämen normaalin, säännöllisen rytmin häiriytyminen

ryysyköyhälistö /rˈyːsykˌøyhælˌistø/ (n)
ルンペン
  (marxilaisuudessa) yhteiskunnan alin passiivinen, proletariaatin alapuolinen kerrostuma; alaluokka joka ei saavuta työväenluokan luokkatietoisuutta ja joka on näin ollen hyödytön tai haitallinen vallankumouksen toteuttamisessa

ryömiä /rˈyømɪæ/ (v)
這う
  liikkua eteenpäin käsivoimin vartalo matalana maata vasten

ryöstäjä /rˈyøstæjæ/ (n)
強盗
  henkilö, joka ryöstää

ryöstää /rˈyøstæː/ (v)
奪う
  ottaa toiselta ilman laillista oikeutta uhkaamalla tai väkivalloin jotakin toiselle kuuluvaa tai toisen vastuulla olevaa

ryöstö /rˈyøstø/ (n)
強盗
  toisen omaisuuden varkaus väkivallan tai uhkauksen avulla

räjähdys /rˈæjæhdys/ (n)
爆発
  pienessä tilassa tapahtuva nopea palaminen, josta vapautuu energiaa ja paineen nousu, joka aiheuttaa mahdollisesti paineaallon ja tuhoa

räjähdysaine /rˈæjæhdysˌaine/ (n)
爆発物
  tietyissä olosuhteissa räjähtävä aine, jota käytetään tarkoituksellisen räjähdyksen aikaansaamiseksi

räjähtää /rˈæjæhtæː/ (v)
爆発
  purkautua jostain sijainnista hyvin nopeasti sen välittömään ympäristöön

räjäyttää /rˈæjæytːæː/ (v)
爆発
  saada räjähtämään; laukaista räjähde

räkä /rˈækæ/ (n)
洟
  nenän limakalvojen muodostama lima

räkättirastas /rˈækætːɪrˌastas/ (n)
noharatsugumi
  räksättävästä äänestään tunnistettava yleinen kookas varpuslintuihin kuuluva rastas ()

rämeikköaratti /rˈæmeikːˌøarˌatːɪ/ (n)
アカハラウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rämeikkömesikko /rˈæmeikːˌømesˌikːo/ (n)
ヨコジマウロコミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

räntä /rˈæntæ/ (n)
氷雨
  nestemäisen veden ja lumen sekainen sade

räsynukke /rˈæsynˌukːe/ (n)
ぬいぐるみ人形
  pehmeä kankainen nukke

räystäs /rˈæystæs/ (n)
軒
  rakennuksen seinästä ulkoneva katon osa

rääkyä /rˈæːkyæ/ (v)
くたばる
  laulaa särjetyllä äänellä

räätäli /rˈæːtælɪ/ (n)
仕立屋
  vaatteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö, vaatturi

räätälöidä /rˈæːtælˌøidæ/ (v)
合わす
  kustomoida, tehdä mittatilauksena

röntgenium /rˈøntɡenium/ (n)
レントゲニウム
  eräs alkuaine, kemiallinen merkki Rg

röntgenkuva /rˈøntɡeŋkˌuva/ (n)
レントゲン写真
  kuva, joka on otettu käyttäen hyväksi röntgensäteitä

röntgenkuvaus /rˈøntɡeŋkuvaus/ (n)
レントゲン写真術
  röntgensäteiden kudosten läpäisevyyteen perustuva kuvantamismenetelmä; luista röntgensäteily menee heikosti läpi, jolloin ne jäävät kuvaan näkyviin

röntgenlaite /rˈøntɡenlˌaite/ (n)
エックス線撮影装置
  röntgenkuvaukseen käytettävä laite

röntgenlääkäri /rˈøntɡenlˌæːkærɪ/ (n)
放射線科医
  erikoislääkäri, jolla on koulutus röntgensäteilyn tai muiden ionisoivien säteiden käyttöön

röyhkeys /rˈøyhkeys/ (n)
横柄
  se, että on röyhkeä tai että esiintyy röyhkeyttä

röyhkeä /rˈøyhkeæ/ (adj)
白々しい
  julkea, tunkeileva,

röyhtäistä /rˈøyhtæistæ/ (v)
うっぷ
  päästää suolistokaasuja äänekkäästi ulos ruokatorvesta suun tai nenän kautta kerran

röyhtäys /rˈøyhtæys/ (n)
げっぷ, うっぷ
  kaasun pääseminen tai päästäminen ruokatorven kautta ulos ruoansulatuselimistöstä

saada /sˈaːda/ (v)
もらう
  olla annettavan tavaran tai idean kohde, ottaa vastaan, vastaanottaa; saada jotakin

saada aikaan /sˈaːda ˈaikaːn/ (v)
実現
  saavuttaa [suurella vaivalla]

saakka /sˈaːkːa/ (adv)
まで
  johonkin (aikaan) mennessä
  jostain ajasta lähtien

saalis /sˈaːlɪs/ (n)
獲物
  se, mikä on metsästämällä tai kalastamalla saatu
  ryöstämällä saatu; ryöstösaalis, sotasaalis

saalistaja /sˈaːlɪstˌaja/ (n)
天敵
  petoeläin, joka pyydystää toisia eläimiä syötäväkseen

saamaton /sˈaːmaton/ (adj)
拒む
  aikaansaamaton; sellainen jonka aikaansaannoksia ei pidetä määrällisesti riittävinä

saame /sˈaːme/ (n)
サーミ
  saamelaiskielet kokonaisuutena; kieliryhmä, jonka tunnetuimpia kieliä ovat pohjoissaame, inarinsaame ja koltansaame

saamelainen /sˈaːmelˌainen/ (n)
サーミ人
  etniseltä syntyperältään Lapista oleva, saamelaisten jälkeläinen.

saapas /sˈaːpas/ (n)
ブーツ
  umpinainen, pitkävartinen jalkine

saapua /sˈaːpua/ (v)
着く
  tulla perille

saapuminen /sˈaːpumɪnen/ (n)
到着
  tuleminen johonkin

saarelainen /sˈaːrelˌainen/ (n)
島民
  saaren asukas

saari /sˈaːrɪ/ (n)
島
  veden ympäröimä suurehko, kuitenkin mannerta pienempi maa-alue

saaristo /sˈaːrɪsto/ (n)
列島, 群島
  laaja saarista koostuva alue merellä; yleensä laajemman alueen nimitys kuin saariryhmä

saarivaltio /sˈaːrɪvˌaltɪo/ (n)
島国
  saaresta tai useista saarista muodostuva valtio

saarna /sˈaːrna/ (n)
説教
  papin jumalanpalveluksessa pitämä puhe

saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
説教者
  henkilö, joka saarnaa

saarnastuoli /sˈaːrnastˌuolɪ/ (n)
講壇
  kirkon etuosassa oleva katettu puhujakoroke, josta pidetään saarnoja

saarni /sˈaːrnɪ/ (n)
トネリコ
  lehtosaarni, öljypuukasvien (Oleaceae) heimoon kuuluva lehtipuu (Fraxinus excelsior), jolla on suuret parillisesti kasvavat lehdet

saarto /sˈaːrto/ (n)
封鎖
  kaupan, kulun, pääsyn tai toiminnan estäminen, taloussaarto

saaste /sˈaːste/ (n)
汚染物質
  terveyttä tai luontoa vahingoittava tai yleistä viihtyvyyttä haittaava aine ympäristössä

saastuminen /sˈaːstumɪnen/ (n)
コンタミネーション
  jonkin alueen turmeltuminen saasteiden vaikutuksesta

saatanallinen /sˈaːtanˌallɪnen/ (adj)
悪魔的な, 残忍な
  (alatyyliä) ilkeä, vihamielinen, pahansuopa

saatavilla oleva /sˈaːtavɪlla ˈoleva/ (adj)
手に入る
  sellainen, joka on jonkun ulottuvilla tai mahdollista saada lähes vaivatta

saatavuus /sˈaːtavuːs/ (n)
供給
  saatavilla oleminen

saatekirje /sˈaːtekˌirje/ (n)
志望書
  lähetyksen mukaan liitettävä kirje

saattaminen /sˈaːtːamɪnen/ (n)
次の
  osanmatkaa, usein perille, vieminen tai tuominen ohella kulkien

saattue /sˈaːtːue/ (n)
車列
  usean ajoneuvon joukko, joka kulkee yhdessä keskinäisen tuen ja puolustuksen takia

saavuttaa /sˈaːvutːaː/ (v)
達成
  toteuttaa jokin pyrkimys tai päämäärä
伝えおおせる
  päästä perille jonnekin ponnistelujen jälkeen

saavutus /sˈaːvutus/ (n)
成果
  aikaansaannos, tulos, johon on ylletty

sabotaasi /sˈabotˌaːsɪ/ (n)
妨害工作
  vahingonteko, jolla pyritään poliittiseen tai sotilaalliseen tavoitteeseen vaikeuttamalla vastustajan toimintaa

sabotoija /sˈabotˌoija/ (n)
サボタージ員
  henkilö, joka sabotoi; sabotaasin harjoittaja

sade /sˈade/ (n)
雨
  ilmakehässä olevan vesihöyryn tiivistymisestä seuraava luonnonilmiö, jossa tiivistymisen tulokset putoavat maahan; sade tulee vetenä, lumena tai rakeina ja välillä näiden yhdistelmänä

sadekuuro /sˈadekˌuːro/ (n)
俄雨
  tyypillisesti rankka melko lyhyen aikaa kestävä sade, joka tulee ukkospilvestä tai korkeasta kumpupilvestä; sadekuuroissa sataa tavallisesti vettä, mutta ukkospilvistä voi sataa myös rakeita

sademetsä /sˈademˌetsæ/ (n)
熱帯雨林
  trooppinen tai subtrooppinen, ympäri vuoden vihreä, tiheä ja runsaslajistoinen metsä

sademetsämaluri /sˈademˌetsæmˌalurɪ/ (n)
ケープヨークオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sademäärä /sˈademˌæːræ/ (n)
降水
  pinta-alayksikköä kohti tietyssä aikajaksossa kertynyt sade

sadetakki /sˈadetˌakːɪ/ (n)
レインコート
  vettä läpäisemättömästä materiaalista valmistettu takki

sadevesi /sˈadevˌesɪ/ (n)
雨水
  sateen mukana maahan tuleva vesi

sadismi /sˈadɪsmɪ/ (n)
サディズム
  nautinnon saaminen henkisen tai fyysisen kärsimyksen tuottamisesta toiselle osapuolelle

sadisti /sˈadɪstɪ/ (n)
ドＳ
  henkilö, joka saa itselleen mielihyvää kivun tunteen aiheuttamisesta toiselle ihmiselle tai eläimelle

sadomasokismi /sˈadomˌasokˌismɪ/ (n)
エス・エム
  seksuaalista toimintaa, johon liittyy leikittelyä valtasuhteilla, sitomista tai nauttimista kivusta tai muista voimakkaista tuntemuksista

sadonkorjuu /sˈadoŋkˌorjuː/ (n)
収穫
  sadon, esim. viljasadon tai viinisadon talteenotto eli korjuun otto

safiiri /sˈafɪːrɪ/ (n)
サファイア
  arvokas, yleensä sininen jalokivi

saha /sˈaha/ (n)
鋸
  pitkittäisen litteän seläkkeen laitaan, yleensä edestakaista sahausliikettä varten, pyöreän litteän laikan reunaan, pyörivää sahausliikettä varten, tai ketjuun, kiertävää sahausliikettä varten, kiinnitettyjen peräkkäisten hammasmaisten terien leikkuuvoimaan perustuva kappaleen halkaisuun tai katkaisuun käytettävä työkalu

sahalaitainen /sˈahalˌaitainen/ (adj)
鋸歯状
  jonka laidassa on sahan hampaita muistuttavia ulokkeita

sahata /sˈahata/ (v)
切る
  leikata puuta tai muuta materiaalia sahaa käyttäen

sahelinvahanokka /sˈahelˌinvahanˌokːa/ (n)
カエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sahrami /sˈahramɪ/ (n)
サフラン
  maustesahramin kuivatuista emin luoteista jauhettu mauste ja väriaine

saintlucianamatsoni /sˈaintlusˌianamˌatsonɪ/ (n)
イロマジリボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

saintvincentinamatsoni /sˈaintvɪnsˌentɪnamˌatsonɪ/ (n)
オウボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

saippua /sˈaipːua/ (n)
石鹸
  rasvahapon suoloja sisältävä pesuaine

saippuasarja /sˈaipːuasˌarja/ (n)
シリーズ
  nykyaikaan sijoittuva viihteellinen sarja, jolla on usein ihmissuhteisiin painottuva ja naisille suunnattu jatkuva juoni

saippuavaahto /sˈaipːuavˌaːhto/ (n)
泡
  saippuasta veteen sekoitettaessa syntyvä vaahto

sairaala /sˈairaːla/ (n)
病院 びょういん, 病院
  laitos, jossa lääkärit, sairaanhoitajat ja muu hoitohenkilökunta auttavat potilaita pyrkimyksenään terveyden ylläpitäminen ja palauttaminen sekä sairauksien ehkäiseminen ja hoito

sairaanhoitaja /sˈairaːnhˌoitaja/ (n)
看護婦
  hoitotyön ammattilainen, jonka tehtävänä on huolehtia potilaiden terveydestä

sairaanhoitajatar /sˈairaːnhˌoitajatar/ (n)
看病人
  (vanhentunut) naispuolinen sairaanhoitaja

sairaanhoito /sˈairaːnhˌoito/ (n)
ヘルスケア
  sairaan henkilön hoitaminen

sairas /sˈairas/ (adj)
病気
  sellainen, joka ei ole terve, jolla on jokin fyysinen tai psyykkinen tauti tai sairaus; myös kasveista ja eläimistä

sairas /sˈairas/ (n)
病人
  potilas, sairautta tai tautia poteva henkilö, joskus kotieläin

sairastua /sˈairastˌua/ (v)
病む
  tulla sairaaksi

sairaus /sˈairaus/ (n)
病気, 疾病
  tila, jossa ihmisen jokin osa ei toimi kuten pitäisi

sairausloma /sˈairauslˌoma/ (n)
病休
  sairauden vuoksi myönnetty loma tai lupa olla pois työstä, koulusta tai vastaavasta

saituri /sˈaiturɪ/ (n)
ケチ
  saita, kitsas ihminen

saivar /sˈaivar/ (n)
寄生虫の卵
  saivare, päätäin muna

sakaali /sˈakaːlɪ/ (n)
ジャッカル
  jokin neljästä Canis-sukuun kuuluvasta koiraeläimestä

sakariini /sˈakarˌiːnɪ/ (n)
サッカリン
  rikkiä ja typpeä sisältävä aromaattinen kaksoisrengas, vanhin tunnettu keinotekoinen makeutusaine

sake /sˈake/ (n)
日本酒, 酒
  japanilainen riisiviini

sakkaroosi /sˈakːarˌoːsɪ/ (n)
スクロース
  glukoosista ja fruktoosista muodostuva disakkaridi, jota esiintyy mm. taloussokerissa

sakki /sˈakːɪ/ (n)
大勢
  ryhmä, joukko ihmisiä

sakko /sˈakːo/ (n)
罰金
  rahallinen summa, jonka syylliseksi todetun tulee maksaa rangaistuksena rikoksesta tai sopimusrikkomuksesta

saksa /sˈaksa/ (n)
ドイツ語, 独語
  Keski-Euroopassa pääasiassa Saksassa ja Itävallassa sekä monessa muussa valtiossa puhuttava länsigermaaninen kieli (kielitunnus: de)

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (adj)
ドイツ, 独
  Saksasta peräisin oleva tai Saksaan liittyvä

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (n)
ドイツ人
  pysyvästi Saksassa asuva henkilö

saksanhirvi /sˈaksanhˌirvɪ/ (n)
赤鹿
  Keski-Euroopassa yleinen hirveä pienempi laji (Cervus elaphus)

saksanpaimenkoira /sˈaksampˌaimeŋkˌoira/ (n)
ジャーマン・シェパード・ドッグ
  käyttö- ja palveluskoirarotu

saksanpähkinä /sˈaksampˌæhkɪnæ/ (n)
クルミ
  saksanjalopähkinä, eräs jalopähkinöihin kuuluvaa puu (Juglans regia)
  sen syötävä pähkinä

sakset /sˈakset/ (n)
鋏, はさみ
  kaksiteräinen saranallinen työkalu, jolla leikataan ohutta materiaalia hiertämällä teriä toisiaan vasten

saksi /sˈaksɪ/ (n)
螯
  (biologia) ravun eturaaja

saksofoni /sˈaksofˌonɪ/ (n)
サキソフォン
  puhallinsoitin, puu- ja vaskipuhaltimen välimuoto, jossa ääni synnytetään ruokolehden värähtelystä

salaa /sˈalaː/ (adv)
密かに
  muiden tietämättä asiasta, salaisesti

salaatti /sˈalaːtːɪ/ (n)
サラダ
  kasviksista valmistettu kuumentamaton ruoka

salainen /sˈalainen/ (adj)
ひみつ
  sellainen, jonka olemassaolo, sijainti, sisältö, laatu tms. ei ole tiedossa

salaisuus /sˈalaisuːs/ (n)
秘密
  asia, jota ei kerrota tai saisi kertoa muille

salakuljettaa /sˈalakˌuljetːaː/ (v)
密輸
  harjoittaa salakuljetusta

salakuljetus /sˈalakˌuljetus/ (n)
密航
  hyödykkeiden tuominen luvatta rajan yli

salakuuntelu /sˈalakˌuːntelu/ (n)
盗聴
  ulkopuoliselle tarkoittamattoman keskustelun kuunteleminen salaa

salaliitto /sˈalalˌiːtːo/ (n)
密議
  useamman kuin yhden henkilön muodostama muilta piilossa pidettävä juoni, jolla pyritään saavuttamaan jokin päämäärä tarkoituksellisesti muiden siitä tietämättä; mukana voi olla useita keskenään yhteyttä pitäviä henkilöitä, sisältää tyypillisesti salaisia suunnitelmia ja tavoitteena jonkinlainen laiton tai haitallinen teko, jonka juonessa osalliset voivat yhdessä saavuttaa ilman, että muut saavat siitä koskaan tietää

salaliittoteoria /sˈalalˌiːtːotˌeorˌia/ (n)
陰謀説
  perusteltu ehdotus jonkin merkittävän tapahtuman, tapahtumasarjan tai kehityskulun taustalla olevasta salaliitosta; tyypillisesti viranomaisten antamasta niin sanotusta virallisesta selityksestä poikkeava jonkinasteisesta näytöstä ja virhetulkinnoista muodostuva selitys

salama /sˈalama/ (n)
稲妻, 雷
  luonnonilmiö, ukkosella tapahtuva sähkövarauksen purkaus ilmakehässä, joka tyypillisesti näkyy taivaalla välähtävänä valojuovana

salamatkustaja /sˈalamˌatkustˌaja/ (n)
密航者
  luvatta matkalla mukana oleva matkustaja, jota myös jänikseksi kutsutaan

salametsästys /sˈalamˌetsæstys/ (n)
密猟
  metsästyslain vastainen luvaton metsästys, salaa kaataminen

salametsästäjä /sˈalamˌetsæstˌæjæ/ (n)
密漁者
  salametsästyksen harjoittaja

salami /sˈalamɪ/ (n)
サラミ
  ilmakuivaamalla kypsytetty italialaistyyppinen kestomakkara

salamurha /sˈalamˌurha/ (n)
暗殺
  poliittisista syistä tehty murha, joka suoritetaan väijyksistä ja jonka tekijä pyrkii pysymään salassa

salamurhaaja /sˈalamˌurhaːja/ (n)
キラー
  salamurhan tekijä tai sitä yrittänyt

salasana /sˈalasˌana/ (n)
パスワード
  vain käyttäjän tuntema merkkijono, jolla varmennetaan käyttäjätunnuksen kanssa sisäänkirjauduttaessa esimerkiksi tietokoneen, verkkosivuston tai tietoverkon käyttöoikeus

salata /sˈalata/ (v)
隠す
  pitää omana tietonaan
暗号化する
  muuntaa salakirjoitukseksi

salaus /sˈalaus/ (n)
暗号化
  se, miten jokin on salattu; salakirjoitus

salava /sˈalava/ (n)
柳
  pajulaji (Salix fragilis), jota käytetään melko yleisesti koristepuuna

salavihkaa /sˈalavˌihkaː/ (adv)
気付く
  huomaamatta, salaa

sali /sˈalɪ/ (n)
ホール
  suuri huonetila oleskelua, luennointia tai juhlatilaisuuksia varten

salibandy /sˈalɪbˌandy/ (n)
フロアボール
  eräs sisätiloissa mailoilla pelattava pallopeli

salkku /sˈalkːu/ (n)
ブリーフケース
  kahvallinen suorakulmion muotoinen kädessä kannettava laukku, joka soveltuu hyvin papereiden kuljettamiseen

salkkumorfi /sˈalkːumˌorfɪ/ (n)
かばんご, かばん語, こんせいご, 混成語
  semanttisesti kompleksinen morfi, joka edustaa kahta tai useampaa morfeemia

sallia /sˈallɪa/ (v)
許す
  antaa lupa; antaa tehdä jotakin; suoda mahdollisuus

salmi /sˈalmɪ/ (n)
海 峡, 海峡
  kahden yhtä korkean tai lähes yhtä korkean vesialueen välinen kapeahko vesiyhteys

salmiakki /sˈalmɪˌakːɪ/ (n)
サルミアッキ
  salmiakinmakuinen musta, perinteisesti vinoneliön muotoinen makeinen

salomoninhaukka /sˈalomonˌinhaukːa/ (n)
ノドジロオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salomoninkakadu /sˈalomonˌiŋkakˌadu/ (n)
ソロモンオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salomoninlurikki /sˈalomonˌinlurˌikːɪ/ (n)
キフジンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salonki /sˈaloŋkɪ/ (n)
サロン
  sali, hieno seurusteluhuone, vastaanottohuone

salottisipuli /sˈalotːˌisɪpˌulɪ/ (n)
エシャロット
  pitkulaisen soikea tai epäsäännöllisen muotoinen miedonmakuinen sipuli ()

salpautua /sˈalpautˌua/ (v)
まな板
  estyä, tulla salvatuksi

salsa /sˈalsa/ (n)
サルサ
  eräs musiikkityyli ja siihen liittyvä tanssi

saluki /sˈalukɪ/ (n)
サルーキ
  Lähi-Idästä kotoisin oleva alkuaan metsästyskoirana käytetty koirarotu

salva /sˈalva/ (n)
軟膏
  iholle levitettävä voide tai lääkeaine

samainen /sˈamainen/ (adj)
前記
  aiemmin mainittu, puheena oleva, sama

samanaikaisuus /sˈamanˌaikaisuːs/ (n)
同時性
  se, että on samanaikainen

samankaltaisuus /sˈamaŋkˌaltaisuːs/ (n)
類似
  se, että on samankaltainen

samanlainen /sˈamanlˌainen/ (adj)
同じような
  sellainen, joka ei poikkea toisesta paljoa, samankaltainen

samarium /sˈamarium/ (n)
サマリウム
  eräs alkuaine

sambesinkaijanen /sˈambesˌiŋkaijanen/ (n)
ボタンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

samea /sˈamea/ (adj)
濁り
  nesteestä tms. epäpuhdas, himmeä, samentunut

sametti /sˈametːɪ/ (n)
ビロード
  kangaslaatu, jossa on lyhyt ja tiheä nukkapinta

sammakko /sˈammakːo/ (n)
蛙, カエル
  jokin aitosammakoihin (Ranidae) kuuluvasta noin 600 sammakkolajista

sammal /sˈammal/ (n)
苔, 蘚苔
  jokin rakenteeltaan yksinkertaisista ja pienikokoisista itiökasveista, joilla on hyvin pienet lehdet tai ei varsinaisia lehtiä lainkaan

sammaleläin /sˈammalelæin/ (n)
苔虫
  yhdyskuntia muodostavia vesieläimiä, jotka muodostavat sammalmaisen päällysteen pohjan kiviin

sammalkaijanen /sˈammalkˌaijanen/ (n)
キガシラケラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sammua /sˈammua/ (v)
出掛ける
  lakata palamasta

sammutin /sˈammutɪn/ (n)
消火器
  sammuttamiseen käytettävä laite

sammuttaa /sˈammutːaː/ (v)
消す
  saada sammumaan (tulesta)

samoa /sˈamoa/ (n)
サモア語
  eräs pääasiassa Samoalla ja Amerikan Samoalla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: sm, smo)

samoalainen /sˈamoalˌainen/ (adj)
サモア人
  Samoaan, sen asukkaisiin tai samoan kieleen liittyvä

samoalainen /sˈamoalˌainen/ (n)
サモア人
  Samoan asukas tai kansalainen

samoanlurikki /sˈamoˌanlurˌikːɪ/ (n)
ズアオムスメインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

samoin /sˈamoin/ (adv)
そちらこそ
  samalla tavalla

samojedi /sˈamojˌedɪ/ (n)
サモイェード
  samojedit Pohjois-Venäjällä eläviä, samojedikieliä puhuvia paimentolaiskansoja

samojedinkoira /sˈamojedˌiŋkoira/ (n)
サモエド犬
  pystykorviin kuuluva koirarotu, alun perin lähtöisin Venäjältä samojedi-heimon keskuudesta

samovaari /sˈamovˌaːrɪ/ (n)
サモワール
  venäläinen teenkeitin

sampaani /sˈampaːnɪ/ (n)
三板
  itäaasialainen pienehkö jokivene, jota voidaan käyttää myös asuntona

sampi /sˈampɪ/ (n)
チョウザメ
  mikä tahansa sampien heimoon () kuuluva sampikalojen laji tai sen yksilö

sampoo /sˈampoː/ (n)
シャンプー
  erityisesti hiusten pesemiseen tarkoitettu nestemäinen pesuaine, myös muu nestemäinen pesuaine

samppanja /sˈampːanja/ (n)
シャンパン, シャンペン
  Champagnen maakunnassa, Ranskassa tuotettu kuohuviini

samum /sˈamum/ (n)
シムーン
  Pohjois-Afrikassa ja Etu-Aasiassa autiomaasta kesäaikaan puhaltava kuiva, hyvin kuuma tuuli

sana /sˈana/ (n)
言葉, 単語
  kielen pienin mahdollinen verbaalinen tai joskus miiminen ilmausyksikkö, jolla on itsenäinen merkitys. Sana koostuu äänteistä tai ilmeistä ja viittomista. Muistiin merkitty sana muodostuu kirjoitusmerkeistä.
言葉
  lupaus

sanajuuri /sˈanajˌuːrɪ/ (n)
ね
  juuri, juurimorfi: morfi, joka on vartalon minimaalinen perusosa ja edustaa lekseemiä.

sanakirja /sˈanakˌirja/ (n)
辞書, 辞典, 字典
  tietosanakirjan kaltainen hakuteos, jossa hakusanat ja artikkelit käsittelevät sanojen kuvaamien asioiden sijasta sanoja itseään kielen osasina

sanaluokka /sˈanalˌuokːa/ (n)
品詞
  sanojen luokittelukeino eri kielten kieliopeissa

sananjalka /sˈananjˌalka/ (n)
蕨
  Pteridium aquilinum -saniainen

sananlasku /sˈananlˌasku/ (n)
諺
  usein kansan suusta kuultu vertauskuvalliseen muotoon puettu lyhyt mietelmä

sanaristikko /sˈanarˌistɪkːo/ (n)
クロスワードパズル
  sana-arvoitus, peli, jossa ruudukko täytetään kirjaimilla annettujen vihjeiden mukaisesti

sanasota /sˈanasˌota/ (n)
論争
  kiivas väittely

sanasto /sˈanasto/ (n)
語彙
  kieleen kuuluvat sanat

sanavarasto /sˈanavarˌasto/ (n)
語彙
  henkilön tietämyspiiriin kuuluvien ja hallitsemien yksittäisten sanojen muodostama semanttinen kokonaisuus

sancristobalinmesikko /sˈankrɪstˌobalˌinmesˌikːo/ (n)
サンクリストバルミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sandaali /sˈandaːlɪ/ (n)
サンダル
  erityisesti jalkapohjaa suojaava päältä avoin jalkine, jota jalkaterän päältä kulkevat hihnat pitävät paikoillaan

sanelu /sˈanelu/ (n)
聞き取り
  saneleminen

sangen /sˈaŋŋen/ (adv)
とても
  painotuksesta riippuen jonkin verran vahvistava tai lieventävä adverbi; jokseenkin, varsin, hyvin

sango /sˈaŋŋo/ (n)
サンゴ語
  Keski-Afrikan tasavallan suurin kieli ja toinen virallisista kielistä (kielitunnus: sag)

saniainen /sˈanɪˌainen/ (n)
歯朶
  mikä tahansa saniaisten alakaareen () kuuluva sanikkaisten laji tai sellaisen yksilö

sankari /sˈaŋkarɪ/ (n)
英雄
  urheita tekoja tekevä henkilö, jota ihaillaan

sanktio /sˈaŋktɪo/ (n)
制裁
  rangaistus

sanoa /sˈanoa/ (v)
言う
  puhua, lausua ääneen, kommunikoida lähinnä suullisessa muodossa

sanoittaja /sˈanoitːˌaja/ (n)
作詞家
  laulujen tai muiden musiikkiesitysten lyriikan kirjoittaja

sanoitus /sˈanoitus/ (n)
歌詞
  laulun tai muun musiikkiesityksen lyriikka

sanomalehti /sˈanomalˌehtɪ/ (n)
しんぶん
  säännöllisesti, yleensä päivittäin vähintään arkipäivinä ilmestyvä uutisjulkaisu

sanomaton /sˈanomaton/ (adj)
口では言えない
  sellainen, jota ei voi sanoin ilmaista

sanonta /sˈanonta/ (n)
格言
  vakiintunut ilmaus, fraasi

sanskriitti /sˈanskrɪːtːɪ/ (n)
サンスクリット, 梵語
  (kielitiede) indoeurooppalaisten kielten indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: sa), kirjakielenä käytetty Intian klassinen sivistyskieli, suositeltu kirjoitusasu: sanskrit

santamartanaratti /sˈantamˌartanarˌatːɪ/ (n)
ミドリアカオウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

santarmi /sˈantarmɪ/ (n)
憲兵
  joissakin maissa poliisia vastaava viranomainen tai sen osa

saostuminen /sˈaostˌumɪnen/ (n)
沈殿
  aineen erottuminen liuoksesta kiinteään muotoon saostumana tai sakkana

sapatti /sˈapatːɪ/ (n)
安息日
  juutalaisten lepopäivä, jota vietetään lauantaina, juutalaisen kalenterin mukaan viikon viimeisenä päivänä

sapeli /sˈapelɪ/ (n)
サーベル
  yksiteräinen käyrä miekka

sappi /sˈapːɪ/ (n)
胆汁
  sappineste, tummanvihreästä kellertävään, tahmea ja kitkeränmakuinen maksan erittämä ruoansulatukseen liittyvä neste

sappikivi /sˈapːɪkˌivɪ/ (n)
胆石
  sappirakkoon muodostunut ylimääräinen mineraaleista koostuva kappale

sappirakko /sˈapːɪrˌakːo/ (n)
胆嚢
  (anatomia) maksaan kiinnittynyt sappea väkevöivä elin, pussimainen säiliö

sappitatti /sˈapːɪtˌatːɪ/ (n)
ニガイグチ
  myrkytön, mutta poikkeuksellisen pahan makuinen sieni (Tylopilus felleus)

sara /sˈara/ (n)
菅
  sarojen () suvun kasvi; jäykkälehtinen, karkeaa heinää muistuttava kosteikkokasvi, jonka varsi on kolmikulmainen ja kukinnot tähkiä tai erilaisia kerrannaiskukintoja

sarake /sˈarake/ (n)
カラム
  kapeahko pystyviivoin rajattu tilikirjan sivun, taulukon, lomakkeen tms. osa, tarpeellisen palstajaon yksikkö

sarana /sˈarana/ (n)
蝶番
  kiertymisen mahdollistava kiinnike

sardelli /sˈardellɪ/ (n)
アンチョビ
  eräs sillikaloihin kuuluva pienikokoinen kalalaji () tai sen yksilö

sardiini /sˈardɪːnɪ/ (n)
鰯
  sillin sukuinen pieni kala (Clupea pilchardus), joka elää Välimeressä ja itäisessä Atlantissa. Tärkeä talouskala. Sardiiniksi kutsutaan myös joitakin muita kalalajeja.
イワシ
  öljyyn säilöttyjen kalasäilykkeiden kauppanimi

sariini /sˈarɪːnɪ/ (n)
サリン
  eräs äärimmäisen myrkyllinen hermokaasu

sarja /sˈarja/ (n)
シリーズ
  toisiinsa liittyvistä osista muodostuva kokonaisuus, toistojono

sarjakuva /sˈarjakˌuva/ (n)
漫画
  joukko perättäin esitettyjä piirrettyjä kuvia, jotka muodostavat yhtenäisen tarinan

sarjakuvapiirtäjä /sˈarjakˌuvapˌiːrtæjæ/ (n)
漫画家
  sarjakuvien piirtäjä

sarjamurhaaja /sˈarjamˌurhaːja/ (n)
シリアルキラー
  useisiin samatapaisiin surmatöihin syyllistynyt henkirikoksen tekijä

sarkasmi /sˈarkasmɪ/ (n)
皮肉
  pureva iva; kyynisen ivallinen ilmaisukeino, joka on satiiria vahvempi

sarkofagi /sˈarkofˌaɡɪ/ (n)
サルコファガス
  yleensä kivestä tehty säiliö ruumiille tai ruumisarkulle

sarveiskalvo /sˈarveiskˌalvo/ (n)
角膜
  silmämunan etumainen, läpinäkyvä ja verisuoneton osa.

sarvi /sˈarvɪ/ (n)
角
  sorkkaeläimillä päästä kasvava luurakenne, jota ne käyttävät tavallisesti taisteluvälineenä. Onttosarvisten sarvissa on pysyvä luuydin, tohlo, jota sarveituppi ympäröi. Varsinaisia sarvia on vain sorkkaeläimillä. Monien muiden eläinlajien vastaavasta pään rakenteesta käytetään samaa nimeä.

sarvijäärä /sˈarvɪjˌæːræ/ (n)
カミキリムシ
  hapsenkakkiainen, mikä hyvänsä -heimoon kuuluvista kovakuoriaisista

sarvikuono /sˈarvɪkˌuono/ (n)
サイ, 犀
  Kavioeläimien (Rhinocerotidae)-heimoon kuuluvia eläimiä, joita elää kaksi lajia Afrikassa ja kolme Aasiassa

sarvipöllökehrääjä /sˈarvɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
スンダガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sarvivalas /sˈarvɪvalas/ (n)
一角
  pohjoisilla merialueilla, pääasiassa pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, elävä valaslaji (Monodon monoceros)

sataa /sˈataː/ (v)
降る
  luonnonilmiö, jossa vettä tippuu pilvistä maahan

sataa lunta /sˈataː lˈunta/ (v)
雪が降る
  pudota pilvistä lunta maahan

satakerta /sˈatakˌerta/ (n)
ようい
  yksi märehtijöiden etumahoista

satama /sˈatama/ (n)
港
  paikka, jossa laivoja tai veneitä on ankkurissa tai laituriin kiinnitettynä purkamista ja lastausta varten

sateenkaari /sˈateːŋkˌaːrɪ/ (n)
虹
  ilmakehän optinen ilmiö, jossa sadepisarat hajoittavat auringon valon spektriksi

sateenkaarikaija /sˈateːŋkˌaːrɪkˌaija/ (n)
ユアカリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sateenkaariluri /sˈateːŋkˌaːrɪlˌurɪ/ (n)
ゴシキゼイガイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sateenkaarirautu /sˈateːŋkˌaːrɪrˌautu/ (n)
虹鱒
  kala, joka tunnetaan kauppanimellä kirjolohi,

sateenvarjo /sˈateːnvˌarjo/ (n)
傘
  kädessä pidettävä, taitettava, kankainen suoja sadetta vastaan

sateinen /sˈateinen/ (adj)
雨が降る
  märkä, sataa paljon

satelliitti /sˈatellˌiːtːɪ/ (n)
衛星
  kappale, joka kiertää toista taivaankappaletta; kiertolainen

satiiri /sˈatɪːrɪ/ (n)
皮肉
  ilmaisukeino, jota käytetään huvittamaan lukijaa ja samalla kritisoimaan ajan ilmapiiriä ja ihmistä; ironiaa vahvempi ilmaisukeino

sato /sˈato/ (n)
収穫
  pellolla, puutarhassa tai muualla viljeltyjen kasvien tuotto yhden kauden ajalta

satraappi /sˈatraːpːɪ/ (n)
サトラップ
  muinaisen Persian maakunnan kuvernöörin arvonimi

sattua /sˈatːua/ (v)
痛い
  (yksipersoonainen + illatiivi) tehdä kipeää, koskea
起こる
  tapahtua sattumoisin

sattumalta /sˈatːumˌalta/ (adv)
偶然
  sattuman aiheuttamana; ilman erityistä tarkoitusta

satu /sˈatu/ (n)
おとぎ話
  sepitetty tarina tai kertomus

satula /sˈatula/ (n)
鞍, サドル
  hevosen (tai aasin tai kamelin) selkään laitettava, yleensä nahkainen, istuinalusta
サドル, 鞍
  polkupyörän tai moottoripyörän istuin
  teuraseläimen selän takaosa

satunnainen /sˈatunnˌainen/ (adj)
ランダム
  sellainen, joka esiintyy tai tapahtuu sattumalta, silloin tällöin tapahtuva, ajoittainen, sporadinen; tilapäisesti tarvittava, väliaikainen

saukko /sˈaukːo/ (n)
カワウソ, 川獺
  saukkojen heimon näätäeläin ()

sauma /sˈauma/ (n)
縫い目
  (tekstiili) hyötyommel, jolla ommeltavat kappaleet liitetään

sauna /sˈauna/ (n)
サウナ, サウナ風呂
  pieni huone tai rakennus, jossa otetaan löylyä ja peseydytään

saunoa /sˈaunoa/ (v)
サウナに入る, サウナ風呂に入る
  kylpeä saunassa

sauva /sˈauva/ (n)
魔法のつえ
  poikkileikkaukseltaan pyöreä, kepin tai tai tangon muotoinen puinen, lasinen, metallinen tms. liki tasapaksu esine

sauvasolu /sˈauvasˌolu/ (n)
杆体
  verkkokalvon solu, joka on hyödyllisempi himmeässä valossa

sauvaspiraaligalaksi /sˈauvaspɪrˌaːlɪɡalˌaksɪ/ (n)
棒渦巻銀河
  galaksi, jonka rakenteessa havaitaan spiraalihaarojen eli kierteishaarojen lisäksi sauvoja

savanni /sˈavannɪ/ (n)
サバナ
  ruohikkoinen ekosysteemi trooppisella alueella

savanniara /sˈavannˌiara/ (n)
ズグロヒメコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savanniaratti /sˈavannˌiarˌatːɪ/ (n)
チャノドインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savannikaijanen /sˈavannɪkˌaijanen/ (n)
コハナインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savanniparatiisikaija /sˈavannˌiparatˌiːsɪkˌaija/ (n)
ビセイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savannivahanokka /sˈavannˌivahanˌokːa/ (n)
ホオアカカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savenvalaja /sˈavenvˌalaja/ (n)
陶工
  muinaisista ajoista periytyvä käsityöläisammatti, jonka harjoittaja tavallisesti käsillään muokkaa savesta erilaisia käyttö- ja taide-esineitä, jotka valmistuksen loppuvaiheessa poltetaan uunissa käyttöä ja aikaa kestäviksi

savi /sˈavɪ/ (n)
粘土
  hienorakeinen epäorgaaninen maalaji

saviliuske /sˈavɪlˌiuske/ (n)
石板
  savi- tai liejukivestä muodostunut, alhaisen asteen metamorfoosin kokenut liuskekivi

savitavara /sˈavɪtˌavara/ (n)
土器
  savesta tehty keramiikka

savu /sˈavu/ (n)
煙
  aineen palaessa muodostuneiden kaasujen, palokaasujen seos, yleensä sen näkyvä osa

savuke /sˈavuke/ (n)
煙草
  hienonnettua tupakkaa sisältävä, ohuella paperilla kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

savupiippu /sˈavupˌiːpːu/ (n)
煙突
  talon tulisijan hormin se osa, joka ulottuu ulkokaton yläpuolelle

savustaa /sˈavustaː/ (v)
suu
  säilöä ruokaa savun avulla

savusumu /sˈavusˌumu/ (n)
スモッグ
  suurkaupungeissa esiintyvä ilmansaaste, joka tiheytensä vuoksi haittaa näkyvyyttä

savuverho /sˈavuvˌerho/ (n)
煙幕
  hämäys

seaborgium /sˈeabˌorɡium/ (n)
シーボーギウム
  synteettinen radioaktiivinen metalli, jota ei esiinny luonnossa

sedilji /sˈedɪljɪ/ (n)
セディーユ
  (tarke) alapuolinen koukku, kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää vasemmalle suunnatulta koukulta: [ ¸ ], esimerkiksi liivin kirjaimissa ḑ ja ţ

seemiläinen /sˈeːmɪlˌæinen/ (adj)
セム
  seemiläisiin liittyvä

seemiläinen /sˈeːmɪlˌæinen/ (n)
セム
  eräiden Etu-Aasialaisten kieliryhmien (mm. hebrea, arabia) puhuja

seepia /sˈeːpɪa/ (n)
イカ
  Atlantilla ja Välimeressä esiintyvä mustekalalaji ()
セピア
  seepian musteesta valmistettu tummanruskea väriaine tai sitä vastaava synteettinen pigmentti; sitä vastaava väri

seepra /sˈeːpra/ (n)
しまうま, ゼブラ
  yleisnimi Afrikassa elävälle hevosen sukuiselle mustavalkoraidalliselle kavioeläimelle, jota on kolme lajia: aroseepra, vuoriseepra ja grevynseepra.

seeprapeippo /sˈeːprapˌeipːo/ (n)
キンカチョウ
  (eläintiede) häkkilintuna suosittu pieni kirkasvärinen loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu

seerumi /sˈeːrumɪ/ (n)
血清
  veriseerumi, kirkas kellertävä neste
  vasta-aineita sisältävä kudoksesta eristetty ainesosa, antiseerumi
  ihonhoidossa kosteutukseen puhdistuksen jälkeen, ennen varsinaista kosteutinta käytettävä tuote

seesami /sˈeːsamɪ/ (n)
胡麻
  Afrikasta kotoisin oleva yksivuotinen yrtti (Sesamum indicum)

seesteinen /sˈeːsteinen/ (adj)
平静
  tyyni, levollinen

segmentointi /sˈeɡmentˌointɪ/ (n)
セグメンテーション
  segmentoiminen

segmentti /sˈeɡmentːɪ/ (n)
セグメント
  pisteen, suoran tai tason rajoittama osa kuviosta

seikkailu /sˈeikːailu/ (n)
冒険
  mielenkiintoinen tai jännittävä matka tai tapahtuma

seimi /sˈeimɪ/ (n)
キリストの降誕
  eläinten syöttökaukalo

seinä /sˈeinæ/ (n)
壁
  rakennusten tiloja jakava pystysuora rakenneosa

seinäkello /sˈeinækˌello/ (n)
掛け時計
  seinällä pidettävä kello

seireeni /sˈeireːnɪ/ (n)
セイレーン
  kreikkalaisessa mytologiassa saarilla elävä naispuolinen olento, jonka ulkomuoto on ihmisen ja lintujen sekoitus ja joka laulullaan houkuttelee ohikulkevia merenkävijöitä tuhoon

seisauttaa /sˈeisautːaː/ (v)
さまたげる
  pysäyttää (liikenne, tehdas tms.)

seismologia /sˈeismolˌoɡɪa/ (n)
地震学
  tieteen ala, joka tutkii maanjäristyksiä ja maan läpi kulkevia aaltoliikkeitä

seisoa /sˈeisoa/ (v)
立つ
  seistä, olla pystyssä
居る
  olla erektiossa
  olla kirjoitettuna
突っ立つ
  olla pysähdyksissä, liikkumaton

seisova aalto /sˈeisova ˈaːlto/ (n)
定常波
  ilmiö, jossa kaksi vastakkaisiin suuntiin etenevää samantaajuista aaltoa interferoivat keskenään

seistä /sˈeistæ/ (v)
立つ
  seisoa, olla jaloillaan pystyssä

seiväshyppy /sˈeivæshˌypːy/ (n)
棒高跳
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli seivästä apuna käyttäen

sekaannus /sˈekaːnnus/ (n)
混乱
  sekaantuminen; epäselvä tilanne

sekainen /sˈekainen/ (adj)
きたない
  sellainen, joka on sekaisin; sotkuinen

sekalainen /sˈekalˌainen/ (adj)
雑多
  ei mihinkään yksittäiseen ryhmään tai luokkaan kuuluva

sekaluku /sˈekalˌuku/ (n)
帯分数
  peräkkäin kirjoitetun kokonaisluvun ja murtoluvun muodostama kokonaisuus, kuten näiden lukujen summalauseke ilman plusmerkkiä

sekantti /sˈekantːɪ/ (n)
セカント
  käyrää vähintään kahdessa pisteessä leikkaava suora
  suorakulmaisen kolmion kulman kosinin käänteisluku; vastaava funktio (lyhenne: sec)

sekasorto /sˈekasˌorto/ (n)
摂動
  kaaos; olotila, jossa ei ole järjestystä, suuri epäjärjestys

sekeli /sˈekelɪ/ (n)
シェケル
  Israelin rahayksikkö

sekki /sˈekːɪ/ (n)
チェック
  paperinen maksuväline, jonka saaja käy lunastamassa sille kirjoitetun summan pankissa

sekoitettu /sˈekoitˌetːu/ (adj)
交じった
  sekaisin laitettu tai saatettu

sekoittaa /sˈekoitːaː/ (v)
まぜる
  panna sekaisin niin, että osasia ei voi erottaa toisistaan; yhdistää keskenään; laittaa osaset satunnaiseen järjestykseen; tehdä liikettä, joka muistuttaa sekaisin panevaa liikettä

seksi /sˈeksɪ/ (n)
性交
  sukupuolinen toiminta, seksuaalinen kanssakäyminen, sukupuoliyhdyntä

seksikäs /sˈeksɪkæs/ (adj)
色っぽい, セクシーな
  jolla on seksuaalista viehätysvoimaa (naisista ja miehistä)

seksilelu /sˈeksɪlˌelu/ (n)
大人のおもちゃとも, 性具
  väline seksuaalisen nautinnon tuottamiseen

seksiorja /sˈeksɪˌorja/ (n)
性的奴隷
  seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi joutunut henkilö, jolta on riistetty vapaus

seksiorjuus /sˈeksɪˌorjuːs/ (n)
性的奴隷
  henkilön vapauden riistäminen ja pakottaminen toisen seksuaalisten tarpeiden tyydyttämiseen

seksismi /sˈeksɪsmɪ/ (n)
性差別
  katsantokanta, joka korostaa sukupuolten välisiä eroja ja niihin perustuvaa sukupuolten eriarvoisuutta; sukupuolten tasa-arvon kiistäminen; huomion kiinnittäminen miesten ja naisten eroavaisuuksiin tai se ettei pidä toista sukupuolta yhtä hyvänä jossain tai edistää ajatusta jonka mukaan sukupuolten vahvuudet ovat eri asioissa

seksiturismi /sˈeksɪturˌismɪ/ (n)
売春ツアー
  turismi, johon liittyy paikallisten prostituoitujen käyttöä

seksologia /sˈeksolˌoɡɪa/ (n)
性科学
  seksuaalisuutta tutkiva tieteenala

seksuaalinen /sˈeksuˌaːlɪnen/ (adj)
性的
  seksuaalisuuteen liittyvä, sukupuolinen

seksuaalinen häirintä /sˈeksuˌaːlɪnen hˈæirɪntæ/ (n)
セクシャルハラスメント
  rikos, johon syyllistyy se, joka kohdistaa toiseen seksuaalisväritteistä käyttäytymistä, johon tämä ei ole antanut hyväksyntäänsä ja jonka tämä kokee vastenmielisenä; tuomittavuus edellyttää tahallisuutta

seksuaalinen suuntautuminen /sˈeksuˌaːlɪnen sˈuːntautˌumɪnen/ (n)
性指向
  muuttumattomaksi ajateltu seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen joko miehiin tai naisiin tai molempiin

seksuaalisuus /sˈeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
性行為
  seksualiteetti, sukupuolivietti ja siihen liittyvä käyttäytyminen ja tunteet

sekunti /sˈekuntɪ/ (n)
秒
  minuutin 60. osa; ajan SI-järjestelmän mukainen perusyksikkö (tunnus s), jonka määritelmä fysiikassa on: 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa Cs-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä
  länsimaisessa säveljärjestelmässä yhden sävelaskeleen väli, intervalli

sekuntiosoitin /sˈekuntˌiosˌoitɪn/ (n)
秒針
  kolmiosoittimisen kellon osoitin, joka liikahtaa joka sekunti

sekvenssi /sˈekvenssɪ/ (n)
順序
  peräkkäisyys, järjestetty sarja

selata /sˈelata/ (v)
パラパラめくる
  käydä nide summittaisesti läpi, esimerkiksi etsien jotain tiettyä tai katsoen vain kuvat

seleeni /sˈeleːnɪ/ (n)
セレン
  alkuaine, jolla on kaksi allotrooppista muotoa, myrkyllinen epämetalli tai metallinen "harmaa seleeni"

selibaatti /sˈelɪbˌaːtːɪ/ (n)
独身
  pidättäytyminen avioliitosta

selite /sˈelɪte/ (n)
凡例
  tarkentava tieto, lyhyt selitys

selittäminen /sˈelɪtːˌæmɪnen/ (n)
説明
  selityksen antaminen

selittää /sˈelɪtːæː/ (v)
説明する
  antaa syy omalle tai jonkun muun teolle
  perustella

selitys /sˈelɪtys/ (n)
説明
  yksinkertainen, ymmärrettävä selvitys jostain tapahtumasta tai tekstistä

selkeys /sˈelkeys/ (n)
明快さ
  se, että on selkeä

selkeä /sˈelkeæ/ (adj)
明るい
  selvä, hyvin näkyvissä olevissa (myös kuvainnollisesti)
  säästä, kun taivaalla ei juurikaan ole pilviä

selkkaus /sˈelkːaus/ (n)
処遇
  poliittisista syistä johtuva aseellinen konflikti

selkä /sˈelkæ/ (n)
背中, 背
  ruumiin takaosa pakaroiden ja niskan välissä

selkäevä /sˈelkæˌevæ/ (n)
背鰭
  (anatomia) kalan tai valaan selän suurin evä

selkänikama /sˈelkænˌikama/ (n)
胸椎
  selkärangan nikama

selkärangaton /sˈelkærˌaŋŋaton/ (adj)
無脊椎
  sellainen, jolla ei ole selkärankaa

selkäranka /sˈelkærˌaŋka/ (n)
背骨
  selkärankaisen eliön kehon luusta rakentunut ylävartalon tuki

selkärankainen /sˈelkærˌaŋkainen/ (n)
脊椎, 脊椎動物
  selkärankainen eläin

selkäydin /sˈelkæydɪn/ (n)
脊髄
  selkärangan sisällä suojaisassa putkessa sijaitseva hermoston osa

sellainen /sˈellainen/ (adj)
そのような
  sen kaltainen

selleri /sˈellerɪ/ (n)
セロリ
  ruokaselleri, , eurooppalainen monimuotoinen viljelyskasvi, josta meillä kasvatetaan juureksena käytettävää mukulaselleriä ja salaatteihin soveltuvaa lehtiselleriä

sellisti /sˈellɪstɪ/ (n)
チェリスト
  ammattimainen sellon soittaja

sello /sˈello/ (n)
チェロ
  toiseksi matalaäänisin perinteiseen sinfoniaorkesteriin kuuluva jousisoitin

sellofaani /sˈellofˌaːnɪ/ (n)
セロハン
  yleensä kirkas, läpinäkyvä, usein paketointiin käytettävä, vähän joustava selluloosasta valmistettava materiaali

selluloidi /sˈellulˌoidɪ/ (n)
セルロイド
  eräs muovi, jota käytetään mm. filminä

selluloosa /sˈellulˌoːsa/ (n)
セルロース
  pitkäketjuinen glukoosimolekyyleistä koostuva hiilihydraatti, joka on rakenneaineena useimpien kasvien soluseinissä

selostus /sˈelostus/ (n)
レポート
  usein yksityiskohtainen kertomus tapahtumien kulusta, yms.

selventäminen /sˈelventˌæmɪnen/ (n)
曖昧さ回避
  selventää-verbistä muodostettu teonnimi

selvitys /sˈelvɪtys/ (n)
レポート
  selonteko
調査
  selvittely, tutkimus (jostakin asiasta selvyyteen pääsemiseksi)

selvitä /sˈelvɪtæ/ (v)
処理
  elää tietyillä resursseilla

selviytyjä /sˈelviytˌyjæ/ (n)
生き残り
  henkilö, joka on selviytynyt jostakin

selviytyä /sˈelviytˌyæ/ (v)
やりくり
  selvitä, päästä onnistuneesti jostakin eteenpäin

selvä /sˈelvæ/ (adj)
読みやすい
  helposti erottuva, helposti havaittava, helposti tunnistettava
  ilmeinen, kiistaton
シラフ
  sellainen, joka ei ole alkoholin vaikutuksen alaisena, joka on selvin päin

selvästi /sˈelvæstɪ/ (adv)
はっきり
  hyvin erottuvasti, tarkasti
明らか
  ilmeisesti, epäilemättä

sementti /sˈementːɪ/ (n)
セメント
  kalkkikivestä valmistettu rakennusmassa joka veteen sekoitettuna kovettuu ilmassa, käytetään laastina ja betonin valmistukseen

seminaari /sˈemɪnˌaːrɪ/ (n)
セミナー
  esitelmistä ja keskustelusta koostuva tilaisuus; esitelmien sarja
  yliopiston kurssi, jossa laaditaan ja esitellään tieteellinen tutkimusharjoitus
神学校
  pappien koulutuslaitos

semiotiikka /sˈemɪotˌiːkːa/ (n)
記号論
  merkkioppi; filosofinen suuntaus, joka tutkii kaikenlaisten merkkien merkitystä, syntaksia eli yhdistelysääntöjä ja pragmatiikkaa eli tilannekohtaista merkitystä ja käyttöä

senaatti /sˈenaːtːɪ/ (n)
上院
  valtion hallintoelin; parlamentin ylähuone

sensuuri /sˈensuːrɪ/ (n)
検閲
  valtion ennakkotarkastus painotuotteille ja muulle medialle

sentrifugi /sˈentrɪfˌuɡɪ/ (n)
遠心機
  laite joka erottaa liuoksesta eritiheyksiset aineosat keskipakoisvoiman avulla pyörimisliikkeellä

sentromeeri /sˈentromˌeːrɪ/ (n)
セントロメア
  kromosomin osa, joka liittää kromosomin kaksi kromatidia toisiinsa

sentti /sˈentːɪ/ (n)
センチメートル
  senttimetri
セント
  joidenkin rahayksikköjen sadasosa
  puolisävelaskelen sadasosa

senttimetri /sˈentːɪmˌetrɪ/ (n)
センチメートル
  metrin sadasosa, tunnus cm

sepalus /sˈepalus/ (n)
ファスナー隠し
  housujen suljettava etuhalkio

separaattori /sˈeparˌaːtːorɪ/ (n)
分離器
  laite jolla erotetaan kerma maidosta

separatisti /sˈeparatˌistɪ/ (n)
分離主義者
  itsenäisyyttä itsehallinnolliselle alueelle hakevan liikkeen tai järjestön jäsen tai sellaisen alueen itsenäistymistä tavoitteleva, separatismin kannattaja

sepelara /sˈepelˌara/ (n)
キエリヒメコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sepelkaijanen /sˈepelkˌaijanen/ (n)
ワカクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

seppele /sˈepːele/ (n)
花輪
  oksista, kukista tai vastaavista punottu koristeellinen vanne, joka voi olla esimerkiksi päässä pidettävä tai oveen ripustettava

seppä /sˈepːæ/ (n)
鍛冶屋
  metallista esineitä takoen tai valaen valmistava käsityöläinen

septitankki /sˈeptɪtˌaŋkːɪ/ (n)
浄化槽
  WC-istuimeen yhteydessä oleva jätesäiliö; tyypillinen veneissä ja asuntovaunuissa

serafi /sˈerafɪ/ (n)
熾天使
  Vanhassa testamentissa mainittuja kuusisiipisiä enkeleitä

seraminluri /sˈeramˌinlurɪ/ (n)
ホオアオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

serbia /sˈerbɪa/ (n)
セルビア語
  serbian kieli (kielitunnus: sr), indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli

serbokroaatti /sˈerbokroˌaːtːɪ/ (n)
セルビア・クロアチア
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli, jota puhutaan Serbiassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Montenegrossa. (Kielitunnus= sh)

serenadi /sˈerenˌadɪ/ (n)
セレナーデ
  laulaen tai soittaen esitetty lemmentervehdys (usein illalla rakastetun ikkunan alla)

seriffi /sˈerɪffɪ/ (n)
保安官
  paikallinen, yleensä piirikunnan alueen vaalilla valittu poliisitointa hoitava viranomainen Yhdysvalloissa

serkku /sˈerkːu/ (n)
いとこ, 従兄弟
  isän tai äidin sisaren tai veljen lapsi

serotoniini /sˈerotonˌiːnɪ/ (n)
セロトニン
  eräs keskushermoston välittäjäaine, joka vaikuttaa mm. mielialaan

serpentiniitti /sˈerpentɪnˌiːtːɪ/ (n)
蛇紋岩
  eräs metamorfinen kivilaji

sertifikaatti /sˈertɪfɪkˌaːtːɪ/ (n)
認定書
  laatujärjestelmän auditoinnin jälkeen annettu todistus siitä, että laatujärjestelmä on käytössä
  liikkeeseenlaskijan velkasitoumus

servaali /sˈervaːlɪ/ (n)
サーバル
  eräs pitkäkoipinen afrikkalainen kissaeläin ()

seteli /sˈetelɪ/ (n)
札
  yksittäinen paperinen tai joskus muovinen maksuväline tiettyä valuuttaa, seteliraha; myös alennus- tai muusta lipukkeesta

setelirahoitus /sˈetelˌirahˌoitus/ (n)
量的金融緩和政策
  rahapoliittinen toimenpide, jossa keskuspankki rahoittaa valtiota uutta rahaa luomalla ja keskuspankin taseeseen päätyy valtion velkakirjoja; toimenpiteen tarkoituksena on saada rahavaranto kasvamaan ja alentaa korkotasoa nollaa matalammaksi, esimerkiksi -3 prosenttiin

setri /sˈetrɪ/ (n)
ヒマラヤ杉
  mäntykasveihin kuuluvia havupuita ()

setä /sˈetæ/ (n)
伯父
  isän veli (eräissä murteissa myös äidin)
  joku vieras mies (useimmiten vanhahko)

seulaluu /sˈeulaluː/ (n)
篩骨
  nenän takana oleva luu ()

seuraaja /sˈeuraːja/ (n)
後任
  se, joka seuraa (tehtävässä, asioiden sarjassa tms.)

seuraamus /sˈeuraːmus/ (n)
制裁
  jostakin menettelystä oikeussäännösten mukaan koituva rangaistus

seuraava /sˈeuraːva/ (adj)
次
  järjestyksessä välittömästi jälkeen tuleva

seurakunta /sˈeurakˌunta/ (n)
会衆
  paikallinen uskonnollinen yhteisö, jolla on yleensä yksi kokoontumispaikka

seuralainen /sˈeuralˌainen/ (n)
仲間
  seurana tai seurassa olija; kumppani, mukana kulkija

seurata /sˈeurata/ (v)
付いて行く
  kulkea jäljessä tai mukana
  olla seuraaja tai seuraava

seuraus /sˈeuraus/ (n)
結果
  jostain aiheutuva tilanne tai tapahtuma, tulos

seurustella /sˈeurustella/ (n)
交際
  oleskella ja keskustella, olla sosiaalisessa kanssakäymisessä, toisten ihmisten seurassa
デート
  olla avioliittoon tai vastaavaan vakituiseen yhteiselämään tähtäävässä parisuhteessa

seurustelu /sˈeurustˌelu/ (n)
ソーシャルライフ
  ihmisten välinen kanssakäyminen ja siihen liittyvä ajatustenvaihto ja muut sosiaaliset toiminnot

shakki /ʃˈakːɪ/ (n)
チェス
  lautapeli, jossa kaksi pelaajaa siirtävät vuorotellen omia nappuloitaan 8×8 ruudun kokoisella tavallisesti mustavalkoisella shakkilaudalla; shakkipeli

shakkilauta /ʃˈakːɪlˌauta/ (n)
チェスの盤
  shakkipelin pelialustana käytettävä neliömäinen 64:stä vuorotellen valkeasta ja mustasta ruudusta muodostuva pelilauta, jonka ruudut merkitään pystysuoria linjoja osoittavilla kirjaimilla ja vaakasuoria linjoja osoittavilla numeroilla

shakkinappula /ʃˈakːɪnˌapːula/ (n)
チェスの駒
  shakki-pelin nappula, joko sotilas, torni, ratsu eli hevonen, lähetti, kuningas tai kuningatar

sherry /ʃˈerry/ (pn)
シェリー
  väkeväviini, jota tuotetaan vain Jerezin kaupungin ympäristössä Espanjassa

shoppailla /ʃˈopːailla/ (v)
買い物をする
  tehdä ostoksia ja kierrellä etsien myymälöissä

sianliha /sˈianlˌiha/ (n)
豚肉
  sian liha

siansaksa /sˈiansˌaksa/ (n)
ちんぷんかんぷん, でたらめ
  tuntematon tai oudolta kuulostava vieras kieli, mongerrus, josta on vaikea saada selvää

sibilantti /sˈibɪlˌantːɪ/ (n)
歯擦音
  suhiseva frikatiiviäänne, jota muodostettaessa kieli on kourussa pitkittäin ilmavirran kulkusuuntaan nähden

side /sˈide/ (n)
包帯
  haavaa sitomaan ja peittämään asetettava kangaspala
結合
  emotionaalinen yhteys johonkin

sidos /sˈidos/ (n)
ひも
  kemiallinen sidos; kemiallisia yhdisteitä koossa pitävä voima

sidosryhmä /sˈidosrˌyhmæ/ (n)
ステークホルダー
  henkilöiden ja organisaatioiden muodostama ryhmä, jolla on sidos johonkin

siellä /sˈiellæ/ (adv)
あそこ
  etäällä olevassa, suhteellisen laajassa tai epätarkasti määritellyssä paikassa, josta puhuja puhuu mutta johon hän ei osoita katseellaan tai eleillään; vrt. siinä

sielu /sˈielu/ (n)
魂
  tekijä, jota pidetään ihmisen, joskus myös muiden elollisten olentojen, tajunnan, psyyken ja elämän ylläpitäjänä, ja jonka usein uskotaan jatkavan olemassaoloaan kuoleman jälkeen

siemen /sˈiemen/ (n)
種
  suvullisesti lisääntyvän kasvin alkio

siemenaihe /sˈiemenˌaihe/ (n)
胚珠
  siemenkasvin rakenne, joka sisältää munasolun sitä ruokkivine ja suojaavine solukkoineen ja josta hedelmöityksen jälkeen kehittyy siemen

siemenjohdin /sˈiemenjˌohdɪn/ (n)
精管
  lisäkiveksestä virtsaputkeen johtava putki

siemenneste /sˈiemennˌeste/ (n)
ザーメン
  siittiösoluja sisältävä erite, jota erittyy nisäkkäiden koirailla siemensyöksyssä

siemens /sˈiemens/ (n)
ジーメンス
  konduktanssin (sähköisen johtavuuden) SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus S)

siemensyöksy /sˈiemensˌyøksy/ (n)
射精
  seksuaalisen kiihottumisen huipentuma, jossa miehen tai sukukypsyyden saavuttaneen pojan siittimen päästä purkautuu siemennestettä

sieni /sˈienɪ/ (n)
菌類
  sienen ulkoilmaan, usein maanpinnalle, kasvattama itiöemä
菌類, 茸
  (sienitiede) jokin pääluokan Fungi itiöitä tuottava lehtivihreätön aitotumallinen eliö

sienijuuri /sˈienɪjˌuːrɪ/ (n)
菌根
  kasvin juuristossa sen kanssa symbioosissa elävä sieni

sienipilvi /sˈienɪpˌilvɪ/ (n)
茸雲
  voimakkaan räjähdyksen, erityisesti ydinräjähdyksen, aiheuttama sienenmuotoinen pilvi

sienitiede /sˈienɪtˌiede/ (n)
真菌学
  biologian haara, joka tutkii sieniä

siepata /sˈiepata/ (v)
奪う
  ottaa nopeasti käteensä, napata
膨らます
  harmittaa

sierain /sˈierain/ (n)
鼻孔
  nenän alta ulkopuolelta nenäonteloon johtava kanava

sietää /sˈietæː/ (v)
耐える
  pystyä tulemaan toimeen jnk yl. kielteisen kanssa

sieventää /sˈieventæː/ (v)
簡約
  muuntaa jk yksinkertaisemmaksi laskemalla siitä laskettavissa olevat elementit

sievä /sˈievæ/ (adj)
きれい
  kaunis ja ihana

sihistä /sˈihɪstæ/ (v)
シッ
  päästää sihinää

sihteeri /sˈihteːrɪ/ (n)
秘書, ひしょ
  toimistotyön ammattilainen, jonka työhön kuuluu erilaisten asioiden hoitaminen

siideri /sˈiːderɪ/ (n)
シードル
  alkoholijuoma, joka valmistetaan käymismenetelmällä omenamehusta

siili /sˈiːlɪ/ (n)
針鼠, ハリネズミ
  piikikäs talviunta nukkuva hyönteissyöjä (). Suomessa esiintyy ainoastaan eurooppalainen siili ()

siipi /sˈiːpɪ/ (n)
翼, 羽
  lintujen ja hyönteisten lentämiseen käyttämä elin
翼
  lentokoneen nostovoimaa tuova osa
  rakennuksen laajennusosa, lamelli

siipikarja /sˈiːpɪkˌarja/ (n)
家禽
  lihan, munan tai muun hyödykkeen tuotantoon käytettävät linnut

siirappi /sˈiːrapːɪ/ (n)
シロップ
  paksu, ruskea, nestemäinen sokeriliuos

siirtolapuutarha /sˈiːrtolapˌuːtarha/ (n)
貸し農園
  yksityishenkilöille vuokrattavista puutarhatonteista koostuva kylämäinen alue

siirtomaa /sˈiːrtomaː/ (n)
コロニー
  varsinaisen valtion ulkopuolinen maa-alue, joka on isäntämaan hallinnassa

siirtymä /sˈiːrtymæ/ (n)
変位
  siirtyminen

siirtyä /sˈiːrtyæ/ (v)
動く
  liikkua tai kulkea paikasta toiseen; muuttaa asemaa

siirtää /sˈiːrtæː/ (v)
動かす
  vaihtaa jnk paikkaa
遅らせる
  lykätä

siis /sˈiːs/ (adv)
それ故に
  näin ollen, tämän johdosta

siisti /sˈiːstɪ/ (adj)
すごい
  kiva, makee

siitake /sˈiːtake/ (n)
椎茸
  eräs Tricholomataceae-heimoon kuuluva sienilaji ()

siitepöly /sˈiːtepˌøly/ (n)
花粉
  kukkakasvien heteissä muodostuva kasvien sukusoluista koostuva erittäin hienojakoinen jauhe

siitin /sˈiːtɪn/ (n)
陰茎, ペニス, 男根
  (elimistö) urospuolen sukupuolielin; penis

siittiö /sˈiːtːɪø/ (n)
精子
  varsinkin eläinkunnan, jossain määrin kasvikunnan, suvullisessa lisääntymisessä aktiivinen liikkuva sukusolu

siivilä /sˈiːvɪlæ/ (n)
ストレーナー
  varrellinen astia, jossa on pienen pieniä reikiä, joiden läpi osa astiaan laitettavasta aineesta siivilöityy muun osan jäädessä astiaan

siivota /sˈiːvota/ (v)
整理
  tehdä siistiksi, poistaa lika tai roskat

siivous /sˈiːvous/ (n)
掃除, 清掃
  paikkojen puhdistaminen/siistiminen/järjestäminen, siivoamisen toteutus

sija /sˈija/ (n)
寝場所
  paikka, olinsija, makuupaikka
部位
  (urheilu) sijoittumalla kilpailussa saavutettu kilpailijoiden keskeinen sijoitus.

sijainti /sˈijaintɪ/ (n)
位置
  paikka, missä jokin on fyysisesti

sijaistaa /sˈijaistaː/ (v)
代理を務める
  toimia sijaisena

sijaita /sˈijaita/ (v)
ライ
  olla sijoittuneensa, olla jossakin paikassa (yleensä enemmän tai vähemmän pysyvästi)

sijamuoto /sˈijamˌuoto/ (n)
格
  sija, yksi nominien taivutuskategorioista (muita ovat luku ja suku); käytetään myös muiden sanaluokkien, kuten adverbien ja verbien, nominaalimuodoille

sijata /sˈijata/ (v)
ベッドを整える
  laittaa vuode nukkumakuntoon t. vuodevaatteet ojennukseen nukkumisen jäljiltä

sijoittaa /sˈijoitːaː/ (v)
置く
  panna, asettaa esine, tms. paikalleen

sijoittaja /sˈijoitːˌaja/ (n)
出資者
  henkilö, joka sijoittaa pääomaa, tekee sijoituksia

sijoitus /sˈijoitus/ (n)
投資
  sijoittamisen tapahtuma tai sen tulos
  se mitä sijoitetaan; sijoitettu pääoma
  se mihin on sijoitettu; sijoituskohde
代入
  arvon antaminen muuttujalle
ランキング
  (urheilu) paikka lopputuloksissa

sika /sˈika/ (n)
豚
  kotieläimenä kasvatettava sorkkaeläin, jota käytetään lihan tuotantoon ja jota pidetään yleensä sikalan karsinassa eli läävässä

sikainfluenssa /sˈikainfluˌenssa/ (n)
豚インフルエンザ
  influenssaviruksen aiheuttama hengitystiesairaus, jonka aiheuttaja on eräs lintuinfluenssaviruksen muunnos, A-tyypin influenssavirus, joka kuuluu ortomyksoviruksiin

sikari /sˈikarɪ/ (n)
シガー, タバコ, 煙草 たばこ, 葉巻 はまき
  kokonaisilla tupakanlehdillä kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

sikarutto /sˈikarˌutːo/ (n)
CSF
  virustauti, jota tavataan sioissa, villisioissa ja niiden sukulaisissa

sikhiläisyys /sˈikhɪlˌæisyːs/ (n)
シク教
  intialainen uskonto, jossa on piirteitä islamista ja hindulaisuudesta

sikiö /sˈikɪø/ (n)
胎児
  monisoluisten eläinten kehitysaste ennen syntymistä

sikolätti /sˈikolˌætːɪ/ (n)
豚小屋
  pieni, korkeintaan parin eläimen sikala
  likainen ja sekainen tila

sikotauti /sˈikotˌautɪ/ (n)
流行性耳下腺炎
  virustauti jolle on tyypillistä sylkirauhasten turpoaminen

siksakki /sˈiksakːɪ/ (n)
ジグザグ
  ommel, joka etenee terävin käännöksin vuoroin oikealle, vuoroin vasemmalle etuviistoon muodostaen sahanteräkuvion

silava /sˈilava/ (n)
脂肪
  sian nahanalainen rasvakudos, johon lihaa leikattaessa jää myös lihaa

sileä /sˈileæ/ (adj)
滑らか
  täysin tasainen

silinteri /sˈilɪntˌerɪ/ (n)
トップハット
  korkea, lieriönmuotoinen ja jäykkä huopahattu, jossa on lieri

silittää /sˈilɪtːæː/ (v)
撫でる
  liikuttaa raajaansa (yleensä kättä) jonkin päällä kevyesti sitä painamatta, yleensä hellyyden osoituksena
アイロン
  tasoittaa vaatteesta tai muuta tekstiilistä rypyt silitysraudalla

silityslauta /sˈilɪtˌyslauta/ (n)
アイロン台
  vaatteiden silittämiseen tarkoitettu tyypillisesti siirrettävä yl. pehmustettu työtaso

silitysrauta /sˈilɪtˌysrauta/ (n)
アイロン
  sähköllä tai aiemmin hellalla tai hiilten avulla kuumennettava väline, jonka metallinen pohja kuumennetaan ja jolla sitten tasoitetaan vaatteiden ryppyjä

silkki /sˈilkːɪ/ (n)
絹
  silkkiäistoukan erittämä kuitu, silkkikuitu
  silkkikuidusta valmistettu kangas, silkkikangas

silkkiäistoukka /sˈilkːɪˌæistoukːa/ (n)
カイコ
  silkkiperhosen Bombyx mori toukka, kehitysvaihe. Tämä laji on riippuvainen mulperipuusta. Myös muiden silkkiperhosten toukat, joiden kehräämistä kotelokopista saadaan silkkiä, ovat silkkiäistoukkia.

sillanpääasema /sˈillampˌæːasˌema/ (n)
橋頭堡
  sotajoukon vesistön ylitettyään valtaama asema, joka pyritään pitämään hallussa ja vahvistamaan

silli /sˈillɪ/ (n)
ニシン
  pohjoisissa merissä elävä parvikala , joka on samaa kalalajia kuin Itämeressä elävä silakka; käytetään paljon maustekalana.

silloin /sˈilloin/ (adv)
その時
  (ajan adverbi) varhemmin tapahtuneeseen liittyvänä tai aikaisemmin puheena olleena ajankohtana; sillä kertaa, sen ajan, sinä aikana

silloinen /sˈilloinen/ (adj)
そのとき
  silloin olemassa ollut tai oleva

sillä /sˈillæ/ (adv)
ため
  sen vuoksi, siitä syystä, sen tähden, siksi

silminnäkijä /sˈilmɪnnˌækɪjæ/ (n)
実見者
  tapahtuman omakohtaisesti nähnyt henkilö

silmitön /sˈilmɪtøn/ (adj)
盲人
  raivoisa, vimmattu

silmu /sˈilmu/ (n)
芽
  versokasvien kehityksensä alussa oleva verso

silmukka /sˈilmukːa/ (n)
ループ
  langasta tai köydestä tehty lenkki

silmä /sˈilmæ/ (n)
目, め
  ihmisen tai eläimen kuvan aistimiseen pystyvä elin, joka mahdollistaa näköaistin

silmälasiluri /sˈilmælˌasɪlˌurɪ/ (n)
クスダマインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

silmälasit /sˈilmælasɪt/ (n)
眼鏡 めがね, 眼鏡
  silmien liki- tai kaukonäköisyyden tai hajataiton korjaamiseksi silmien edessä pidettävät lasiset tai muoviset optiset linssit yhtenäisessä kehyksessä

silmäluomi /sˈilmælˌuomɪ/ (n)
瞼
  silmän päällä liikkuva suojaava ihopoimu

silmälääkäri /sˈilmælˌæːkærɪ/ (n)
目医者
  lääkäri, joka tutkii silmiä ja niiden sairauksia

silmämuna /sˈilmæmˌuna/ (n)
目玉
  ihmisen silmän kolmesta kalvosta muodostuva pallomainen silmäkuopassa liikkuva rakennekokonaisuus

silmänräpäyksellinen /sˈilmænræpˌæyksellɪnen/ (adj)
即時
  täysin yhtäkkinen, äkillinen

silmänräpäys /sˈilmænræpæys/ (n)
瞬目
  silmäluomien nopea sulkeminen ja avaaminen
チラ見
  hyvin lyhyt aika

silmänvalkuainen /sˈilmænvˌalkuˌainen/ (n)
強膜
  silmän valkoinen osa

silmäripsi /sˈilmærˌipsɪ/ (n)
まつげ
  silmäluomen reunassa kasvava jäykkä ihokarva

silposuoninen /sˈilposˌuonɪnen/ (adj)
並列
  (lehdestä) jonka pääsuonet kulkevat rinnakkain laidan suuntaisesti lehden pituudelta

silta /sˈilta/ (n)
橋
  rakennelma, joka mahdollistaa kulun jonkin esteen, tavallisesti veden yli

silti /sˈiltɪ/ (adv)
それでも
  siitä huolimatta

siluetti /sˈiluˌetːɪ/ (n)
シルエット
  ääriviivakuva, varjokuva

siluurikausi /sˈiluːrɪkˌausɪ/ (n)
シルル紀
  geologinen kausi ennen devonikautta, noin 435–395 mvs., jonka aikana elämää oli enimmäkseen merissä

sima /sˈima/ (n)
はちみつ酒
  sitrushedelmästä, tavallisesti keitettyyn veteen laitetuista sitruunaviipaleista, ja sokerista hiivakäymisellä valmistettu juoma

simpanssi /sˈimpanssɪ/ (n)
チンパンジー, 黒猩々
  Keski-Afrikassa esiintyvä ihmisapinoihin kuuluva laji, ihmisen lähisukulainen ()

simpukka /sˈimpukːa/ (n)
貝
  joukko makeassa tai suolaisessa vedessä eläviä nilviäisiä, joilla on kaksiosainen saranoitu kova kuori ja liikkumiseen tarvittava jalka ()

simuloida /sˈimulˌoida/ (v)
シミュレートする
  mallintaa, jäljitellä

sinappi /sˈinapːɪ/ (n)
からし, 芥子
  (kasvitiede) sinappikasvi

sinappikaali /sˈinapːɪkˌaːlɪ/ (n)
ルッコラ
  ristikukkaiskasveihin kuuluva kaalin sukuinen kukkiva viljelyskasvi (), jota käytetään yrtti- ja salaattivihanneksena ja myydään nimellä rucola

sinappikaasu /sˈinapːɪkˌaːsu/ (n)
マスタードガス
  rikkisinappikaasu, kemiallisen sodankäynnin taistelukaasu 1. maailmansodan ajalta

sinappikasvi /sˈinapːɪkˌasvɪ/ (n)
からし
  (kasvitiede) sinappi, joukko (Sinapis)-suvun ja eräitä (Brassica)-suvun keltakukkaisia ristikukkaiskasveja, joiden siemenistä tehdystä jauheesta valmisteaan mausteena käytettyä tahnamaista sinappia

sindarin /sˈindarɪn/ (n)
シンダリン
  eräs J. R. R. Tolkienin kehittämä, ja hänen tarinoissaan esiintyvä, keinotekoinen kieli (kielikoodi: sja)

sindhi /sˈindhɪ/ (n)
シンド語
  Pakistanissa ja Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli (kielitunnus: snd)

sinfonia /sˈinfonˌia/ (n)
交響曲
  laaja, useimmiten kolmesta tai neljästä osasta koostuva orkesteriteos

sinfoniaorkesteri /sˈinfonˌiaˌorkestˌerɪ/ (n)
交響楽団
  orkesteri, jossa on enemmän soittajia kuin kamariorkesterissa; täysi orkesteri

singulariteetti /sˈiŋŋulˌarɪtˌeːtːɪ/ (n)
特異点
  aika-avaruuden vääristymä
  yli-inhimillinen tekoäly kiihdyttää ihmiskunnan teknologisen kehityksen ja sosiaalisen muutoksen niin nopeaksi, että ihmiset eivät pysty ymmärtämään tai mielekkäästi ennustamaan tulevaisuutta

sini /sˈinɪ/ (n)
サイン
  sini-funktio, eräs trigonometrisista funktioista

siniaalto /sˈinɪˌaːlto/ (n)
正弦波
  sinimuotoisesti vaihtelevan aaltoliikkeen aalto

siniara /sˈinɪˌara/ (n)
アオコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniaratti /sˈinɪarˌatːɪ/ (n)
アケボノインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinihomejuusto /sˈinɪhˌomejˌuːsto/ (n)
ブルーチーズ
  homejuusto, joka on valmistettu sinihomeen avulla

sinikelta-ara /sˈinɪkˌeltaˈara/ (n)
ルリコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikorvaluri /sˈinɪkˌorvalˌurɪ/ (n)
アカマユインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikurkkuara /sˈinɪkˌurkːuˌara/ (n)
ヤマヒメコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikurkkumaluri /sˈinɪkˌurkːumˌalurɪ/ (n)
ルリオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikäyrä /sˈinɪkˌæyræ/ (n)
正弦曲線
  jaksollisen sinifunktion muotoisen aaltomuodon kuvaaja

sinilakkikaijanen /sˈinɪlˌakːɪkˌaijanen/ (n)
キバラケラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinilakkimaluri /sˈinɪlˌakːɪmˌalurɪ/ (n)
セアカパプアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniliuskemaluri /sˈinɪlˌiuskemˌalurɪ/ (n)
アオムネオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinilurikki /sˈinɪlurˌikːɪ/ (n)
コンセイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sininaamamesikko /sˈinɪnˌaːmamesˌikːo/ (n)
アオツラミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sininen /sˈinɪnen/ (adj)
青い
  väriltään sininen

sininen /sˈinɪnen/ (n)
青, 青い
  eräs väri

sininiskaluri /sˈinɪnˌiskalˌurɪ/ (n)
ズグロインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniotsa-amatsoni /sˈinɪˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
アオボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniotsa-aranen /sˈinɪˌotsaˈaranen/ (n)
イロオインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipeippo /sˈinɪpˌeipːo/ (n)
フナシセイキチョウ
  (yleisesti) mikä tahansa sinipeippojen sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

siniposkiamatsoni /sˈinɪpˌoskɪamˌatsonɪ/ (n)
キガオボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniposkiaratti /sˈinɪpˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
ホオミドリウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääara /sˈinɪpˌæːara/ (n)
ヤマヒメコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääaratti /sˈinɪpˌæːarˌatːɪ/ (n)
トガリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääpeippo /sˈinɪpˌæːpeipːo/ (n)
ルリガシラセイキチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinirinta-aratti /sˈinɪrˌintaˈaratːɪ/ (n)
アオマエカケインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniruohokaija /sˈinɪrˌuohokˌaija/ (n)
ワカバインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisepelkaija /sˈinɪsepˌelkaija/ (n)
ミドリガシラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisilmäinen /sˈinɪsˌilmæinen/ (adj)
だまされやすい
  hyväuskoinen, naiivi

sinisilmäkakadu /sˈinɪsˌilmækˌakadu/ (n)
ルリメタイハクオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisimpukka /sˈinɪsˌimpukːa/ (n)
ヨーロッパ貽貝
  suolaisessa merivedessä viihtyvä simpukkalaji (Mytilus edulis), jota hyödynnetään ihmisravintona

sinisorsa /sˈinɪsˌorsa/ (n)
真鴨
  eli heinäsorsa, sorsalintu ()

sinisuohaukka /sˈinɪsˌuohaukːa/ (n)
haiirochuuhi
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinitiainen /sˈinɪtɪˌainen/ (n)
アオガラ
  , eräs tiaisiin () kuuluva lintu

sinivalas /sˈinɪvalas/ (n)
白長須鯨
  hetulavalaiden alalahkoon kuuluva valaslaji (Balaenoptera musculus), suurin eläinlaji, jonka tiedetään koskaan olleen olemassa

sinkki /sˈiŋkːɪ/ (n)
亜鉛
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zn

sinkku /sˈiŋkːu/ (n)
未婚
  henkilö, joka ei ole vakituisessa parisuhteessa
シングル
  albumista erikseen myyntiin ja radiosoittoon otettu musiikkikappale

sinko /sˈiŋko/ (n)
ロケットランチャー
  rekyylitön pääsääntöisesti panssarintorjuntaan tarkoitettu ase, jonka taistelukärkenä on ontelokranaatti. Usein olkapäähän tuettava putki, josta ammus laukaistaan raketilla.

sinotiibetiläinen /sˈinotˌiːbetɪlˌæinen/ (adj)
シナ・チベットの
  (kielestä) sinotiibetiläisiin kieliin kuuluva. Sinotiibetiläiset kielet ovat maailman toiseksi suurin kielikunta, ja jaetaan edelleen kahteen haaraan: kiinalaisiin ja tiibetiläis-burmalaisiin kieliin

sinuiitti /sˈinuˌiːtːɪ/ (n)
副鼻腔炎
  nenän sivuontelon tulehdus; poskiontelon tulehdus

sionismi /sˈionˌismɪ/ (n)
シオニズム
  juutalaisnationalismi, poliittinen ideologia, jonka mukaan juutalaisilla on oltava oma kansallisvaltio

sionisti /sˈionˌistɪ/ (n)
シオニスト
  sionismin kannattaja

sipuli /sˈipulɪ/ (n)
玉葱, タマネギ
  -suvun syötäviä kasveja, joiden osia käytetään maustamiseen ja vihanneksina, erityisesti keltasipuli ()
球根
  ruohokasvin turvonnut lehtityvi, johon sipulikasvit varastoivat ravintoa talvehtimiseen

sireeni /sˈireːnɪ/ (n)
サイレン
  kovaääninen merkinantolaite

siristää /sˈirɪstæː/ (v)
目を細めて見る
  ~ silmiään katsoa silmät puolittain ummessa

sirkadiaaninen /sˈirkadɪˌaːnɪnen/ (adj)
晦日
  elimistön sisäiseen vuorokausirytmiin liittyvä

sirkka /sˈirkːa/ (n)
蟋蟀
  mikä tahansa sirkkojen heimoon () kuuluva suorasiipisten hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

sirkkalehti /sˈirkːalˌehtɪ/ (n)
子葉
  siemenkasvin taimen, sirkkataimen ensimmäiseksi ilmestyvä lehti

sirkkeli /sˈirkːelɪ/ (n)
丸鋸
  työkone, jossa on tasoon kiinnitettynä pyöreä moottorin pyörittämä sahanterä, joskus myös kädessä pidettävä malli

sirkumfleksi /sˈirkumflˌeksɪ/ (n)
サーカムフレックス
  kirjaimen ylle kirjoitettava tarke, joka näyttää alaspäin aukeavalta kulmalta: ˆ

sirkus /sˈirkus/ (n)
サーカス
  paikasta toiseen liikkuva esitys, johon yleensä kuuluu akrobaatteeja, jonglööreitä, eläimiä, klovneja ja muita taiteilijoita

sirppi /sˈirpːɪ/ (n)
鎌
  käyräteräinen lyhytvartinen leikkuutyökalu, jolla leikataan viljaa

sirppisoluanemia /sˈirpːɪsˌoluˌanemˌia/ (n)
鎌状赤血球症
  eräs perintötekijöiden aiheuttama verisairaus, jossa punasolut ovat muodoltaan epänormaalin sirppimäisiä

sisar /sˈisar/ (n)
シスター, 修道女
  naispuolinen sisarus

sisarenpoika /sˈisarˌempoika/ (n)
甥
  sisaren poika

sisarentytär /sˈisarˌentytær/ (n)
姪
  sisaren tytär

sisarukset /sˈisarˌukset/ (n)
兄弟
  saman perheen lapset ovat keskenään sisaruksia sukupuolesta riippumatta

sisarus /sˈisarus/ (n)
兄弟
  toisen saman perheen lapsen sisko tai veli. Nykykielessä sisarussuhteista puhuttaessa käytetään yleensä sanan monikkomuotoa sisarukset. Yksikkömuotoa käytetään vain yhdyssanojen osana tai joissakin kielellisissä rakenteissa.

sisilialainen /sˈisɪlˌialˌainen/ (adj)
シチリアの
  Sisiliasta peräisin oleva tai Sisiliaan liittyvä

sisilialainen /sˈisɪlˌialˌainen/ (n)
シチリアの
  pysyvästi Sisiliassa asuva henkilö

sisäelin /sˈisæelɪn/ (n)
内臓
  rinta-, vatsa- tai lantio-ontelon suuri elin

sisäinen /sˈisæinen/ (adj)
内部
  jota ympäröi jokin toinen joka puolelta, jonkin sisällä tai sisässä oleva

sisäkatto /sˈisækˌatːo/ (n)
天井
  huonetilan yläpinta ja tyypillisesti yläpohjarakenteen alapinta

sisäkorva /sˈisækˌorva/ (n)
内耳
  ohimoluun sisällä oleva nesteen täyttämä korvan osa

sisällissota /sˈisællˌissota/ (n)
内戦, 内乱
  saman valtion kansalaisten keskenään valtion sisällä käymä sota

sisällysluettelo /sˈisællˌysluˌetːelo/ (n)
目次
  luettelo tekstin otsikoista esiintymisjärjestyksessä, mikä antaa lukijalle käsityksen tekstistä

sisällä /sˈisællæ/ (adv)
なか（中）
  jossakin asiassa, esineessä tai tilassa niin, että se ympäröi väljästi

sisältyä /sˈisæltˌyæ/ (v)
含む
  kuulua johonkin

sisältää /sˈisæltæː/ (v)
含む
  pitää sisällään (svetisismi)

sisältö /sˈisæltø/ (n)
内容
  mitä jokin sisältää, sisällys

sisämaavaltio /sˈisæmˌaːvaltˌio/ (n)
内陸国
  valtio, jolla ei ole rantaviivaa

sisämeri /sˈisæmˌerɪ/ (n)
内海
  meri, josta on salmien kautta yhteys valtamereen

sisäoppilaitos /sˈisæˌopːɪlˌaitos/ (n)
寄宿学校
  koulu, jossa opiskelijat asuvat opintojensa ohella

sisäpuoli /sˈisæpˌuolɪ/ (n)
中
  se mikä ei ole suljetun tilan tai alueen sisäpintaan tai muuhun rajaan rajautuvan ulkopuolta; sisäpinta, sisusta

sisäydin /sˈisæydɪn/ (n)
内核
  Maan ytimen sisempi osa keskipisteen ympärillä, säde noin 1220 km, koostumukseltaan kiinteä ja korkeimmalta lämpötilaltaan suunnilleen 6000 celsiusastetta korkean paineen ja radioaktiivisen hajoamisen vuoksi

sisäänhengitys /sˈisæːnhˌeŋŋɪtys/ (n)
吸入
  se, että hengitetään sisään

sitaatti /sˈitaːtːɪ/ (n)
引用
  sananmukainen lainaus; toisinne

siteerata /sˈiteːrˌata/ (v)
引用
  lainata jonkun ilmaisemaa ajatusta sanatarkasti; laittaa sitaatteihin

sitoa /sˈitoa/ (v)
結ぶ
  laittaa kiinni narulla tai köydellä
  laittaa side
綴じる
  rajoittaa muuttujan arvoja toisen perusteella

sitoutumaton /sˈitoutˌumaton/ (adj)
無所属
  puolueista riippumaton, puolueeseen kuulumaton

sitra /sˈitra/ (n)
ツィター
  kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä plektralla t. sormin kaikukopan ylitse pingotettuja kieliä

sitrushedelmä /sˈitrushedˌelmæ/ (n)
柑橘類
  lähinnä ruutakasveihin kuuluvien sitruspuiden lohkoinen marja

sitruuna /sˈitruːna/ (n)
レモン, 檸檬
  ruutakasveihin kuuluva sitruspuu, sitruunapuu
  sen tuottama sitrushedelmä

sitruunahappo /sˈitruːnahˌapːo/ (n)
クエン酸, 枸櫞酸
  orgaaninen happo, jota esiintyy sitrushedelmissä ja jota käytetään happamuuden säätöaineena elintarvikkeissa

sitruunahappokierto /sˈitruːnahˌapːokˌierto/ (n)
クエン酸回路
  solujen mitokondrioissa tapahtuva monivaiheinen kemiallinen prosessi, jossa ravintoaineista peräisin olevat hiiliatomit hapettuvat hiilidioksidiksi ja samojen molekyylien sisältämät vedyt siirtyvät elektroninsiirtäjäkoentsyymeille: prosessissa vapautuu energiaa, ja se on solujen pääasiallinen energianlähde

sitruunaluri /sˈitruːnˌalurɪ/ (n)
キミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sitruunamehu /sˈitruːnˌamehu/ (n)
レモンジュース
  sitruunasta puristettu mehu

sitruunamelissa /sˈitruːnˌamelˌissa/ (n)
レモンバーム
  sitruunalta tuoksuva yrtti (Melissa officinalis), jota käytetään etenkin jälkiruokien mausteena ja koristeena

sitten /sˈitːen/ (adv)
そして
  mennyttä aikaa ilmaiseva
以前
  sen tai tämän jälkeen

sivellin /sˈivellɪn/ (n)
毛筆, 絵筆
  maalin tai lakan levittämiseen tarkoitettu työkalu, jossa on karvoista tehdyt harjakset

sivellä /sˈivellæ/ (v)
塗る
  levittää jollekin pinnalle jotakin siveltimellä tai muulla tavoin

siveys /sˈiveys/ (n)
純潔
  sukupuolimoraalin noudattaminen ajatuksissa ja teoissa

siveysvyö /sˈiveysvyø/ (n)
貞操帯
  raudasta tai nahasta valmistettu laite, jota on tarinan mukaan käytetty vaimon uskollisuuden tai nuoren naisen neitsyyden varmistamiseksi

siviili /sˈivɪːlɪ/ (n)
市民
  henkilö, joka ei kuulu sotavoimiin

siviilisääty /sˈivɪːlɪsˌæːty/ (n)
配偶者の有無
  henkilön perheoikeudellinen asema, joka määrää hänen oikeutensa ja velvollisuutensa läheisiään ja jälkeläisiään kohtaan

sivilisaatio /sˈivɪlɪsˌaːtɪo/ (n)
文明
  pysyvän asutuksen järjestäytynyt yhteiskunta, joka perustuu maanviljelykselle ja jolla on ominainen kulttuuri ja jolle ovat tyypillisiä kaupunkien muodostaminen, yhteiset säännöt, valtahierarkiat ja sen olemassaolon edellytyksenä toimivien alueiden sotilaallinen puolustaminen

sivistys /sˈivɪstys/ (n)
文明
  henkinen kehittyneisyys, kulttuuri, valistus, sivilisaatio

sivistää /sˈivɪstæː/ (v)
教化する
  opettaa, kasvattaa kouluttaa, tehdä laajasti tietoiseksi eri asioista

sivu /sˈivu/ (n)
ページ
  kirjan tai lehden aukeaman numeroitu toinen puoli, paperin yksi puoli; myös verkkosivu

sivujoki /sˈivujˌokɪ/ (n)
支流
  suurempaan jokeen yhtyvä joki

sivulause /sˈivulˌause/ (n)
付属節
  lause, joka on toisen (hallitsevan) lauseen osa

sivusto /sˈivusto/ (n)
ウェブページ
  internetissä saatavilla oleva yksittäinen kokonaisuus, joka identifioidaan uniikilla URL:lla

sivutuote /sˈivutˌuote/ (n)
副産物
  teollisuudessa päätuotteen ohella syntyvä jäte, jolle on löydetty käyttökohde ja kyetään myymään

sivuvaikutus /sˈivuvˌaikutus/ (n)
副作用
  odottamaton tai negatiivinen vaikutus, joka on muu kuin toivottu

skalaari /skˈalaːrɪ/ (n)
スカラー
  suure, jonka yksittäistapaus voidaan esittää yhden mittaluvun avulla; olio, joka ei muutu koordinaatiston muunnoksissa

skandaali /skˈandaːlɪ/ (n)
スキャンダル
  asianosaisten maineelle haitallinen tapahtuma

skandium /skˈandium/ (n)
スカンジウム
  eräs alkuaine

skannata /skˈannata/ (v)
スキャンする
  käyttää skanneria

skanneri /skˈannerɪ/ (n)
断層撮影装置
  laite, joka digitalisoi kuvia ja tekstiä

skarabee /skˈarabeː/ (n)
スカラベ
  muinaisessa Egyptissä käytetty amuletti, joka muotoiltiin pillerinpyörittäjän mukaan

skeema /skˈeːma/ (n)
スキーマ
  jotain kuvaava malli

skenaario /skˈenaːrˌio/ (n)
シナリオ
  hahmotelma tulevan kehityskulun ennakoimiseksi

sketsi /skˈetsɪ/ (n)
スキット
  lyhyt komediallinen esitys

skitsofrenia /skˈitsofrˌenɪa/ (n)
統合失調症
  maailman terveysjärjestön ICD-10-luokituksessa F20; henkilön todellisuudentajuun ja toimintakykyyn merkittävästi vaikuttava mielisairaus, jolle ovat ominaisia muiden muassa harhaluulot, harha-aistimukset, tunneilmaisujen latistuminen, vetäytyminen ihmissuhteista ja taantuminen aikaisemmalta toimintakyvyn tasolta

skootteri /skˈoːtːerɪ/ (n)
スクーター
  pienipyöräinen ja -tehoinen moottoripyörä, jossa on itsekantava tai putkesta tehty runko ja tuolimainen istuin

skorpioni /skˈorpɪˌonɪ/ (n)
蠍
  hämähäkkieläinten lahkon Scorpionida eläimiä, joilla on tavallisesti suuret sakset ja myrkkypiikki. Jotkut lajeista ovat hyvin myrkyllisiä.

skotlanninpaimenkoira /skˈotlannˌimpaimˌeŋkoira/ (n)
コリー
  Skotlannista peräisin oleva koirarotu

skotti /skˈotːɪ/ (n)
スコットランド語
  Skotlannissa puhuttava englannin kielen murre tai lähisukukieli, (Kielitunnus: sco)

skunkki /skˈuŋkːɪ/ (n)
スカンク
  haisunäätä

slangi /slˈaŋŋɪ/ (n)
スラング
  sanastoltaan ja puheenparreltaan yleiskielestä poikkeava, eri ikä-, ammatti-, harrastus- yms. ryhmien käyttämä kielimuoto

slivovits /slˈivovɪts/ (n)
スリヴォヴィッツ
  rakia, joka on tislattu luumuista

slovakialainen /slˈovakˌialˌainen/ (adj)
スロヴァキア
  Slovakiasta peräisin oleva tai Slovakiaan liittyvä

slovakialainen /slˈovakˌialˌainen/ (n)
スロヴァキア
  pysyvästi Slovakiassa asuva henkilö, slovakki

slovakki /slˈovakːɪ/ (n)
スロバキア語
  (vain yksikössä) slovakin kieli (kielitunnus: sk), Slovakiassa puhuttava slaavilainen kieli. Sanalista

sloveeni /slˈoveːnɪ/ (n)
スロベニア語
  sloveenin kieli (kielitunnus: sl), sloveenien puhuma länsi-slaavilainen kieli

slovenialainen /slˈovenˌialˌainen/ (adj)
スロベニア
  Sloveniasta peräisin oleva tai Sloveniaan liittyvä

slovenialainen /slˈovenˌialˌainen/ (n)
スロベニア
  pysyvästi Sloveniassa asuva henkilö

slovio /slˈovɪo/ (n)
スロビオ
  slovion kieli; keinotekoinen kieli, jonka sanasto perustuu slaavilaisiin kieliin ja jota voidaan kirjoittaa sekä latinalaisilla että kyrillisillä kirjaimilla

slummi /slˈummɪ/ (n)
スラム
  kaupungin laitamilla sijaitseva erittäin köyhien ihmisten huonokuntoinen asuinalue

sluuppi /slˈuːpːɪ/ (n)
スループ
  yksimastoinen, kahdella purjeella varustettu purjealus, jossa sota-aluksena voi olla korkeintaan yksi tykkikansi ja 18 tykkiä

smaragdi /smˈaraɡdɪ/ (n)
エメラルド
  vihreä platinaa arvokkaampi jalokivi

smaragdiara /smˈaraɡdˌiara/ (n)
ミドリコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

smaragdilurikki /smˈaraɡdˌilurˌikːɪ/ (n)
アルプスインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

smokki /smˈokːɪ/ (n)
タキシード
  miesten frakkia rennompi iltajuhlissa (kello 18 jälkeen) pitämä puku

smurffi /smˈurffɪ/ (n)
シュトロンフ, スマーフ
  mikä tahansa belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämistä kuvitteellisista sinisistä olennoista smurffeista

snobi /snˈobɪ/ (n)
スノッブ
  hienostelija, keikari

sodanjulistus /sˈodanjulˌistus/ (n)
宣戦布告
  valtiollinen ilmoitus toiselle valtiolle sotatilan eli vihollisuuksien alkamisesta

sodankäynti /sˈodaŋkˌæyntɪ/ (n)
戦い
  kahden itsenäisen tahon välistä organisoitua, vihamielistä ja väkivaltaista vaikuttamista

sodanlietsoja /sˈodanlˌietsoja/ (n)
強硬派
  henkilö, joka lietsoo sotaa

sodomiitti /sˈodomˌiːtːɪ/ (n)
男色者
  paheksuttu tai rikolliseksi julistettu paheellinen anaaliyhdynnän harjoittaja; (laajemmin) homoseksuaali mies

softball /sˈoftball/ (n)
ソフトボール
  baseballia muistuttava joukkuepeli, jossa käytetään baseballia suurempaa palloa ja syöttäminen tehdään alakautta

sohva /sˈohva/ (n)
ソファー
  pehmustettu monen istujan istuin

soida /sˈoida/ (v)
鳴る
  tuottaa ääntä värähtelemällä, kilistä
  (korvasta) aistia olematonta ääntä voimakkaan melun jälkeen

soihtu /sˈoihtu/ (n)
松明
  kädessä kannettava varrellinen palavaa ainetta sisältävä valaisuväline

soija /sˈoija/ (n)
大豆
  soijapapu, yksivuotinen hernekasvi, yksi maailman viljellyimmistä viljelykasveista (Glycine max, syn. Soja hispida)

soijakastike /sˈoijakˌastɪke/ (n)
しょうゆ
  itäaasialaisessa keittiössä yleinen soijapavuista, ruokasuolasta ja vehnäjauhosta valmistettu kastike

soijamaito /sˈoijamˌaito/ (n)
豆乳
  soijapavuista saatava neste, jota voidaan käyttää maidon korvikkeena

soijapapu /sˈoijapˌapu/ (n)
ダイズ
  eräs ravintokasvi (Glycine max)

soikio /sˈoikɪo/ (n)
卵形
  kahdelta puolelta kokoon puristunut tai litistynyt ympyrä; ovaali; soikio muistuttaa muodoltaan ellipsiä, mutta sen muotoa ei ole määrätty matemaattisen tarkasti

soinnillinen /sˈoinnɪllɪnen/ (adj)
有声
  sellainen, jota tuotettaessa äänihuulet värähtelevät

soinniton /sˈoinnɪton/ (adj)
無声
  sellainen, jota tuottaessa äänihuulet eivät värähtele

sointiväri /sˈointɪvˌærɪ/ (n)
音色
  ominaisuus, jonka perusteella kaksi korkeudeltaan, voimakkuudeltaan sekä kestoltaan samankaltaista ääntä kuulostavat erilaisilta; johtuu yksilöllisestä yläsävelsarjasta

sointu /sˈointu/ (n)
和音
  sävelten samanaikaisen soinnin yhteisvaikutuksena syntyvä äänivaikutelma, yhteissointi

sointukulku /sˈointukˌulku/ (n)
コード進行
  sävellajissa mahdollisten sointujen etenemisjärjestys tietyssä musiikkikappaleessa

soitin /sˈoitɪn/ (n)
プレーヤー
  laite, ohjelma tai sovellus, joka toistaa tallennettua ääntä tai kuvaa

soittaa /sˈoitːaː/ (v)
叩く
  tuottaa musiikkia soittimella
電話をかける
  tuottaa ääntä laitteella
電話
  ottaa yhteyttä puhelimella

soittaja /sˈoitːaja/ (n)
奏者
  henkilö, joka soittaa jotakin soitinta, muusikko, instrumentalisti

soittokello /sˈoitːokˌello/ (n)
鐘
  merkinantolaite, jota soitetaan lyömällä tai nappia painamalla

soittolista /sˈoitːolˌista/ (n)
プレイリスト, 再生リスト
  radiossa kulloinkin soittovuorossa olevat musiikkikappaleet

soittorasia /sˈoitːorˌasɪa/ (n)
オルゴール, 自鳴琴
  lelu tai koriste-esine, joka rasian kannen avattaessa soittaa pienen sävelmän

soittoääni /sˈoitːoˌæːnɪ/ (n)
着メロ
  puhelimen ääni, joka ilmoittaa saapuvasta puhelusta

sokaista /sˈokaista/ (v)
夢中
  tehdä hetkellisesti sokeaksi, häikäistä

sokea /sˈokea/ (adj)
盲, 盲目
  sellainen, joka ei kykene näkemään tai jonka näkökyky on merkittävästi heikentynyt

sokea /sˈokea/ (n)
盲, 盲目
  henkilö, joka on syvästi heikkonäköinen: lähes tai täysin näkökyvytön

sokeri /sˈokerɪ/ (n)
砂糖, さとう
  sakkaridirenkaista ja niihin liittyneistä ryhmistä muodostunut makea kasvisperäinen hiilihydraatti
砂糖, 糖
  elintarvikkeena ruokosokeri eli sakkaroosi; rypälesokerin (glukoosi) ja hedelmäsokerin (fruktoosi) yhdiste, jota valmistetaan sokeriruo’osta ja sokerijuurikkaasta

sokeriaratti /sˈokerˌiarˌatːɪ/ (n)
キボウシミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sokerijuurikas /sˈokerɪjˌuːrɪkas/ (n)
テンサイ
  juurikkaan muunnos, jota viljellään sokerin tuottamiseksi lauhkealla vyöhykkeellä

sokeriruoko /sˈokerɪrˌuoko/ (n)
サトウキビ
  jalosokeriruoko, heinäkasveihin kuuluva viljelykasvi (), jota kasvatetaan pääasiassa sokerin tuottamiseksi tropiikissa ja lähialueilla

sokeriton /sˈokerɪton/ (adj)
無糖
  sellainen, jossa ei ole sokeria (elintarvikkeesta)

sokeritoppa /sˈokerɪtˌopːa/ (n)
棒砂糖
  kiinteä topan muotoinen kimpale sokeria, joka on valmistettu puhtaasta ruokosokerista kaatamalla nestemäisenä tötterömäiseen muottiin

sokeus /sˈokeus/ (n)
盲目
  näköaistin toimintakyvyttömyys

sokkelo /sˈokːelo/ (n)
迷宮
  sisäkorvan onteloiden yhteisnimi

sokkotreffit /sˈokːotrˌeffɪt/ (n)
ブラインドデート
  treffit, joille saapuvat eivät tunne toisiaan ennestään

sola /sˈola/ (n)
小道
  kapea kulkureitti korkeiden pinnanmuodostumien tai rakenteiden muodostamien esteiden välissä

solidaarisuus /sˈolɪdˌaːrɪsuːs/ (n)
連帯
  se, että on solidaarinen

solisluu /sˈolɪsluː/ (n)
鎖骨
  rintalastan ja lapaluun välissä sijaitseva poikittainen luu (lat. clavicula)

solisti /sˈolɪstɪ/ (n)
ソリスト
  soolon esittävä muusikko

solki /sˈolkɪ/ (n)
バックル
  vyötä tai muuta nauhaa kiinni itsessään tai toisessa nauhassa pitävä kappale

solmia /sˈolmɪa/ (v)
結ぶ
  tehdä solmu tai solmuja

solmio /sˈolmɪo/ (n)
ネクタイ
  kaulan ympärille kauluspaidan alas taitetun kauluksen alle solmittava nauhamainen asuste

solmioneula /sˈolmɪonˌeula/ (n)
タイピン
  solmion kiinnitys- tai koristeneula

solmu /sˈolmu/ (n)
ノット
  narun tai köyden kiinnitys solmimalla se
  nopeusyksikkö merenkulussa, meripeninkulma tunnissa, ja ilmailussa, 1,852 km/h

solu /sˈolu/ (n)
細胞
  eliön rakenteellinen ja toiminnallinen perusyksikkö, joka sisältää kokonaisuudessaan sen perimän; eliöiden pienin elollinen rakenneyksikkö

soluelin /sˈoluelɪn/ (n)
細胞小器官
  solun sisäinen rakenne, jolla on erikoistunut tehtävä

solulima /sˈolulˌima/ (n)
細胞質
  solun sisäinen nesteseos, jossa on veteen liuenneita ja suspensoituneita aineita

soluoppi /sˈoluopːɪ/ (n)
細胞学
  soluja ja niiden ominaisuuksia käsittelevä biologian haara

somali /sˈomalɪ/ (n)
ソマリ語
  pääosin Somaliassa puhuttava afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: so)

somaliankaija /sˈomalɪˌaŋkaija/ (n)
アカハラハネナガインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

somalianlauluhaukka /sˈomalɪˌanlauluhˌaukːa/ (n)
ヒガシコシジロウタオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sombrero /sˈombrero/ (n)
ソンブレロ
  meksikolaistyylinen leveälierinen lierihattu

somistaa /sˈomɪstaː/ (v)
模様替え
  tehdä liikkeen tai muun sisustus tai ulkoasu edustavan näköiseksi, koristaa
飾る
  tehdä somemmaksi, sievistää

sonni /sˈonnɪ/ (n)
牡牛
  koiraspuolinen nauta

sonta /sˈonta/ (n)
肥
  kiinteä tai puolikiinteä eläimen uloste
  kuivikkeisiin sekoitettu hitaasti palanut kiinteä tai puolikiinteä eläimen uloste

soolo /sˈoːlo/ (n)
ソロ
  solistin esittämä osa, joka usein tarkoittaa yksinlaulua joko säestyksen kanssa tai ilman

soopeli /sˈoːpelɪ/ (n)
クロテン
  näätäeläin (), jota esiintyy Pohjois-Aasiassa Ural-vuoristosta läpi Siperian Mongoliaan, Kiinaan, Pohjois-Koreaan ja Hokkaidōn saarelle Japaniin

sopia /sˈopɪa/ (v)
合う
  mahtua, olla fyysisesti mahtuva
似合う
  olla pukeva, sellainen jonka väri tai tyyli pukevat kantajaansa
  olla mahdollista tai hyväksyttyä, olla sopivaa, käydä, käydä päinsä
決着
  tehdä sovinto, selvittää riita

sopiminen /sˈopɪmɪnen/ (n)
和解
  sovinnon tekeminen

sopimus /sˈopɪmus/ (n)
契約
  suullinen tai kirjallinen osapuolten välinen yhteisymmärrys, jossa molemmat osapuolet sitoutuvat noudattamaan sopimuksessa määriteltyjä ehtoja

sopiva /sˈopɪva/ (adj)
妥当な
  johonkin tarkoitukseen hyvä, käypä

sopraano /sˈopraːno/ (n)
ソプラノ
  kuorossa korkein ääniala, sen esittäjä; alttoa korkeampi ääni

sopuli /sˈopulɪ/ (n)
レミング
  pienikokoinen jyrsijä, erityisesti tunturisopuli (Lemmus lemmus)

sora /sˈora/ (n)
砂利
  kivinen maalaji, jonka raekoko on luokkaa 2...20 mm

soratie /sˈoratie/ (n)
砂利道
  päällystämätön tie, jonka pinta on soraa eli karkeaa irtonaista materiaalia

sorbi /sˈorbɪ/ (n)
ソルブ語
  itäisessä Saksassa Lausitzissa puhuttava länsislaavilaisiin kieliin kuuluva kieli (kielitunnus: wen)

sorbitoli /sˈorbɪtˌolɪ/ (n)
ソルビトール
  eräs makeutusaineena käyttettävä alkoholi

sorkka /sˈorkːa/ (n)
蹄
  parivarpaisen kavioeläimen jalan alaosa

sorkkarauta /sˈorkːarˌauta/ (n)
バール
  teräksinen tai rautainen tanko, jota käytetään vipuna ja jonka mutkalle taivutetussa päässä on hahlo naulojen irrotukseen

sormeilla /sˈormeilla/ (v)
タッチ
  koskea sormin, käpälöidä

sormenjälki /sˈormenjˌælkɪ/ (n)
指紋
  ihmisen sormenpään yksilöllinen ja koko iän samanlaisena pysyvä ihon urien kuvio; sormen ihon kuviosta jäänyt jälki jollakin pinnalla

sormenpää /sˈormempæː/ (n)
指先
  sormen kärkiosa

sormetus /sˈormetus/ (n)
手マン
  se, että sormettaa

sormi /sˈormɪ/ (n)
指
  käden nivelikäs uloke; ihmisen kädessä näitä ovat peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi

sormieläin /sˈormielæin/ (n)
アイアイ
  sormieläinten () heimon Madagaskarilla elävä pitkäsorminen puoliapina ()

sormikas /sˈormɪkas/ (n)
手袋
  kudottu käsine, jossa on paikka erikseen jokaiselle sormelle

sormiluu /sˈormɪluː/ (n)
指骨
  sormen luu

sormio /sˈormɪo/ (n)
鍵盤
  käsin soitettava soittimen koskettimisto; musiikki-instrumentin osa

sormus /sˈormus/ (n)
指輪
  sormen ympäri tuleva rengas, sormessa pidettävä koru

sormustin /sˈormustɪn/ (n)
指ぬき
  sormen päällä ommeltaessa käytettävä suojus

sorsa /sˈorsa/ (n)
鴨
  sorsien heimon () lintu, joko varsinainen sorsa, eli puolisukeltajasorsa tai sukeltajasorsa

sortaja /sˈortaja/ (n)
圧制者
  henkilö, joka sortaa jotakuta

sortsit /sˈortsɪt/ (n)
ショーツ
  vaate, jota sekä miehet että naiset käyttävät lantion alueen ja reisien yläosan peittämiseen; lyhyet, korkeintaan reiden puoliväliin ulottuvat housut

sorvaaja /sˈorvaːja/ (n)
旋盤工
  henkilö, joka sorvaa (työkseen)

sorvata /sˈorvata/ (n)
削る
  käsitellä esimerkiksi puu- tai metallikappaletta sorvilla

sorvi /sˈorvɪ/ (n)
旋盤
  pyörivän kappaleen työstöön käytettävä lastuavan työstön työkone, jossa paikallaan oleva terä irrottaa työstökohteesta materiaalia

sosiaalidemokraatti /sˈosɪˌaːlɪdemˌokraːtːɪ/ (n)
社会民主主義者
  sosiaalidemokratian kannattaja; sosiaalidemokraattisen puolueen jäsen

sosiaalidemokratia /sˈosɪˌaːlɪdemˌokratˌia/ (n)
社会民主主義
  sosiaaliliberalismista poikkeava, solidaarisuutta korostava poliittinen aate, joka kehittyi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa vallinneista sosialismin suuntauksista; alkuperäisenä tarkoituksena on ollut saavuttaa sosialistinen yhteiskunta rauhanomaisin keinoin ja vähitellen; aatteen keskeisiin tavoitteisiin kuuluu niin kutsuttu hyvinvointivaltio (sosiaalivaltio), jossa valtiolla on merkittävä rooli kansalaisten hyvinvoinnin ja toimeentulon varmistamisessa tulonsiirtojen ja julkisen sektorin kautta; sidoksissa ammattiyhdistysliikkeeseen

sosiaalinen /sˈosɪˌaːlɪnen/ (adj)
シャカイテキ
  sellainen, joka viihtyy ihmisten keskuudessa

sosiaalinen media /sˈosɪˌaːlɪnen mˈedɪa/ (n)
ソーシャルメディア
  verkkoviestintäympäristöt, joissa käyttäjällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja

sosiaaliturva /sˈosɪˌaːlɪtˌurva/ (n)
社会保障
  julkisesti tuotettu kokonaisuus kansalaisten terveyden ja toimeentulon turvaamiseksi

sosiaaliturvatunnus /sˈosɪˌaːlɪtˌurvatˌunnus/ (n)
社会保障番号
  Kansaneläkelaitoksen kaikille suomalaisille 1964–1968 jakama yksilöintitunnus

sosiaalityöntekijä /sˈosɪˌaːlɪtˌyøntekˌijæ/ (n)
ソーシャルワーカー
  sosiaalityön erityisasiantuntija, joita toimii yleisimmin kuntien sosiaalitoimistoissa, kasvatus- ja perheneuvoloissa, koulukuraattoreina, järjestökentällä tai terveydenhuollossa

sosialisaatio /sˈosɪˌalɪsˌaːtɪo/ (n)
社会化
  yksilön prosessinomainen kasvaminen yhteiskunnan jäseneksi, normien sisäistämistä; yksilön kasvamista yhteisön jäseneksi; oppimista elämään yhteiskunnassa hyväksyttävällä tavalla

sosialismi /sˈosɪalˌismɪ/ (n)
社会主義
  vastauksena teollistumisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin ongelmiin kehittynyt ryhmä erilaisia ideologioita, joissa omaisuus ja tulonjako halutaan pitää yhteiskunnallisen sääntelyn alaisena yksilöiden tai markkinavoimien sijaan

sosialisti /sˈosɪalˌistɪ/ (n)
社会主義者
  sosialismia kannattava henkilö; usein henkilö joka kiinnittää huomiota tulonjakokysymyksiin

sosiologi /sˈosɪˌoloɡɪ/ (n)
社会学者
  sosiologian tutkija

sosiologia /sˈosɪˌoloɡˌia/ (n)
社会学
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva sosiaalisia järjestelmiä sekä yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntien välisiä sosiaalisia suhteita tutkiva käyttäytymistiede

sota /sˈota/ (n)
戦争, 戦
  väkivaltainen yhteenotto kahden tai useamman järjestäytyneen osapuolen, useimmiten valtioiden, aseistettujen joukkojen välillä sotatilan vallitessa

sota-alus /sˈotaˈalus/ (n)
戦艦
  sotatoimiin tarkoitettu alus

sotaisa /sˈotaisa/ (adj)
好戦的
  sellainen, joka on mieleltään tai olemukseltaan sotimiseen taipuvainen, sotaa ihannoiva, vahvasti riidanhaluinen; sotaan valmis

sotamies /sˈotamies/ (n)
兵士
  miehistöön lukeutuvan sotilaan sotilasarvo maavoimissa

sotarikollinen /sˈotarɪkˌollɪnen/ (n)
戦犯
  henkilö, joka on tehnyt sotarikoksen

sotarikos /sˈotarɪkos/ (n)
戦争犯罪
  rikokseksi määritelty teko, joka tehdään sodassa tai siihen verrattavassa konfliktissa

sotavanki /sˈotavˌaŋkɪ/ (n)
捕虜
  sodassa vihollisen vangiksi joutunut sotilas tai siviili

sotilaallinen /sˈotɪlˌaːllɪnen/ (adj)
軍事的
  sotaa, sodankäyntiä, sotilastointa koskeva, niiden alaan t. piiriin kuuluva, niissä esiintyvä, niille ominainen, niiden tarkoitusperää palveleva

sotilas /sˈotɪlas/ (n)
兵士
  sotajoukkoihin kuuluva henkilö; armeijan tai muun järjestäytyneen joukon aseistettu ja univormua kantava jäsen

sotilashenkilö /sˈotɪlˌasheŋkˌilø/ (n)
軍事的
  puolustuslaitoksessa palvelevien henkilöiden sotilasarvosta riippumaton yleisnimitys, jota käytetään erityisesti kantahenkilökuntaan kuuluvista, mutta ei armeijan siviilihenkilöstöstä

sotilasjuntta /sˈotɪlˌasjuntːa/ (n)
軍事政権
  sotilasdiktatuurissa hallitusvaltaa käyttävä ryhmä

sotilaskarkuri /sˈotɪlˌaskarkˌurɪ/ (n)
脱走兵
  yksiköstään luvatta pitemmäksi ajaksi poistunut sotilas

sotilasmesikko /sˈotɪlˌasmesˌikːo/ (n)
クロガオミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sotkea /sˈotkea/ (v)
巻き込む
  ottaa mukaan johonkin; sekoittaa joku johonkin

sotkeutua /sˈotkeutˌua/ (v)
おせっかいをする
  (ihmisestä) puuttua tai joutua mukaan toisten asioihin; sekaantua

sotkuinen /sˈotkwɪnen/ (adj)
きたない
  sekaisin oleva, sotkussa oleva, likainen

soturi /sˈoturɪ/ (n)
戦士
  sotilas, taistelija

soutaa /sˈoutaː/ (v)
漕ぐ
  liikuttaa alusta haluttuun kulkusuuntaan käyttäen yhtä tai useampaa airoparia hankaimissaan, joskus vain yksittäistä airoa hankaimeen sijoitettuna

soutuvene /sˈoutuvˌene/ (n)
ローボート
  pieni airoilla liikuteltava eli soudettava vene

sovellettu matematiikka /sˈovellˌetːu mˈatematˌiːkːa/ (n)
応用数学
  matematiikan osa-alue, jossa matematiikan tietoa soveltamalla pyritään ratkaisemaan tosielämän ongelmia

sovellus /sˈovellus/ (n)
アプリケーション
  jonkin teorian tai mallin käyttäminen käytännössä

sovhoosi /sˈovhoːsɪ/ (n)
ソフホーズ
  Neuvostoliitossa valtion omistama maatila vastakohtana kolhoosille

sovinismi /sˈovɪnˌismɪ/ (n)
男尊女卑
  ylimielinen asenne ja ajattelu, jossa jotakin (maata, kansaa, sukupuolta) pidetään luonnostaan muita parempana

sovinisti /sˈovɪnˌistɪ/ (n)
ショービニスト
  kansalliskiihkoilija, kiihkoisänmaallinen

sovituskoppi /sˈovɪtˌuskopːɪ/ (n)
試着室
  koppi vaatteen sovittamiseksi kaupassa

spagaatti /spˈaɡaːtːɪ/ (n)
別れる
  voimisteluliike, jossa istutaan jalat eteen ja taakse ojennettuina

spagetti /spˈaɡetːɪ/ (n)
スパゲッティ
  pitkulainen, ohut pasta

spanieli /spˈanielɪ/ (n)
スパニエル
  lintukoirien alatyyppi

spatiaalinen /spˈatɪˌaːlɪnen/ (adj)
空間的
  tilaa tai välimatkaa koskeva, avaruudellinen

spektaakkeli /spˈektaːkːˌelɪ/ (n)
光景
  näytelmä tai näytös, jolla on mahtavat puitteet

spektri /spˈektrɪ/ (n)
スペクトル
  säteilyn taajuusjakauma

spektroskopia /spˈektroskˌopɪa/ (n)
分光法
  sähkömagneettisen säteilyn ja aineen vuorovaikutuksen tutkimus

spekulaatio /spˈekulˌaːtɪo/ (n)
投機
  mahdollisuuksien mietiskely; se, että spekuloidaan
  sijoittaminen tavoitteena hyötyä lyhyen ajan vaihteluista hyödykkeen arvossa; keinottelu

speleologia /spˈeleˌoloɡˌia/ (n)
洞穴学
  luolatutkimus

sperma /spˈerma/ (n)
サーメン
  siemenneste

spermapankki /spˈermapˌaŋkːɪ/ (n)
精子バンク
  laboratorio tai laitos, jossa säilytetään siemennestettä myöhempää keinohedelmöitystä varten

spesifikaatio /spˈesɪfɪkˌaːtɪo/ (n)
スペック
  erittely; eritelmä

spinelli /spˈinellɪ/ (n)
スピネル
  eräitä punaisia, vihreitä ja sinisiä jalokiviä, jotka muodostuvat alumiinin ja magnesiumin oksideista

spiraali /spˈiraːlɪ/ (n)
スパイラル
  pyöreä kuvio joka kiertyy keskustastaan laajenevasti ulospäin

spiritualismi /spˈirɪtˌualˌismɪ/ (n)
スピリチュアリズム
  idealismissa käsitys, jonka mukaan olevainen on luonteeltaan pohjimmiltaan henkistä
  1500-luvun radikaalireformaatiossa esiintynyt näkemys, jonka mukaan ihmisen henkilökohtainen suhde Jumalaan on uskonelämän merkittävin yksittäinen osatekijä ja ylittää merkitykseltään kaiken muun kuten Raamatun, seurakunnan ja sakramentit
  osittain spiritismiä sivuava oppi, jonka avulla muun muassa pyritään yhteyteen vainajahenkien kanssa

spondee /spˈondeː/ (n)
スポンデー
  kaksipitkä runojalka, joka koostuu kahdesta pitkästä tavusta ()

spontaani /spˈontaːnɪ/ (adj)
自然発生的な, 自発的な
  oma-aloitteinen, ohjailematon

spontaanisuus /spˈontaːnɪsuːs/ (n)
自発性
  sen ominaisuus että jonkin on spontaani; oma-aloitteisuus, ohjailemattomuus; vailla ulkoista syytä tapahtuva

sporadinen /spˈoradɪnen/ (adj)
散発的
  sellainen, joka esiintyy erillisenä ja ilmenee satunnaisena, hajanainen

spray /sprˈay/ (n)
スプレー
  sumute, ponnekaasulla paineistettu nestesäiliö, josta neste purkautuu sumuna

squash /skˈuash/ (n)
スカッシュ
  suljetulla kentällä seinää vasten palloa lyömällä pelattava vauhdikas pallopeli

srilankalainen /srˈilaŋkalˌainen/ (adj)
スリランカ人
  Sri Lankaan kuuluva tai siihen liittyvä

srilankalainen /srˈilaŋkalˌainen/ (n)
スリランカ人
  Sri Lankasta kotoisin oleva ihminen tai sen kansalainen

srilankankaija /srˈilaŋkˌaŋkaija/ (n)
セイロンミドリワカケインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

srilankanpöllökehrääjä /srˈilaŋkˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
セイロンガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

srilankanriippukaija /srˈilaŋkˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
ズアカサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

stadi /stˈadɪ/ (n)
街
  kaupunki

stadion /stˈadɪon/ (n)
スタジアム
  urheilukenttä, jota ympäröi kokonaan tai osittain katsomorakennelma, myös stadioni

stagflaatio /stˈaɡflaːtˌio/ (n)
スタグフレーション
  taantuman (ei ehkä aivan määritelmällisen) ja korkean inflaation yhdistelmä

stalinismi /stˈalɪnˌismɪ/ (n)
スターリニズム
  Josif Stalinin oppien mukainen jyrkkä kommunismin suuntaus ja poliittinen järjestelmä; sisälsi nopean teollistamisen, teorian sosialismista yhdessä maassa, keskitetyn hallinnon, maatalouden kollektivisoinnin, henkilökultin johtajuudessa ja muiden maiden kommunistipuolueiden alistamisen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen alaisuuteen

standardi /stˈandardɪ/ (n)
スタンダード
  malli, tyyppi, normi

statiikka /stˈatɪːkːa/ (n)
静力学
  tasapaino-oppi, mekaniikan osa-alue, joka tutkii tasapainotilassa olevia kappaleita ja niihin vaikuttavia voimien muodostavia systeemejä

steele /stˈeːle/ (n)
石碑
  pystyssä oleva, koristeltu tai kirjoitettu kivilaatta, joihin kirjoitettiin julkisia päätöksiä tai niitä pystytettiin haudoille

steradiaani /stˈeradɪˌaːnɪ/ (n)
ステラジアン
  avaruuskulman SI-järjestelmän mukainen yksikkö

steriili /stˈerɪːlɪ/ (adj)
不妊
  lisääntymiskyvytön, hedelmätön

steriloida /stˈerɪlˌoida/ (v)
殺菌
  tehdä steriiliksi

sterilointi /stˈerɪlˌointɪ/ (n)
殺菌
  steriloiminen

steroidi /stˈeroidɪ/ (n)
ステロイド
  nelirenkaiseen sykliseen hiiliketjuun perustuva kemiallinen yhdiste, joka liukoisuusominaisuuksiensa puolesta luetaan lipideihin

stevia /stˈevɪa/ (n)
アマハステビア
  Stevia rebaudiana -kasvista saatava makeutusaine, joka on jopa 300 kertaa makeampaa kuin sokeri

stimulantti /stˈimulˌantːɪ/ (n)
覚醒剤
  piriste; piristävä, elintoimintoja kiihdyttävä aine

stipendi /stˈipendɪ/ (n)
奨学金
  esimerkiksi koulun hyvästä työstä antama kannustuspalkinto; myös apuraha

stokastinen /stˈokastɪnen/ (adj)
推測
  satunnainen; sellainen jonka tila tietyllä hetkellä määräytyy, ainakin osittain, satunnaisesti eikä sitä voida johtaa suoraan aikaisemmista tiloista

strategi /strˈateɡɪ/ (n)
戦略家
  henkilö, joka suunnittelee strategioita

strategia /strˈateɡˌia/ (n)
戦略
  organisaation pitkän aikavälin kehityssuunta ja -ulottuvuus, jonka avulla muuttuvassa ympäristössä voimavaroja ja kykyjä järjestelemällä saavutetaan etuja kilpailussa

stratosfääri /strˈatosfˌæːrɪ/ (n)
成層圏
  yläilmakehä; ilmakehän kerros troposfäärin ja mesosfäärin välissä, ulottuu 50-60 kilometrin korkeuteen, jossa koetaan stratopaussi

streptokokki /strˈeptokˌokːɪ/ (n)
レンサ球菌
  Streptococcus-sukuun kuuluva pallonmuotoinen bakteeri

stressi /strˈessɪ/ (n)
ストレス
  (fysiologia) yksilössä muodostuva henkinen vaste ulkoisiin vaikutuksiin ja niiden muodostamaan uhkaan, stressivaikutus

strippari /strˈipːarɪ/ (n)
ストリッパー
  eroottinen tanssija, joka riisuuntuu esiintyessään

strontium /strˈontium/ (n)
ストロンチウム
  eräs alkuainemetalli

strutsi /strˈutsɪ/ (n)
オーストリッチ
  suurikokoinen afrikkalainen lentokyvytön lintu ()

stuertti /stˈuertːɪ/ (n)
CA
  miespuolinen henkilö, joka palvelee matkustajia lentokoneessa tai laivassa

stuntti /stˈuntːɪ/ (n)
スタントマン
  sijaisnäyttelijä

subjekti /sˈubjektɪ/ (n)
主語
  alus, lauseenjäsen, joka kertoo predikaatin ilmaiseman tekemisen tekijän tai kokijan. Suomen kielessä subjektin sijamuoto on nominatiivi, partitiivi tai genetiivi.

subjektiivinen /sˈubjektˌiːvɪnen/ (adj)
主観的
  sellainen, joka koskee subjektia, subjektille kuuluva tai subjektille ominainen

subjektiivisuus /sˈubjektˌiːvɪsuːs/ (n)
主観性
  subjektivismiin tukeutuva asenne; henkilön luontainen ominaispiirre

subjunktiivi /sˈubjuŋktˌiːvɪ/ (n)
仮定法
  latinan konjunktiivista kehittynyt, romaanisissä kielissä esiintyvä verbin tapaluokka, joka ilmaisee esim. toivottua tai epätodellista tapahtumaa; kielihistoriallisesti sama kuin joidenkin indo-eurooppalaisten kielten konjunktiivi

sublimoituminen /sˈublɪmˌoitumɪnen/ (n)
昇華
  aineen olomuodonmuutos suoraan kiinteästä kaasuksi ilman nestemäistä välitilaa

substanssi /sˈubstanssɪ/ (n)
骨子
  tosiolio, häviämätön ja muuttumaton olevaisen perustekijä

substantiivi /sˈubstantˌiːvɪ/ (n)
名詞 めいし, 名詞
  . nomineihin kuuluva sana, joka merkitsee asioiden, esineiden, aikajaksojen, henkilöiden, paikkojen jne. nimityksiä; jakaantuvat kahteen pääryhmään: yleisnimiin eli appellatiiveihin ja erisnimiin eli propreihin

substantiivilauseke /sˈubstantˌiːvɪlˌauseke/ (n)
名詞句
  substantiivista ja sen määritteistä muodostuva lauseke, joka voi olla lausekkeessa subjektina tai objektina

sudanilainen /sˈudanɪlˌainen/ (n)
スーダン人
  pysyvästi Sudanissa asuva henkilö

sudenpentu /sˈudempˌentu/ (n)
カブ
  nuori susi syntymästään aikuistumisikään saakka
  7–10-vuotias partiolainen

suhde /sˈuhde/ (n)
関係
  asioiden välinen keskinäinen riippuvuus ja vuorovaikutus
比
  kahden luvun suuruuden suhde, myös sisältöjaon osamäärä

suhteellinen /sˈuhteːllɪnen/ (adj)
相対的
  (numeerisessa) suhteessa johonkin oleva

suhteellisesti /sˈuhteːllɪsˌestɪ/ (adv)
比較的に
  suhteessa johonkin

suihku /swˈihku/ (n)
シャワー
  tavallisesti kylpyhuoneessa sijaitseva paikka, jossa ihminen käy peseytymässä

suihkugeeli /swˈihkuɡˌeːlɪ/ (n)
シャワージェル
  geelimäinen saippua, jota käytetään suihkussa peseytymisessä

suihkukone /swˈihkukˌone/ (n)
漆黒
  suihkulentokone, yhden tai useamman suihkumoottorin kuljettama lentokone

suihkulähde /swˈihkulˌæhde/ (n)
噴水
  keinotekoisesti vettä vesiputouksen tai vesisuihkun omaisesti lennättävä monumentti

suihkumoottori /swˈihkumˌoːtːorɪ/ (n)
ジェットエンジン
  lentokoneissa usein käytettävä moottori, jossa kiihdytetty ilman ulosvirtaus sen perästä synnyttää työntövoimaa; useita erilaisia

suihkuturbiini /swˈihkutˌurbɪːnɪ/ (n)
ターボジェットエンジン
  eräänlainen suihkumoottori, jonka loppuosassa on pakokaasun ulosvirtausta kiihdyttävä turbiini

suisto /swˈisto/ (n)
口
  joen laskualue, delta

suitsuke /swˈitsuke/ (n)
薫香
  suitsute, aromaattinen aine, joka palaessaan levittää ympäristöönsä tuoksua

sujua /sˈujua/ (v)
ugoku
  edetä (toivotulla tavalla)

sujuvasti /sˈujuvˌastɪ/ (adv)
すらすら
  sujuvalla tavalla

sukaattisitruuna /sˈukaːtːɪsˌitruːna/ (n)
枸櫞
  eräs ruutakasveihin kuuluva sitruspuu ()
  edellisen hedelmä

sukellus /sˈukellus/ (n)
ダイビング
  meneminen veden alle

sukellusvene /sˈukellˌusvene/ (n)
潜水艦
  pinnalla liikkumisen lisäksi veden alla sukelluksissa omatoimiseen liikkumiseen pystyvä alus

sukeltaa /sˈukeltaː/ (v)
潜る, 飛び込む
  hypätä veteen

sukeltaja /sˈukeltˌaja/ (n)
ダイバー
  se, joka sukeltaa, veden alla liikkuja

sukeltajantauti /sˈukeltajˌantautɪ/ (n)
減圧症
  liian nopeasta kehon ulkopuolisen paineen laskusta johtuva tila, jossa vereen liuennut typpi muodostaa kuplia

sukka /sˈukːa/ (n)
靴下, ソックス
  jalkaterän ja nilkan sekä mahdollisesti muutakin jalkaa peittävä vaatekappale

sukkahousut /sˈukːahˌousut/ (n)
タイツ
  jalkaterän sukkaosan sisältävä naisten ohut vaatekappale, jotka vedetään jalkaan ja ulottuvat vyötärölle asti

sukkela /sˈukːela/ (adj)
特有
  vitsikäs, hauska

sukkula /sˈukːula/ (n)
下糸入れ
  kangaspuiden edestakaisin liikutettava osa, joka pujottaa kuteen loimien välitse

sukkulamato /sˈukːulˌamato/ (n)
線形動物
  -pääjakson sukkulamaisia matoja, joista useimmat ovat loisia

suklaa /sˈuklaː/ (n)
チョコレート, ショコラ
  kaakaomassasta ja -voista sekä sokerista valmistettava makeinen

suklaalevy /sˈuklaːlˌevy/ (n)
シックスパック
  suklaa myytynä ohueksi levyksi valettuna

suksi /sˈuksɪ/ (n)
スキー
  lumella liukuen liikkumiseen tarkoitettu, jalkineeseen kiinnitettävä väline

suku /sˈuku/ (n)
家庭
  sosiaalinen ryhmä, joka jakautuu äidin ja isän sukulaisiin sekä lapsiin
属
  tieteellisen luokittelun taso, johon kuuluu samankaltaisia lajeja
性
  joissakin kielissä lähinnä nominien suvullista jakoa tarkoittava termi, joka voi käydä ilmi esimerkiksi sanan artikkelista

sukulainen /sˈukulˌainen/ (n)
親類
  samaan sukuun kuuluva henkilö

sukulaissana /sˈukulˌaissana/ (n)
同根語
  sana jolla on sama alkuperä

sukulaisuus /sˈukulˌaisuːs/ (n)
血族関係
  tilanne tai olotila, joka vallitsee sellaisten henkilöiden välillä, joiden esivanhemmista joku on yhteinen

sukunimi /sˈukunˌimɪ/ (n)
姓, 名字
  yleensä vanhemmilta, lapsille periytyvä erisnimi, joka ilmaisee lapsen kuuluvan tiettyyn sukuun ja erottaa lapsen toisista etunimeltään samannimisistä henkilöistä

sukupolvi /sˈukupˌolvɪ/ (n)
世代
  ihmiset, jotka ovat vanhempiensa jälkeläisiä ja keskenään samassa polvessa, kuten lapsia tai lapsenlapsia

sukupuoli /sˈukupˌuolɪ/ (n)
性別
  suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin

sukupuoli-identiteetti /sˈukupˌuolɪˈidentɪtˌeːtːɪ/ (n)
ジェンダー・アイデンティティ
  se miksi henkilö sukupuolensa mieltää; kokemus omasta sukupuolesta riippumatta biologisesta sukupuolesta (sukupuolielimet, sukupuolikromosomit)

sukupuolielin /sˈukupˌuolielɪn/ (n)
性器
  lisääntymiseen käytettävä elin, joka erottaa sukupuolet toisistaan; miehen penis tai naisen emätin

sukupuolitauti /sˈukupˌuolɪtˌautɪ/ (n)
性感染症, 花柳病
  sairaus, joka leviää lähinnä sukupuoliyhteydessä

sukupuolivietti /sˈukupˌuolɪvˌietːɪ/ (n)
性衝動
  seksuaalisuutta ohjaava käyttäytymismalli, joka yksilöllä on ilman ennakkokokemusta

sukupuoliyhdyntä /sˈukupˌuoliyhdˌyntæ/ (n)
性交
  seksuaalinen tapahtuma, jossa siitin on emättimessä; kädellisten menetelmä käynnistää suvunjatkuminen

sukupuu /sˈukupuː/ (n)
家系図
  ylhäältä alaspäin kulkeva, alaspäin kapeneva sukuselvitys

sukupuutto /sˈukupˌuːtːo/ (n)
絶滅
  eliölajin kuoleminen, häviäminen viimeistä yksilöä myöten

sukusolu /sˈukusˌolu/ (n)
配偶子
  suvullisesti lisääntyvien eliöiden suvunjatkamiseen erikoistunut solu, joita on molemmilla sukupuolilla

sulaa /sˈulaː/ (v)
溶ける
  muuntua kiinteästä aineesta nesteeksi

sulake /sˈulake/ (n)
ヒューズ
  elektroniikassa ja sähkötekniikassa käytetty komponentti, jolla pyritään suojaamaan sähkölaitteen sähköisiä osia ylikuormitus- tai vikatilanteissa

sulattaa /sˈulatːaː/ (v)
溶かす
  saattaa nestemäiseen olotilaan lämpötilaa nostamalla

sulautua /sˈulautˌua/ (v)
の
  muuntua yhteen tai yhdeksi jonkun tai jonkin kanssa

sulfaatti /sˈulfaːtːɪ/ (n)
硫酸
  sulfaatti-ioni, rikin ja hapen muodostama anioni, SO₄-2

sulhanen /sˈulhanen/ (n)
新郎
  naimisiin menevän henkilön tuleva aviomies

suljettu /sˈuljetːu/ (adj)
準備中
  ei kaikille avoin, yksityinen
  kiinni laitettu tai kiinni oleva

suljin /sˈuljɪn/ (n)
シャッター
  laite tai osa, jolla suljetaan

sulka /sˈulka/ (n)
羽
  kookas jäykkä höyhen

sulkakynä /sˈulkakˌynæ/ (n)
羽根ペン
  linnun sulasta tehty kynä

sulkapallo /sˈulkapˌallo/ (n)
バドミントン
  mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa (kaksinpeli) tai kaksi paria (nelinpeli)

sulkea /sˈulkea/ (v)
閉じる, 閉める
  tukkia reikä, reitti, tietovuoto; laittaa ovi, luukku tai vastaava kulkuaukon tukkeeksi; kiinnittää korkki tai tulppa

sulkeet /sˈulkeːt/ (n)
括弧
  merkit, joiden sisälle kirjoitetaan tekstiin liittyvä, ympäröivästä lauserakenteesta irrallinen sivuhuomio, (- ja )-merkit

sulkijalihas /sˈulkɪjˌalɪhas/ (n)
括約筋
  ympyränmuotoinen lihas, joka sijaitsee jonkin elimen tai ontelon ympärillä kontrolloiden sen aukon suuruutta

sulttaani /sˈultːaːnɪ/ (n)
スルタン
  islamilaisessa maailmassa käytetty hallitsijan arvonimi

sumentaa /sˈumentaː/ (v)
ぼかす
  tehdä sumeaksi

sumerilainen /sˈumerɪlˌainen/ (adj)
スメル人
  Sumeriin tai sumereihin liittyvä

summa /sˈumma/ (n)
和
  yhden tai useamman luvun yhteenlaskun tulos, aritmeettinen summa

summata /sˈummata/ (v)
足す
  laskea yhteen, plussata

summeri /sˈummerɪ/ (n)
ブザー
  merkkiäänen antava laite, monesti läpitunkeva- ja kovaääninen

sumo /sˈumo/ (n)
相撲
  japanilainen urheilulaji, jossa kilpailijat yrittävät työntää ja töniä toisensa pois rajatulta alueelta; sumopaini

sumopaini /sˈumopˌainɪ/ (n)
相撲
  japanilainen kamppailulaji, jossa kaksi ottelijaa pyrkivät työntämään toisensa astumaan ympyrän muotoisen ringin ulkopuolelle

sumu /sˈumu/ (n)
霧
  lähellä maata olevassa ilmakerroksessa esiintyvä, maahan kosketuksissa oleva, näkyvyyttä huonontava leijailevien hienojakoisten vesipisaroiden muodostuma

sumuinen /sˈumwɪnen/ (adj)
霞み
  sumun peittämä

sumupilvi /sˈumupˌilvɪ/ (n)
層雲
  tasaisen harmaa maahan ulottumattomasta sumusta muodostunut pilvi

sunni /sˈunnɪ/ (n)
スンニ
  islamin uskon sunnalaisuuden haaran uskova

sunnuntai /sˈunnuntai/ (n)
日曜日, にちようび
  viikon viimeinen päivä Euroopassa ja muissa maissa, jotka käyttävät ISO 8601 -standardia, päivä lauantain ja maanantain välissä

suo /sˈuo/ (n)
沼
  soistumisen synnyttämä ainakin osan vuodesta kosteana oleva monimuotoinen kasviyhdyskunta, jossa muodostuu turvetta

suodatin /sˈuodatɪn/ (n)
フィルター
  suodattamiseen tarkoitettu laite; laite, joka erottaa aineet lioksesta, suspensiosta tai seoksesta

suoja /sˈuoja/ (n)
掩蔽
  esine, laite, aine joka suojaa

suojaikäraja /sˈuojaikˌæraja/ (n)
性的同意年齢
  ikä, jonka alittavan henkilön kanssa ei ikärajan ylittävä henkilö saa harrastaa seksuaalista kanssakäymistä

suojatie /sˈuojatie/ (n)
横断歩道
  jalankulkijoiden turvalliseen kadun tai tien ylittämiseen tarkoitettu erityisesti merkitty kohta

suojatyöpaikka /sˈuojatˌyøpaikːa/ (n)
閑職
  muiden henkilölle järjestämä työpaikka, jossa on vain pieni riski joutua irtisanotuksi tai lomautetuksi; tällainen työpaikka sijaitsee julkisella sektorilla ja käsitteeseen liitetään myös ajatus kevyemmästä työtahdista sekä työn erilaisesta luonteesta kuin yksityisellä sektorilla; poliittisin perustein saatu julkishallinnon työpaikka; voi olla henkilöä varten luotu virka; sinekyyri, laiskanvirka

suojeleminen /sˈuojelˌemɪnen/ (n)
保護
  suojelun toteuttaminen

suojella /sˈuojella/ (v)
保護する
  pitää turvassa

suojelusenkeli /sˈuojelusˌeŋkelɪ/ (n)
守護天使
  enkeli, joka joidenkin uskomusten mukaan suojaa ja ohjaa ihmistä

suojus /sˈuojus/ (n)
ガード
  ulkoisilta tai ulospäin suuntautuvilta vaikutuksilta suojaava tai vaikutuksia vähentävä materiaali, laite tai rakennelma

suokukko /sˈuokukːo/ (n)
エリマキシギ
  keskikokoinen kurppien heimon kahlaaja ()

suola /sˈuola/ (n)
塩
  ioniyhdiste, ionisidosten muodostama yhdiste. Ionisidoksinen kiinteä ja kiteinen aine, jossa kationina on usein jokin metalli-ioni, anionina taas epämetalli-ioni tai jokin moniatominen ioni

suolainen /sˈuolainen/ (adj)
塩辛い
  suolan makuinen, suolaa sisältävä; liiaksi suolaa sisältävä

suolata /sˈuolata/ (v)
塩漬けにする
  säilöä suolalla, käsitellä ruoka suolalla ennen kypsentämistä

suolavesi /sˈuolavˌesɪ/ (n)
ブライン
  yleensä vahva natriumkloridin vesiliuos, jota käytetään mm. elintarvikkeiden säilömiseen; myös muu suolapitoinen vesiliuos

suoli /sˈuolɪ/ (n)
腸, 腸管
  (elimistö) ruoansulatuskanavan osa

suomalainen /sˈuomalˌainen/ (n)
フィンランド人, フィン人
  pysyvästi Suomessa asuva henkilö
  Suomen kansalainen
  syntyperältään suomalainen

suomenkielinen /sˈuomeŋkˌielɪnen/ (adj)
フィンランド語の
  suomen kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava
  suomeksi esitetty tai tapahtuva, suomen kielellä oleva

suomettuminen /sˈuometːˌumɪnen/ (n)
フィンランド化
  nimitys, jolla jonkin tahon harjoittama politiikka rinnastettiin Suomen myötämieliseen suhtautumiseen Neuvostoliittoon kylmän sodan aikana

suomi /sˈuomɪ/ (n)
フィンランド語
  suomen kieli; suomalais-ugrilainen kieli, jota puhutaan pääosin Suomessa , kielitunnukset: (ISO 639-1)fi ja (ISO 639-2, ISO 639-3) fin

suomu /sˈuomu/ (n)
鱗
  useimpien kalojen ja eräiden muiden eläinten ihoa peittävät sarveisaineesta muodostuneet levyt

suomuluri /sˈuomulˌurɪ/ (n)
コセイガイインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suomupääkaijanen /sˈuomupˌæːkaijanen/ (n)
シマバラケラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suomurosella /sˈuomurosella/ (n)
ズグロサメクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suoni /sˈuonɪ/ (n)
葉脈
  elimistössä veren ja imunesteen kulkuteinä toimivia putkia ihmisen elimistössä

suora /sˈuora/ (adj)
まっすぐ
  mutkaton, kaartumaton, suuntaansa muuttamaton
  jossa ei ole välivaiheita tai välittäjiä
  kulma, joka on 90 astetta, kahden kohtisuoraan toisiaan vasten leikkaavan suoran muodostama, myös pysty- tai vaakasuora pintaa vasten
ライブ
  radio- tai tv-lähetys, joka lähetetään katsojille samaan aikaan kuin se tapahtuu tai korkeintaan pienellä viiveellä, leikkaamattomana

suora /sˈuora/ (n)
直線
  suora kulkuväylä tai sen osa
まっすぐ
  nyrkkeilyssä isku, jossa käsivarsi ojentuu suoraksi

suora kulma /sˈuora kˈulma/ (n)
直角
  kulma, jonka asteluku on 90°

suorakulma /sˈuorakˌulma/ (n)
指矩
  työkalu, jolla voi merkitä ja mitata suoran eli 90 asteen kulman

suorakulmainen kolmio /sˈuorakˌulmaineŋ kˈolmɪo/ (n)
直角三角形
  (matematiikka) kolmio, jonka yksi kulma on suora.

suorakulmio /sˈuorakˌulmɪo/ (n)
長方形
  nelikulmainen kuvio, jonka kulmat ovat suoria (90-asteisia).

suorasukainen /sˈuorasukˌainen/ (adj)
ストレート
  sellainen, joka sanoo tai tekee asiat kaunistelematta, varsinkin epäkohteliaasti tai tahdittomasti

suoraviivainen /sˈuoravˌiːvainen/ (adj)
まっすぐ
  nopea, tehokas, usein yksinkertainen

suoritin /sˈuorɪtɪn/ (n)
プロセッサ
  elektroniikan komponentti, joka toteuttaa tietokoneohjelman konekielisiä käskyjä; prosessori

suoritus /sˈuorɪtus/ (n)
実行
  jnk tekemisen tai toimittamisen tulos

suosikki /sˈuosɪkːɪ/ (n)
お気に入り
  asia, jota joku pitää ehdottomasti parhaana lajissaan

suosio /sˈuosɪo/ (n)
人気
  se, että on suosittu
好意
  myötämielisyys, suopeus

suositella /sˈuosɪtella/ (v)
勧める
  ehdottaa tutustumaan asiaan, henkilöön, kirjallisuuteen, ilmiöön

suosittaa /sˈuosɪtːaː/ (v)
勧める
  esittää jokin asia suosittavana, hyvänä, kannattavana; suositella

suosittu /sˈuosɪtːu/ (adj)
人気
  suosiossa oleva

suositus /sˈuosɪtus/ (n)
勧告
  ohje, jota suositetaan noudatettavaksi

suostumus /sˈuostumus/ (n)
同意
  myöntävä vastaus pyyntöön

suostutella /sˈuostutella/ (v)
説得する
  () suostuttaa; pyrkiä saamaan joku suostumaan johonkin

suoti /sˈuotɪ/ (adj)
栗毛
  rautias, raudikko

suotuisa /sˈuotwɪsa/ (adj)
有益
  otollinen, edullinen (jonkin tekemiseksi)

superiorinen /sˈuperˌiorɪnen/ (adj)
目上
  yläpuolella tai ylhäällä sijaitseva

superkuu /sˈuperkuː/ (n)
スーパームーン
  tilanne, jossa Kuu näkyy Maahan täysikuuna ollessaan samanaikaisesti kiertoradallaan perigeumissa

superlatiivi /sˈuperlatˌiːvɪ/ (n)
最上級
  yliaste, vertailuaste, joka ilmaisee komparaation korkeimman asteen.

supernova /sˈupernˌova/ (n)
超新星
  tähden räjähdys, joka voi syntyä kahdella eri tavalla

superpositioperiaate /sˈuperpˌosɪtˌiopˌerɪˌaːte/ (n)
重ね合わせの原理
  periaate, jonka mukaan lineaarisessa järjestelmässä kahden tai useamman osavaikutuksen aiheuttama vaste on niiden vasteiden summa, jotka osavaikutukset aiheuttaisivat yksinään

supersankari /sˈupersˌaŋkarɪ/ (n)
スーパーヒーロー
  nimitys alun perin sarjakuvissa esiintyneille yliluonnollisilla kyvyillä varustetuille sankareille

supikoira /sˈupɪkˌoira/ (n)
狸
  Itä-Aasiasta lähtöisin oleva koiraeläin (), joka on levinnyt istutettuna myös Ural-vuoriston länsipuolelle ja kulkeutunut meille jäädäkseen

supistaminen /sˈupɪstˌamɪnen/ (n)
近道
  (matematiikka) murtoluvun tai lausekkeen sieventäminen jakamalla osoittaja ja nimittäjä samalla luvulla

suppilo /sˈupːɪlo/ (n)
漏斗
  torvimainen, toisesta päästään avarasuinen, toisesta päästä putkimaiseksi kapeneva pohjaton astia, jota käytetään esimerkiksi valutettaessa nestettä suppeasuiseen tilaan

suprajohde /sˈuprajˌohde/ (n)
超伝導体
  aine, jonka resistiivisyys katoaa riittävän alhaisessa lämpötilassa ja sähkövirta etenee häviöttömästi

supremum /sˈupremum/ (n)
上限
  pienin yläraja; pienin alkio, joka on kaikkia joukon alkioita suurempi tai yhtä suuri kuin sen suurin alkio

surra /sˈurra/ (v)
悲しむ
  olla alakuloinen jonkin takia (erit. jonkun kuoleman takia), tuntea surua

suru /sˈuru/ (n)
悲しみ
  murhe, alakuloisuuden tunne, jonkin traagisen tapahtuman, kuten läheisen ihmisen menetyksen, aikaansaama pitkäaikainen mielialan muutos

surullinen /sˈurullɪnen/ (adj)
悲しい
  huonolla mielialalla oleva, alakuloinen

surullisuus /sˈurullɪsuːs/ (n)
悲しみ
  se, että on surullinen

surumielisyys /sˈurumˌielɪsyːs/ (n)
憂鬱
  se, että on surumielinen

surunvalittelu /sˈurunvalˌitːelu/ (n)
悔やみ
  osanoton ilmaus kuolemantapauksen johdosta

sushi /sˈushɪ/ (n)
すし, 壽司, 寿司
  japanilainen pienikokoinen ruokalaji, jossa käytetään riisiä, kalaa, äyriäisiä tai kasviksia

susi /sˈusɪ/ (n)
狼, オオカミ
  Suomenkin luonnossa elävä petoeläin ()

sutuura /sˈutuːra/ (n)
縫い目
  sauma

suu /sˈuː/ (n)
口
  suuaukosta alkava suuontelo, joka päättyy kitasolaan, josta alkaa ruoansulatuskanava; tällä alueella olevat toiminnalliset elimet kuuluvat suuhun

suudella /sˈuːdella/ (v)
キスする
  antaa suudelma

suudelma /sˈuːdelma/ (n)
キス
  suuteleminen tekona; jonkin koskettaminen huulilla

suukappale /sˈuːkapːˌale/ (n)
河口
  (musiikki) vaskipuhaltimen tai puupuhaltimien se osa, joka on kosketuksissa soittajan huuliin tai aivan lähellä huulia

suula /sˈuːla/ (n)
シロカツオドリ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suulaki /sˈuːlakɪ/ (n)
口蓋
  suuontelon katto, joka jakautuu kovaan ja pehmeään suulakeen

suunnata /sˈuːnnata/ (v)
向かう
  ottaa suunta tai kurssi johonkin

suunnaton /sˈuːnnaton/ (adj)
巨大
  erittäin suuri, valtava

suunnattoman /sˈuːnnatːoman/ (adv)
極めて
  erittäin, hyvin; vahvistava sana adjektiivien edellä

suunnikas /sˈuːnnɪkas/ (n)
平行四辺形
  nelikulmio, jonka vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset

suunnilleen /sˈuːnnɪlleːn/ (adv)
およそ
  melko tarkasti

suunnitella /sˈuːnnɪtella/ (v)
計画する
  ajatella mielessään jotakin, jonka tulee tulevaisuudessa tekemään, aikoa

suunnitelma /sˈuːnnɪtˌelma/ (n)
計画
  etukäteen pohdittu asia, joka aiotaan toteuttaa tulevaisuudessa

suunta /sˈuːnta/ (n)
方向
  tavoitteena tai kohteena oleva konkreettinen tai kuvaannollinen sijainti, asema tai tila suhteessa vallitsevaan

suuntaissärmiö /sˈuːntaissˌærmɪø/ (n)
平行六面体
  särmiö, jonka kaksi vastakkaista sivua ovat suunnikkaita

suuntavilkku /sˈuːntavˌilkːu/ (n)
ウインカー
  moottoriajoneuvon tavallisesti kyljessä ja etu- ja takavalojen yhteydessä sijaitseva vilkkuva lamppu, joka ilmaisee sen mihin suuntaan ajoneuvo on kääntymässä sen avulla kummalla puolella ajoneuvoa lamppu vilkkuu

suura /sˈuːra/ (n)
スーラ
  Koraanin luku

suuraakkonen /sˈuːraːkːonen/ (n)
大文字
  iso kirjain, latinalaisten aakkosten kirjainten (ja numeroiden) graafinen vaihtelumuoto joka merkitään suomessa mm. erisnimen, lauseen, duurisävellajin tms. alkuun.

suurennuslasi /sˈuːrennˌuslasɪ/ (n)
拡大鏡
  kupera linssi, jonka läpi katsottaessa esineet näyttävät suurennetuilta

suurentaa /sˈuːrentaː/ (v)
拡大
  enentää, lisätä, kasvattaa

suuri /sˈuːrɪ/ (adj)
大きい
  kookas, mittava, laaja tilavuudeltaan tai ulkomitoiltaan suuri

suurin piirtein /sˈuːrɪm pˈiːrtein/ (adv)
少なからず
  kohtalaisen tarkasti

suurin yhteinen tekijä /sˈuːrɪn ˈyhteinen tˈekɪjæ/ (n)
最大公約多項式
  kahden kokonaisluvun a ja b suurin yhteinen tekijä, merkitään syt(a, b) tai pelkästään (a, b), tarkoittaa suurinta sellaista lukua, joka jakaa molemmat luvut a ja b niin, että lopputulos on kokonaisluku

suurkaupunki /sˈuːrkaupˌuŋkɪ/ (n)
大都市
  kaupunki, jossa on paljon asukkaita

suurlähettiläs /sˈuːrlæhˌetːɪlæs/ (n)
大使
  korkein diplomaattinen edustaja toisessa maassa

suurlähetystö /sˈuːrlæhetˌystø/ (n)
大使館
  suurlähettilään johtama valtion diplomaattinen edustusto toisessa valtiossa

suuruus /sˈuːruːs/ (n)
大きさ
  se, että jokin tai joku on suuri

suuseksi /sˈuːseksɪ/ (n)
オーラルセックス
  seksin muoto, jossa toinen partnereista käyttää suutaan toisen sukupuolielinten imemiseen ja nuolemiseen

suutari /sˈuːtarɪ/ (n)
靴屋
  jalkineiden valmistaja tai korjaaja
不発弾
  räjähtämättömäksi jäänyt kranaatti tai muu ammus

suutra /sˈuːtra/ (n)
スートラ
  buddhalaisuuden ja hindulaisuuden pyhiä kirjoituksia

suuvesi /sˈuːvesɪ/ (n)
洗口液
  hengitystä raikastava liuos, jota purskutellaan suussa

suvaitsevaisuus /sˈuvaitsevˌaisuːs/ (n)
寛容
  se, että on suvaitsevainen

suvereeni /sˈuverˌeːnɪ/ (adj)
卓越した
  jolla on alueellaan korkein päätäntävalta

suvereniteetti /sˈuverˌenɪtˌeːtːɪ/ (n)
主権
  ylin valta, itsenäisyys, täydellinen riippumattomuus

sveitsiläinen /svˈeitsɪlˌæinen/ (adj)
スイス
  Sveitsistä peräisin oleva tai Sveitsiin liittyvä

sveitsiläinen /svˈeitsɪlˌæinen/ (n)
スイス
  pysyvästi Sveitsissä asuva henkilö

swahili /svˈahɪlɪ/ (n)
スワヒリ語
  bantukieli, jota puhutaan laajalla alueella Itä-Afrikassa (kielitunnus: sw), suahili

syaani /sˈyaːnɪ/ (n)
シアン
  hiilen ja typen muodostama kemiallinen radikaali

syanidi /sˈyanˌidɪ/ (n)
青酸塩
  syaanihapon suola

sydämellisesti /sˈydæmmˌellɪsˌestɪ/ (adv)
心
  sydämellisellä tavalla

sydämetön /sˈydæmmetøn/ (adj)
無情
  sellainen, joka ei ole sydämellinen; kylmä, epäystävällinen, ilkeä, paha

sydän /sˈydæn/ (n)
心臓, しんぞう, 心
  monilla eläimillä oleva verta pumppaava elin

sydäniskuri /sˈydænˌiskurɪ/ (n)
除細動器
  defibrillaattori

sydänkohtaus /sˈydæŋkˌohtaus/ (n)
心筋梗塞
  sairauskohtaus, jossa osa sydänlihaksesta vaurioituu pysyvästi solujen tuhoutuessa hapenpuutteen takia

sydänpussi /sˈydæmpˌussɪ/ (n)
心嚢
  pussi, joka ympäröi sydänlihasta ja sen tehtävänä on vähentää sydämen supistuessa syntyvää kitkaa

sydänsuru /sˈydænsˌuru/ (n)
心痛
  surua ja tuskaa tärkeää ihmistä kohtaan, johon voi kuulua torjuttuja tunteita

sykkiä /sˈykːɪæ/ (v)
うつ
  laajentua ja supistua säännöllisesti, sykähdellä, sykkää, tykyttää, lyödä

sykkyräsuoli /sˈykːyræsˌuolɪ/ (n)
回腸
  ohutsuolen loppuosa (ileum)

syklaami /sˈyklaːmɪ/ (n)
シクラメン
  -suvun erityisesti huonekasvi; kasvaa Välimeren seudulla

syklinen /sˈyklɪnen/ (adj)
環式
  toistuva, kiertävä, jaksollinen, jaksottainen

syksy /sˈyksy/ (n)
秋, あき
  kesän ja talven välinen vuodenaika

syli /sˈylɪ/ (n)
ファゾム
  vanha pituusmitta ja syvyysmitta, joka vastaa suunnilleen levitettyjen käsien välistä etäisyyttä, myöhemmin kolme kyynärää eli noin 1,8 metriä

sylinteri /sˈylɪntˌerɪ/ (n)
気筒
  moottorin sylinterimäinen osa, jossa mäntä liikkuu

sylkeä /sˈylkeæ/ (v)
唾を吐く
  lennättää sylkeä suusta

sylki /sˈylkɪ/ (n)
唾, 唾液
  sylkirauhasten erite, joka tekee mm. ruoan liukkaaksi nielemistä varten

sylkirauhanen /sˈylkɪrˌauhanen/ (n)
唾液腺
  sylkeä erittävä rauhanen

sylkykuppi /sˈylkykˌupːɪ/ (n)
たんつぼ
  sylkemiseen tarkoitettu astia

symboli /sˈymboːlɪ/ (n)
記号
  erilaisiin asioihin ja käsitteisiin yhdistyvä tunnuskuva tai tunnusmerkki

symmetria /sˈymmetrˌia/ (n)
シンメトリー
  se, että jokin on symmetrinen, tasasuhtaisuus

symmetrinen /sˈymmetrɪnen/ (adj)
対称
  symmetrian mukainen

sympaattinen /sˈympaːtːɪnen/ (adj)
可愛い
  sympatiaa tunteva, myötä elävä

sympatia /sˈympatˌia/ (n)
情け
  myötätunto, toisen hyväksyminen

symposiumi /sˈymposˌiumɪ/ (n)
シンポジウム
  tieteellinen keskustelutilaisuus tai kokous

synagoga /sˈynaɡˌoɡa/ (n)
シナゴーグ
  juutalaisten temppeli

synergia /sˈynerɡˌia/ (n)
シナジー
  se, että kokonaisuus on suurempi kuin osiensa summa

synestesia /sˈynestˌesɪa/ (n)
共感覚
  aistimuksen syntyminen toisen aistin piiriin kuuluvasta ärsykkeestä; esimerkiksi sävelten näkeminen väreinä

synninpäästö /sˈynnɪmpˌæːstø/ (n)
解放
  absoluutio, syntien anteeksiannon julistaminen synnintunnustuksen jälkeen jumalanpalveluksessa tai yksityisessä sielunhoidossa

synnynnäinen /sˈynnynnˌæinen/ (adj)
先天的
  myötäsyntyinen, syntymästä lähtien ollut

synnyttää /sˈynnytːæː/ (v)
産む
  (naaraseläimestä) saada syntymään, tuoda jälkeläinen ulos kohdustaan tai munastaan kannettuaan sitä siellä raskauden ajan

synonyymi /sˈynonˌyːmɪ/ (n)
同義語
  samaa merkitsevä eli samanmerkityksinen sana

synonyymisanakirja /sˈynonˌyːmɪsˌanakˌirja/ (n)
シソーラス
  kirja, jossa on listattu sanoille synonyymeja

syntaksi /sˈyntaksɪ/ (n)
統語論
  luonnollisen tai formaalin kielen merkkien yhdistelyn säännöt ja niiden tutkimus

synteesi /sˈynteːsɪ/ (n)
合成
  teesin ja antiteesin yhdistyminen; yhdistävä menetelmä, yhdistäminen

synteettinen /sˈynteːtːɪnen/ (adj)
合成
  synteesillä aikaansaatu, keinotekoisesti valmistettu, keinotekoinen

syntetisaattori /sˈyntetɪsˌaːtːorɪ/ (n)
シンセサイザー
  1950-luvulla kehitetty elektroninen kosketinsoitin, elektronisesti ääniä ja efektejä tuottava laite

synti /sˈyntɪ/ (n)
罪
  uskonnon sääntöjen vastainen paha tai väärä teko

syntipukki /sˈyntɪpˌukːɪ/ (n)
スケープゴート
  (aiheettomasti) syyllisenä pidetty, syypää

syntymä /sˈyntymæ/ (n)
誕生
  syntymistapahtuma, yksilön elämän alkaminen äidistä itsenäisenä

syntymäaika /sˈyntymæˌaika/ (n)
生年月日
  henkilön syntymän rekisteröity ajankohta

syntymämerkki /sˈyntymæmˌerkːɪ/ (n)
ほくろ
  syntymän aikaan esiintyvä, pysyvä ihon hyvänlaatuinen epäsäännöllisyys: valtaosa syntymämerkeistä muodostuu ihon ylipigmentaatiosta ja nämä syntymämerkit luokitellaan luomiksi, mutta osa muodostuu ihon poikkeuksellisesta verisuonettumisesta

syntymäpäivä /sˈyntymæpˌæivæ/ (n)
誕生日
  päivä jona henkilö täyttää vuosia ja siihen liittyvä juhla
  syntymän vuosipäivä

syntymätön /sˈyntymætøn/ (adj)
まだ生まれていない
  joka ei ole syntynyt

syntyperä /sˈyntypˌeræ/ (n)
出生
  se, millaisille vanhemmille on syntynyt, esimerkiksi mihin yhteiskuntaluokkaan tai kansaan kuuluville

syntyä /sˈyntyæ/ (v)
出生
  alkaa elää itsenäisenä emostaan: tulla ulos emon kohdusta tai munasta, käytetään myös ihmisestä
起こる
  saada alkunsa

syreeni /sˈyreːnɪ/ (n)
ライラック
  mikä tahansa syreenien sukuun () kuuluva öljypuukasvien heimon laji tai sellaisen yksilö

syrjintä /sˈyrjɪntæ/ (n)
冷遇
  ihmisryhmään tai yhteen ihmiseen kohdistuva (yleensä negatiivinen) eriarvoistava kohtelu

syrjäseutu /sˈyrjæsˌeutu/ (n)
周辺
  syrjäinen seutu; syrjäinen alue, joka on kaukana kaupungeista ja kunnollisesta infrastruktuurista

syrjäytynyt /sˈyrjæytynyt/ (n)
ニート
  kansalainen, joka on yhteiskunnasta eristäytyneenä siten ettei osallistu sen toimintaan

systeemi /sˈysteːmɪ/ (n)
システム
  termodynamiikassa alue, joka on erotettu ympäristöstään jollain todellisella tai tarkastelua varten määritellyllä tavalla

sytosiini /sˈytosˌiːnɪ/ (n)
シトシン
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin guaniinin kanssa

sytytin /sˈytytɪn/ (n)
ライター
  kaasutoiminen tulentekoväline
信管
  räjäytin, jolla räjäytetään räjähdyspanos

sytyttää /sˈytytːæː/ (v)
引火
  käynnistää palamisreaktio, laittaa tuli palamaan

sytytyslanka /sˈytytˌyslaŋka/ (n)
導火線
  tulilanka, osa räjähteiden, ammusten tai pyroteknisten laitteiden sytytysmekanismia

sytytystulppa /sˈytytˌystulpːa/ (n)
点火プラグ
  ottomoottorin osa, jonka elektrodien välille syntyvä kipinä sytyttää pottoaine-kaasuseoksen

syvetä /sˈyvetæ/ (v)
深まる
  tulla syvemmäksi

syvyys /sˈyvyːs/ (n)
奥行き
  pystysuuntainen etäisyys vertailutasona toimivasta vaakapinnasta, us. merenpinnasta tai maanpinnasta, alaspäin

syvä /sˈyvæ/ (adj)
深い
  pitkälle maan-, meren- tai muun pinnan alapuolelle ulottuva

syvällinen /sˈyvællɪnen/ (adj)
深い
  syvästi vaikuttava, syvälle käypä

syvästi /sˈyvæstɪ/ (adv)
深い
  läpikotaisesti, läpikotaisin, perusteellisesti

syy /sˈyː/ (n)
原因
  jonkin aiheuttava seikka
原因, 理由
  tarkoitus, asia, jonka vuoksi jotakin tehdään, vaikutin, motiivi

syyhy /sˈyːhy/ (n)
かゆみ
  ihon alle kaivautuvan syyhypunkin aiheuttama loistauti, johon liittyy ihon voimakas kutina

syyllinen /sˈyːllɪnen/ (n)
犯人
  henkilö, joka on syyllistynyt johonkin todistetusti; syypää, henkilö, jonka syytä jokin on

syyllisyys /sˈyːllɪsyːs/ (n)
有罪
  se, että on syyllinen

syylä /sˈyːlæ/ (n)
疣
  viruksen aiheuttama pienehkö, hyvänlaatuinen kasvain iholla

syyrialainen /sˈyːrɪalˌainen/ (n)
シリア人
  pysyvästi Syyriassa asuva henkilö

syyskuu /sˈyːskuː/ (n)
九月, 9月
  vuoden yhdeksäs kuukausi, kuukausi elokuun ja lokakuun välissä

syyspäiväntasaus /sˈyːspæivˌæntasaus/ (n)
秋分
  se päivä syksyllä, jolloin yö ja päivä ovat yhtä pitkiä; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin kevätpäiväntasauksena

syytetty /sˈyːtetːy/ (n)
被告
  (oikeustiede) rikosasiassa omissa nimissään oikeuteen vastaamaan haastettu syytteeseen asetettu henkilö, vastaaja

syyttäjä /sˈyːtːæjæ/ (n)
検察
  viranomainen, joka vie rikosasiaa eteenpäin oikeudessa

syyttää /sˈyːtːæː/ (v)
せいにする
  väittää syylliseksi johonkin
告発
  syyttäjän ominaisuudessa väittää jkta syylliseksi jhk

syytön /sˈyːtøn/ (adj)
無罪
  joku tai jokin joka ei ole tehnyt jotakin jota ei olisi saanut tehdä

syytös /sˈyːtøs/ (n)
告発
  se että jotakuta syytetään jostakin

syödä /sˈyødæ/ (v)
食べる, たべる
  aterioida, laittaa ruokaa suuhunsa ja niellä sen jälkeen

syöksyhammas /sˈyøksyhˌammas/ (n)
牙
  joidenkin nisäkkäiden suusta kasvava huomattavan pitkä hammas

syöksykierre /sˈyøksykˌierre/ (n)
きりもみ
  lentokoneen epätavallinen lentotila, jossa kone putoaa pyörien nokka maata kohden vain toisen siiven kantaessa ja toisen sakatessa

syömishäiriö /sˈyømɪshˌæirɪø/ (n)
摂食障害
  syömiseen liittyvä mielenterveyden häiriö

syömäkelvoton /sˈyømækˌelvoton/ (adj)
食う
  sellainen, joka ei kelpaa syötäväksi

syöpä /sˈyøpæ/ (n)
癌
  sairaus, jossa jostain syystä muuttuneet elimistön solut alkavat jakautua liian nopeasti, eivätkä kehon säätelymekanismit kykene hillitsemään solujen lisääntymistä ja muodostuu pahanlaatuisia kasvaimia

syöte /sˈyøte/ (n)
インプット
  tietokoneohjelmalle annettava ulkopuolinen data; tarkoittaa paitsi tekstiä myös yksittäisiä näppäinpainalluksia, hiiren klikkauksia yms.

syötti /sˈyøtːɪ/ (n)
毒餌
  jokin pyydettävän eläimen houkuttelemiseksi käytettävä sen ravinnoksi kelpaava eläin tai jokin kasvin tuottama ruoka-aine; voidaan käyttää ansoissa ja muissa pyydyksissä

syöttäjä /sˈyøtːæjæ/ (n)
ピッチャー
  henkilö, joka syöttää

syöttää /sˈyøtːæː/ (v)
食べさせる
  antaa ruokaa, ruokkia
入力
  näppäillä tietokoneelle, antaa syöte
パス
  antaa tai tarjota peliväline toiselle

syöttötapa /sˈyøtːøtˌapa/ (n)
入力
  menetelmiä vieraiden merkistöjen merkkien syöttämiseen

säde /sˈæde/ (n)
光
  aalto- tai hiukkassäteilyn etenemistä kuvaava viiva; voimakkaasti yhdensuuntaistuneen säteilyn ilmentymä
半径
  ympyrän kehän ja ympyrän keskipisteen välinen jana

säestys /sˈæestys/ (n)
伴奏
  säestäminen; sen toteutus

säestää /sˈæestæː/ (v)
お供する
  esittää melodiaa tai pää-ääntä tavallisesti harmonisena taustana värittävää tai tukevaa osaa

sähistä /sˈæhɪstæ/ (v)
シッ
  päästää sähisevää ääntä, kuten esim. kiukkuinen kissa

sähke /sˈæhke/ (n)
針金便り
  sähkösanoma, telegrammi; telelaitoksen ja postin sähköisesti välittämä viesti, joka toimitetaan vastaanottajalle kirjoitettuna tai puhelimitse saneltuna

sähkö /sˈæhkø/ (n)
電気
  sähkövirta tai sähkövaraus

sähköajoneuvo /sˈæhkøˌajonˌeuvo/ (n)
電動輸送機器
  sähköllä liikkuva ajoneuvo; ajoneuvo, jonka voimanlähteenä toimii sähkömoottori ja jossa sähköenergia on varastoitu akkuihin

sähköasentaja /sˈæhkøasˌentaja/ (n)
電工
  ammattilainen, joka asentaa, korjaa ja huoltaa sähkölaitteita ja johdotuksia

sähköauto /sˈæhkøˌauto/ (n)
電気自動車
  sähkökäyttöinen, yksinomaan sähköenergiaa energianlähteenä käyttävä, auto, jonka voimanlähteenä toimii sähkömoottori ja jossa sähköenergia on varastoitu ladattaviin akkuihin; kutsutaan myös täyssähköautoksi erotukseksi pistokehybridiautosta

sähköbasso /sˈæhkøbˌasso/ (n)
エレキベース
  sähköisesti vahvistettu bassokitara

sähködynamiikka /sˈæhkødˌynamˌiːkːa/ (n)
電気力学
  sähkövirtaa ja sen vaikutuksia tutkiva fysiikan ala

sähköinen /sˈæhkøinen/ (adj)
電子
  digitaalitekniikkaa tai elektroniikkaa käyttävä, Internetin kautta tapahtuva
エレクトリック
  staattisella sähköllä varautunut
  jännittynyt

sähköistys /sˈæhkøistys/ (n)
帯電
  sähköistäminen; se, että sähköistetään

sähkökenttä /sˈæhkøkˌentːæ/ (n)
電場
  sähkövarauksen ympärille ajateltu kenttä, jonka voimakkuuden dimensio SI-järjestelmän yksiköin ilmaistuna on N C-1, tai vastaavasti V m-1

sähkökirja /sˈæhkøkˌirja/ (n)
イーブック
  digitaaliseen muotoon tallennettu ja siinä jaeltava kirjallinen teos

sähkökitara /sˈæhkøkˌitara/ (n)
エレクトリックギター, エレキギター
  kitara jonka ääni vahvistetaan sähköisesti

sähkökäyttöinen /sˈæhkøkˌæytːøinen/ (adj)
シビレる
  sellainen, jonka käyttövoimana on sähköenergia

sähkömaa /sˈæhkømaː/ (n)
グラウンド
  (slangia) sähköinen maapotentiaali

sähkömagneetti /sˈæhkømˌaɡneːtːɪ/ (n)
電磁石
  magneetti, joka on magneettinen vain kun siihen on kytketty virta

sähkömagneettinen /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen/ (adj)
電磁
  sähkömagnetismin mukainen

sähkömagneettinen aalto /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen ˈaːlto/ (n)
電磁波
  (fysiikka, radiotekniikka) sähkömagneettisen värähtelyn etenemiseen liittyvä, etenemissuuntaan nähden poikittainen aaltoliike

sähkömagneettinen spektri /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen spˈektrɪ/ (n)
電磁スペクトル
  spektri, joka kattaa kaikki sähkömagneettisen säteilyn aallonpituusalueet

sähkömagneettinen säteily /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen sˈæteily/ (n)
電磁放射
  säteily, joka syntyy erilaisten sähköisten ilmiöiden aiheuttamana ja on samalla energian muoto, jota varautuneet hiukkaset kuljettavat

sähkömagneettinen vuorovaikutus /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen vˈuorovˌaikutus/ (n)
電磁相互作用
  yksi hiukkasfysiikan standardimallin kuvailemista kolmesta perusvuorovaikutuksesta: mekanismi, jonka mukaisesti sähkömagneettinen voima eli sähkövoima toimii

sähkömagnetismi /sˈæhkømˌaɡnetˌismɪ/ (n)
電磁気学
  kaikkien sähköisten ja magneettisten ilmiöiden yhteisnimitys; yksi maailmankaikkeuden perusvuorovaikutuksista; suppeassa mielessä erityisesti johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttama magnetismi

sähköoppi /sˈæhkøˌopːɪ/ (n)
エレクトロニクス
  fysiikan haara, joka tutkii sähköilmiöitä tai laajemmassa mielessä sähkömagneettiseen vuorovaikutukseen liittyviä ilmiöitä

sähköposti /sˈæhkøpˌostɪ/ (n)
Eメール, 電子メール
  järjestelmä sähköisten viestien välittämiseen tietoverkon kautta

sähköstatiikka /sˈæhkøstatˌiːkːa/ (n)
静電学
  staattista sähkö tutkiva fysiikan ala

sähkötuoli /sˈæhkøtˌuolɪ/ (n)
電気椅子
  teloitusväline, johon tuomittu sidotaan istumaan ja teloitetaan voimakkailla sähköiskuilla

sähkötupakka /sˈæhkøtupˌakːa/ (n)
電子たばこ
  tupakan korvaava tekninen laite, jonka kautta hengitetään yleensä nikotiinipitoista höyryä

sähkövirta /sˈæhkøvˌirta/ (n)
電流
  sähkökentän aiheuttama sähkövarausten järjestynyt liike; mittasuureena sähkövirran tunnus on I ja SI-järjestelmän mukaisesti sen yksikkö on ampeeri, tunnus A .

säie /sˈæie/ (n)
スレッド
  kuiduista yhteen kierretyn, kehrätyn tai punotun, yleensä rihmaisen rakenteen tai muun kokonaisuuden osa, tai tällainen kokonaisuus
  yhden prosessin sisällä ajettava rinnakkainen suoritussäie, joka jakaa prosessin muistiavaruuden

säihkyluri /sˈæihkylˌurɪ/ (n)
キスジインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

säiliö /sˈæilɪø/ (n)
タンク
  varsinkin nestemäisten, kaasumaisten t. jauhemaisten aineiden säilyttämiseen tarkoitettu tila, us. suljettu astia

säilä /sˈæilæ/ (n)
サーブル
  kaareva lyömämiekka, jota käytetään urheilumiekkailussa

säilöntäaine /sˈæiløntæˌaine/ (n)
防腐剤
  joidenkin elintarvikkeiden lisäaine, joka pidentää elintarvikkeen säilyvyyttä

säkkipilli /sˈækːɪpˌillɪ/ (n)
バグパイプ
  nykyisin erityisesti skottien suosima puhallinsoitin

säkkipimeä /sˈækːɪpˌimeæ/ (adj)
真っ暗
  täysin pimeä

sälyttää /sˈælytːæː/ (v)
多く
  kuormata kannettavaksi

sälä /sˈælæ/ (n)
もの
  sekalainen, vähäarvoinen pikkutavara

sämpylä /sˈæmpylæ/ (n)
ロールパン
  pieni pyöreä tai pitkulainen, useimmiten vehnästä tai grahamjauhoista leivottu, hiivalla kohotettu leipänen

sänki /sˈæŋkɪ/ (n)
刈り株
  leikatun viljan tai heinän maahan jäävä, yleensä pysty, juuressa kiinni oleva korren tyviosa

sänky /sˈæŋky/ (n)
ベッド
  pääasiassa nukkumista varten tehty huonekalu

särkeä /sˈærkeæ/ (v)
痛い
  koskea, tuntua hyvin kipeältä

särki /sˈærkɪ/ (n)
ローチ
  Särkikaloihin kuuluva punasilmäinen, parvissa elävä makean ja murtoveden kala (Rutilus rutilus)

särkkä /sˈærkːæ/ (n)
中州
  vedenalainen tai vedestä kohoava hiekkakasaantuma

särky /sˈærky/ (n)
痛み
  pitkäkestoinen kipu

särkylääke /sˈærkylˌæːke/ (n)
鎮痛剤
  särkyjä tai kivuntunnetta helpottava lääke

särmiö /sˈærmɪø/ (n)
プリズム
  lieriö, jonka kaksi pohjaa ovat monikulmioita ja sivutahkot suorakulmioita tai suunnikkaita

särmä /sˈærmæ/ (n)
辺
  monitahokkaan erisuuntaisten tasopintojen yhtymäkohta

särmäkartio /sˈærmækˌartɪo/ (n)
角錐
  kartio, jonka pohja on monikulmio

säteily /sˈæteily/ (n)
放射
  hiukkasten tai sähkömagneettisen aaltoliikkeen eteneminen ympäristöön

sättiä /sˈætːɪæ/ (v)
仕上げる
  moittia vihaiseen sävyyn monisanaisesti, usein käyttäen asiattomia ilmauksia

sävel /sˈævel/ (n)
トーン
  puhdas ääni, jonka korkeus on tunnistettavissa

sävelasteikko /sˈævelˌasteikːo/ (n)
スケール
  sävellajin mukaan muuttuva järjestettyjen sävelten rajattu joukko; yleensä ylöspäin tai alaspäin etenevä tekninen harjoite, joka on tarkoitettu laulettavaksi tai soitettavaksi

sävellaji /sˈævellˌajɪ/ (n)
調
  tonaalisessa musiikissa sävelten ennaltamäärätty sarja, johon kuuluvat perussävel ja siitä johdettavat kyseiseen perussäveleen suhteessa olevat rajatut sävelet, joista voidaan koostaa melodioita, sointuja ja sointukulkuja

sävellys /sˈævellys/ (n)
作品
  taiteellisen työn, säveltämisen, tuloksena syntynyt musiikkiteos, kappale

säveltäjä /sˈæveltˌæjæ/ (n)
作曲家, 作曲者
  henkilö, joka säveltää musiikkia

säveltää /sˈæveltæː/ (v)
構成する
  tehdä musiikkia, luoda melodia

sävy /sˈævy/ (n)
色彩
  värisävy

sävyisyys /sˈævyisyːs/ (n)
従順
  sellaisen ominaisuus, joka on sävyisä; säyseys

säynävä /sˈæynævæ/ (n)
アランド
  yleinen makean veden särkikala (Leuciscus idus melanotus), joka elää parvissa ja viihtyy kirkkaissa vesissä

sää /sˈæː/ (n)
天気, 天候
  ilmakehän aistittavissa olevat olosuhteet; säämuuttujien (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus- ja suunta, ilman kosteus jne.) tila, säätila, määrätyssä paikassa tiettynä hetkenä

säädös /sˈæːdøs/ (n)
律令
  julkista valtaa käyttävän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön antama kirjallinen, pätevä määräys säännöistä

sääennuste /sˈæːennˌuste/ (n)
天気予報
  arvio tulevasta säästä eli troposfäärin tilasta lähitulevaisuudessa, käsittäen esimerkiksi ilman lämpötilan ja sateen mahdollisuuden

sääksi /sˈæːksɪ/ (n)
鶚
  kalasääski (Pandion haliaetus), järvialueilla ja rannikoilla elävä lähes yksinomaan kalaa syövä suurikokoinen päiväpetolintu

sääli /sˈæːlɪ/ (n)
憐れみ
  toisen olennon kärsimyksen tai mielipahan herättämä myötätunto

säännöllinen /sˈæːnnøllɪnen/ (adj)
規則
  useita kertoja ja määrätyin väliajoin tapahtuva

säännöllinen lauseke /sˈæːnnøllɪnen lˈauseke/ (n)
正規表現
  lauseke, jolla poimitaan merkkiyhdistelmiä merkkijonoista

säännönmukainen /sˈæːnnønmukˌainen/ (adj)
規則
  jaksottaisesti toistuva

säännös /sˈæːnnøs/ (n)
条例
  säädöksen tekstistä ilmenevä yksittäinen käsky, kielto tai lupa

sääntely /sˈæːntely/ (n)
規制
  säänteleminen

sääntö /sˈæːntø/ (n)
規則, ルール
  kirjallisesti tai suullisesti sovittu tai määrätty tai yleiseksi käytännöksi omaksuttu toimintatapa, vakiintunut käytäntö

sääri /sˈæːrɪ/ (n)
脚
  polven ja jalkaterän välinen alaraajan osa

sääriluu /sˈæːrɪluː/ (n)
すね
  toinen polvinivelen ja nilkkanivelen välissä sijaitseva luu (lat. os tibia)

sääski /sˈæːskɪ/ (n)
ブヨ
  kaksisiipisten hyönteisten alalahko, johon kuuluvat mm. hyttynen, mäkärä ja vaaksiainen

säästäväinen /sˈæːstævˌæinen/ (adj)
倹しい
  sellainen, joka säästää paljon (tyypilisesti rahoistaan); joka ei tuhlaa

säästää /sˈæːstæː/ (v)
節約する
  säilyttää tai säilöä jotain tulevaisuuden käyttöä varten

säästöpossu /sˈæːstøpˌossu/ (n)
貯金箱
  porsaan muotoinen säästölipas; säästöporsas

säästötili /sˈæːstøtˌilɪ/ (n)
貯蓄口座
  pankkitili, jota ei ole tarkoitettu päivittäisten raha-asioiden hoitoon, vaan rahan säästämiseen eli tilille pääasiassa talletetaan rahaa ja talletukselle maksetaan korkeampaa korkoa kuin käyttötilillä; tallettajan oikeutta nostaa rahaa tililtä on rajoitettu; rahat eivät sitoudu määräajaksi

säätiedotus /sˈæːtiedotus/ (n)
天気予報
  sääennusteesta annettu tiedotus

säätiö /sˈæːtɪø/ (n)
基金
  sääntöjensä määräämään tarkoitukseen luovutettu ja hallituksensa hoitama varallisuusmassa ilman omistajia, osakkaita tai jäseniä

säätää /sˈæːtæː/ (v)
強いる
  laatia laki, antaa jokin velvoittava määräys
  määrätä jtk noudatettavaksi
調節する
  saattaa tiettyyn asentoon, tilaan, virittää

säätösauva /sˈæːtøsˌauva/ (n)
制御棒
  ydinreaktorin neutroneita absorboiva sauva, joita siirtämällä enemmän ydinreaktoriin, ydinreaktiot hiipuvat, poistamalla sauvoja ydinreaktiot kiihtyvät

söpö /sˈøpø/ (adj)
可愛い
  sellainen, joka on mukavan näköinen, suloinen, positiivisia tuntemuksia aikaansaava

t-paita /tˈeːpˈaita/ (n)
Tシャツ
  lyhythihainen napitukseton ja kaulukseton paita

taajuus /tˈaːjuːs/ (n)
周波数
  esiintymisen tiheys

taajuusmodulaatio /tˈaːjuːsmˌodulˌaːtɪo/ (n)
周波数変調
  modulaatio, jossa muutellaan eli poikkeutetaan signaalin, kantoaallon, taajuutta moduloivan signaalin ohjaamana

taakka /tˈaːkːa/ (n)
積み荷
  painava kuorma

taantuma /tˈaːntuma/ (n)
不況
  kansantalouden tilanne, jossa bruttokansantuotteen kasvuvauhti supistuu huomattavasti ollen kuitenkin plusmerkkistä; hitaan talouskasvun kausi

taaro /tˈaːro/ (n)
サトイモ
  vihannestaaro, eräs viljelty, ravinnoksi käytettävä vehkakasvi (), jonka mukulat muistuttavat perunaa

taas /tˈaːs/ (adv)
また
  toistamiseen, uudelleen

taatelipalmu /tˈaːtelɪpˌalmu/ (n)
ナツメヤシ
  erit. välimerentaateli () kasvatettava hyötykasvi, joka tuottaa syötäviä taateleita

tabletti /tˈabletːɪ/ (n)
丸薬
  lääkeainetta, vitamiinia tai vastaavia sisältävä jauhemaisista aineista kiekkomaiseksi puristettu valmiste
プレイスマット
  lautasen tai kahvikupin alla oleva liina

tabu /tˈabu/ (n)
タブー
  asia, josta on sopimatonta puhua; sellainen mitä ei ehdottomasti saa tehdä

tabulatuuri /tˈabulatˌuːrɪ/ (n)
TAB譜
  erityisesti kielisoittimelle tarkoitettu soitto-ohje, jossa on valmis sormitus

tadžikki /tˈadʒɪkːɪ/ (n)
タジク語
  Tadžikistanissa puhuttava, indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: tg; sanalista)
タジク人
  etnisesti tadžikki, tadžikkien kansaan kuuluva henkilö

tagalog /tˈaɡaloɡ/ (n)
タガログ語
  Filippiineillä puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: tl)

tahallaan /tˈahallaːn/ (adv)
わざと
  (3. persoonan muoto) harkintaa käyttäen, ei vahingossa, tarkoituksella, tieten tahtoen, tahallisesti

tahallinen /tˈahallɪnen/ (adj)
作為的
  sellainen, joka on tehty tahallaan; tarkoituksellinen

tahdas /tˈahdas/ (n)
生地
  kuiva-aineen ja nesteen notkeahko muttei vetelä seos, massa, tahna

tahiti /tˈahɪtɪ/ (n)
タヒチ語
  Tahitilla ja muualla Ranskan Polynesiassa puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: ty)

tahitinlurikki /tˈahɪtˌinlurˌikːɪ/ (n)
ノドジロルリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tahko /tˈahko/ (n)
砥石
  (hiomaväline) pyöritettävä hiomiseen tarkoitettu kiekko
面
  kolmiulotteista kappaletta erit. monitahokasta rajaava tasopinta, taho

tahmea /tˈahmea/ (adj)
ベタベタする
  sellainen, johon tai joka tarttuu kiinni helposi

tahra /tˈahra/ (n)
染み
  likaläiskä esimerkiksi vaatteessa

tahtilaji /tˈahtɪlˌajɪ/ (n)
拍子
  musiikkikappaleen tahdin jako tahdinosiin

tahto /tˈahto/ (n)
意志
  halu, tahtominen tai se mitä tahdotaan

tahtoa /tˈahtoa/ (v)
欲する
  haluta

tai /tˈai/ (n)
あるいは
  (logiikka) looginen tai; ajatellaan yleensä taipumattomana ja taivutetaan vain jälkiosaa yhdyssanamuodosteessa, jos tarpeen

taide /tˈaide/ (n)
アート, 芸術
  luova inhimillinen toiminta, joka ilmaisee eri keinoin keskeisiä tai merkittäviä inhimillisen kokemuksen puolia suhteessa vallitsevaan olevaiseen tai koettuihin fantasioihin; tällaisen toiminnan tuotokset

taidegalleria /tˈaideɡˌallerˌia/ (n)
画廊
  galleria, jossa on esillä taidetta

taidemaalari /tˈaidemˌaːlarɪ/ (n)
画家
  maalaustaiteen harjoittaja; maalauksia tekevä taiteilija

taideteos /tˈaideteos/ (n)
作品
  taiteellisen luomistyön tulos, taideluomus; taiteen tuote

taifuuni /tˈaifuːnɪ/ (n)
台風
  Kiinanmerellä esiintyvä trooppinen hirmumyrsky

taikalyhty /tˈaikalˌyhty/ (n)
幻灯
  camera obscurasta kehitetty kuvia heijastava laite

taikasieni /tˈaikasˌienɪ/ (n)
マジックマッシュルーム
  huumeeksi soveltuva sieni, etenkin psilosybiinisieni

taikausko /tˈaikausko/ (n)
迷信
  usko yliluonnollisiin, valitsevan maailmankäsityksen ulkopuolisiin voimiin tai ilmiöihin

taikina /tˈaikɪna/ (n)
パン生地
  Elintarvikkeiden valmistuksessa käytettävä raaka-aineista, tavallisesti jauhoista ja tarvittavasta nesteestä, vedestä, maidosta tai piimästä, tehty seos, joka saatetaan käyttötarkoituksen mukaiseen muotoon hämmentämällä, sekoittamalla, vaivaamalla, kaulitsemalla tai vatkaamalla; tarvittaessa käytetään kohotusainetta

taikonautti /tˈaikonˌautːɪ/ (n)
タイコノート
  kiinalainen avaruuslentäjä

taikuri /tˈaikurɪ/ (n)
魔法使い
  silmänkääntäjä, taikatemppujen tekijä, taikatemppuja tekevä viihdetaitelija

taimen /tˈaimen/ (n)
鱒
  lohikalojen heimon lohien suvun kala (), josta meillä erotetaan kolme lajia: meritaimen, järvitaimen ja purotaimen. Taimenet eroavat ulkonäöltään ja kooltaan lohista, vaikka aina lajeja ei ole helppo tunnistaa käytettävissä olevista tuntomerkeistä huolimatta.

taimi /tˈaimɪ/ (n)
実生
  siemenestä kasvanut nuori istutusta varten koulittu tai istutettu kasvi

tainnuttaa /tˈainnutːaː/ (v)
気絶
  saada taintumaan

taipuvuus /tˈaipuvuːs/ (n)
傾ける
  se, että on taipuva

taistella /tˈaistella/ (v)
戦う
  kamppailla, otella, ottaa yhteen

taistelu /tˈaistelu/ (n)
戦い
  sodankäyntiin liittyvä yhteenotto tai kamppailu kahden tai useamman osapuolen välillä

taistelukenkä /tˈaistelukˌeŋkæ/ (n)
半長靴
  sotilaan varustukseen kuuluva taistelemiseen suunniteltu kenkä

taistelukenttä /tˈaistelukˌentːæ/ (n)
戦場
  aseelliseen taisteluun käytetty alue

taistelukärki /tˈaistelukˌærkɪ/ (n)
弾頭
  ohjuksen, raketin tai torpedon räjähteen tai muun hyötykuorman sisältävä osa

taistelulaiva /tˈaistelulˌaiva/ (n)
戦艦
  suurimpia ja voimakkaimpia tykein aseistettuja sotalaivoja, jotka yleensä käsitetään 35000–65000 tonnin massaisiksi

taitaa /tˈaitaː/ (v)
だろう
  (+ infinitiivi) saattaa; ehkä, luultavasti
できる
  olla taito, osata, kyetä

taiteellinen /tˈaiteːllɪnen/ (adj)
芸術的
  taiteen alaan kuuluva, taiteeseen liittyvä

taiteilija /tˈaiteilˌija/ (n)
芸術家
  ammatikseen taidetta harjoittava henkilö

taitekerroin /tˈaitekˌerroin/ (n)
屈折率
  aineen optista tiheyttä kuvaava kerroin

taito /tˈaito/ (n)
スキル
  henkinen tai ruumiillinen kyky tehdä jtk

taitoluistelu /tˈaitolwˌistelu/ (n)
フィギュアスケート
  urheilulaji, jossa luistellaan jääkentällä taitoluistimilla ja esitetään erilaisia ohjelmia musiikin tahdissa

taittaa /tˈaitːaː/ (v)
折る
  taivuttaa pitkänomainen tai levymäinen kappale jostakin kohdasta niin, että taivutuskohtaan muodostuu terävä tai ainakin terävähkö kulma

taitto /tˈaitːo/ (n)
レイアウト
  taittamisen toteutus

taituri /tˈaiturɪ/ (n)
マスター
  jossakin erittäin taitava henkilö

taituruus /tˈaituruːs/ (n)
才能
  jonkin fysiologisen tai teknisen kyvyn erinomainen hallinta tai taito, taiturina oleminen

taivaallinen /tˈaivaːllɪnen/ (adj)
天
  taivaaseen kuuluva tai liittyvä

taivaanekvaattori /tˈaivaːnˌekvaːtːˌorɪ/ (n)
天の赤道
  maapallon ekvaattorin eli päiväntasaajan jatke samassa tasossa taivaanpallon ympäri

taivaankansi /tˈaivaːŋkˌansɪ/ (n)
大空
  valtaisa kuvitteellinen pyörivä pallonkehä jonka keskipiste ja akseli ovat samat kuin maapallon

taivaankappale /tˈaivaːŋkˌapːale/ (n)
天体
  havaintopiiriimme kuuluva taivaan kohde

taivaanpallo /tˈaivaːmpˌallo/ (n)
天球
  koko taivas katsottuna niin, että kaikki taivaankappaleet on sijoitettu havaitsijaa ympäröivän kuvitellun pallon sisäpinnalle

taivaansininen /tˈaivaːnsˌinɪnen/ (adj)
空色
  väriltään taivaansininen

taivaanvuohi /tˈaivaːnvˌuohɪ/ (n)
田鴫
  pitkänokkainen kurppalintu ()

taivas /tˈaivas/ (n)
空, 天
  maan pinnalta tarkasteltuna horisontin yläpuolella näkyvä osa maapallon ilmakehää, joka on läpinäkyvä; se, mikä taivaankappaleen pinnalta näkyy ylhäällä
天, 空
  Jumalan olinpaikka; paratiisi (kristinuskossa)

taivuttaa /tˈaivutːaː/ (v)
曲げる
  saattaa taipuneeksi
  kiristää, painostaa lievästi
働く
  muodostaa sanan taivutusmuotoja

taivutus /tˈaivutus/ (n)
語形変化
  sanojen muokkaaminen käyttökohteen, aseman lauseessa, tai semantiikan edellyttämään muotoon

tajuttomuus /tˈajutːomuːs/ (n)
昏睡
  tila, jossa ihminen on tiedottomana

taka-ajatus /tˈakaˈajatus/ (n)
下心
  esille tuodun taustalla piilevä motiivi

takaa-ajo /tˈakaːˈajo/ (n)
追求
  jahtaaminen; se, että ajetaan takaa

takaisin /tˈakaisɪn/ (adv)
もとへ
  ilmaisee suuntaa, johon joku tai jokin palaa sinne, mistä se on aikaisemmin lähtenyt

takaisinmallinnus /tˈakaisˌinmallˌinnus/ (n)
リバースエンジニアリング
  olemassa olevan laitteen, tietojärjestelmän tai tietokoneohjelman toiminnallisuuden selvittäminen
  konekielisen ohjelman muuntaminen lähdekoodiksi

takalisto /tˈakalˌisto/ (n)
seki
  (arkinen) takamus, takapuoli, pakarat

takamus /tˈakamus/ (n)
seki
  takapuoli, pakarat

takana /tˈakana/ (adv)
後ろ
  taakse sijoittuneena, taka-alalla, taustalla.

takapuoli /tˈakapˌuolɪ/ (n)
尻
  edestä päin tarkasteltaessa esineen, rakennuksen tms. katsojalta kokonaan piiloon jäävä sivu, taus, takainen alue, esineen kääntöpuoli
  ihmisen ruumiinosa lantion takaosassa, pakarat

takaraja /tˈakarˌaja/ (n)
デッドライン
  aikaraja, jota ei saa ylittää; viimeinen ajankohta, jota ennen tulee toimia

takauma /tˈakauma/ (n)
フラッシュバック
  romaanissa, elokuvassa tms. kohtaus jossa palataan kronologisesti ajassa taaksepäin ja kuvataan menneitä tapahtumia
  psykedeelien (esim LSD) käytön jälkeinen päihtymystilan äkillinen uusiutuminen

takaus /tˈakaus/ (n)
保証
  sitoumus, jolla takaaja lupautuu velkojalle vastuuseen kolmannen henkilön velasta

takavarikko /tˈakavarˌikːo/ (n)
没収
  väliaikainen poisotto omistajan määräysvallasta

takavarikoida /tˈakavˌarɪkˌoida/ (v)
没収
  todisteen otto haltuun tai menetetyksi tuomitun esineen otto haltuun, tai rikoksella viedyn esineen palautus lailliselle omistajalle

takavokaali /tˈakavokˌaːlɪ/ (n)
後舌母音
  takainen vokaali; vokaali, jota äännettäessä kielen selän rajaama suuväylän kapein kohta on suun takaosassa; suomessa vokaalit a, o ja u.

takiainen /tˈakɪˌainen/ (n)
牛蒡
  mikä tahansa -suvun kasvi
バリ
  ko. sukuun kuuluvien lajien tuottama pallomainen pähkylä, joka tarttuu tehokkaasti erityisesti eläinten jalkojen karvoitukseen

takila /tˈakɪla/ (n)
綱具
  (merenkulku) mastot ja muu välineistö, jonka varaan ja avulla aluksen purjeet levitetään

takinkääntäjä /tˈakɪŋkˌæːntæjæ/ (n)
裏切り者
  henkilö, joka on jättänyt puolueensa tai muun yhteisönsä

takki /tˈakːɪ/ (n)
コート
  yläruumista suojaamaan käytettävä vaatekappale; myös miesten puvun yläosa

takkirauta /tˈakːɪrˌauta/ (n)
銑鉄
  masuunin tuottama 4–5 % hiiltä sisältävä raakarauta

takoa /tˈakoa/ (v)
鍛える
  muokata metallia iskemällä sitä vasaralla

takorauta /tˈakorˌauta/ (n)
錬鉄
  hyvin takoutuva, vähän hiiltä sisältävä rauta

taksi /tˈaksɪ/ (n)
タクシー
  henkilöliikennettä tilausliikenteenä hoitava organisaatio

taksiasema /tˈaksɪˌasema/ (n)
タクシー乗り場
  paikka, jossa taksit odottavat matkustajia

taksinkuljettaja /tˈaksɪŋkˌuljetːˌaja/ (n)
タクシー運転手
  henkilö, joka kuljettaa taksia

taksonomia /tˈaksonˌomɪa/ (n)
分類
  biologisen systematiikan ryhmittely, jossa lajit on järjestetty kehitysopillisen perusjaottelun mukaisesti hierarkiatasoja käyttäen

taktiikka /tˈaktɪːkːa/ (n)
戦術
  taistelutaito, taito voittaa taistelu

taktinen /tˈaktɪnen/ (adj)
戦術
  taktiikkaan kuuluva, taktiikkaa koskeva; sellainen, joka on taktiikaltaan taitava, taktiikan hallitseva

takuu /tˈakuː/ (n)
保証
  vapaaehtoinen sitoumus, jolla myyjä, valmistaja tai maahantuoja ottaa vastuun tavaran kunnosta ja toimivuudesta

takuusumma /tˈakuːsˌumma/ (n)
保釈金
  oikeudella pantiksi maksettava summa, henkilön vapautusta vastaan, joka maksetaan takaisin kun hän tulee oikeudenkäyntiin

tali /tˈalɪ/ (n)
ヘット
  puhdistettu naudan tai lampaan, rasva, myös poron kuu, jota saadaan ko. eläimen murskatuista rasvakudoksista sulattamalla ne 60–70 °C:ssa ja poistamalla vesi (iGS)
皮脂
  ihon rauhasten erittämä rasva

talitiainen /tˈalɪtɪˌainen/ (n)
四十雀
  varpuslintujen tiaisten sukuun kuuluva lintulaji () tai tämän yksilö

talja /tˈalja/ (n)
毛
  karvapeitteineen nyljetty ja muokattu tai muokkaamaton isohkon eläimen nahka

talkki /tˈalkːɪ/ (n)
滑石
  erittäin pehmeä ja rasvaiselta tuntuva, väriltään valkoinen tai vihertävä, asultaan suomuinen, kiteinen mineraali

talla /tˈalla/ (n)
駒
  kielisoittimen poikittainen koroke, jonka päällä viritetyt kielet lepäävät

tallata /tˈallata/ (n)
踏む
  kävellä jonkin päällä astuen melko voimakkaasti

tallennin /tˈallennɪn/ (n)
レコーダー
  tallentamiseen käytettävä laite

tallentaa /tˈallentaː/ (v)
保存する
  laittaa talteen, säästöön
  kopioida käsiteltävä tieto ohjelmasta tietokoneen massamuistille, jossa tiedot pysyvät myös virrat sammutettaessa

tallettaa /tˈalletːaː/ (v)
振り込む
  tehdä talletus, antaa jtn esim. pankin tai arkiston säilytykseen

talletus /tˈalletus/ (n)
デポジット
  rahan tallettaminen pankkitilille

talli /tˈallɪ/ (n)
チーム
  organisoitu kilpailuyhteisö

tallium /tˈallium/ (n)
タリウム
  eräs alkuaine

talo /tˈalo/ (n)
家, 家屋
  yleensä ihmisten asumista varten tehty ja varustettu asuinrakennus, asuintalo

talous /tˈalous/ (n)
経済
  julkinen tai yksityinen taloudellinen toiminta, varojen hankinta ja käyttö

talousarvio /tˈalousˌarvɪo/ (n)
バジェット
  budjetti

talouspaperi /tˈalouspˌaperɪ/ (n)
キッチンペーパー
  imykykyistä paperia, jota käytetään muun muassa erilaisien tasojen pyyhkimiseen sekä nesteiden kuivaamiseen

taloustiede /tˈaloustˌiede/ (n)
経済
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva erilaisia taloudellisia ilmiöitä ja niiden riippuvuuksia tutkiva tiede, jossa pääsija on taloudellisten toimijoiden kannusteiden tutkimisella; kansantaloustiede

taltta /tˈaltːa/ (n)
のみ, 鑿
  pitkänomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

talutushihna /tˈalutˌushɪhna/ (n)
リード
  kotieläimen kävelyttämisesssä tai ulkoiluttamisessa käytetty laite, joka estää eläintä karkaamasta

talvi /tˈalvɪ/ (n)
冬 ふゆ, 冬
  syksyn jälkeen tuleva ja ennen kevättä oleva vuodenaika

talvimyrsky /tˈalvɪmˌyrsky/ (n)
冬の嵐
  talveen ajoittuva myrsky, jossa tuuli saavuttaa myrskylukeman ja siihen voi yhdistyä kylmeneviä lämpötiloja ja lumisadetta, räntäsadetta tai alijäähtynyttä sadetta

tamaani /tˈamaːnɪ/ (n)
岩狸
  mikä tahansa tamaaneiden heimoon () tai lahkoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

tamarindi /tˈamarˌindɪ/ (n)
タマリンド
  hernekasveihin kuuluvan tamarindipuiden suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

tamburiini /tˈamburˌiːnɪ/ (n)
タンバリン
  rungosta, kalvosta ja rungossa sijaitsevista pienistä lautasista muodostuva lyömäsoitin

tamili /tˈamɪlɪ/ (n)
タミル語
  tamilien puhuma dravidakieli, jonka kielitunnus on ta

tamma /tˈamma/ (n)
牝馬
  naaraspuolinen hevonen, naarashevonen

tammenterho /tˈammentˌerho/ (n)
団栗
  tammen pähkinä

tammi /tˈammɪ/ (n)
オーク
  metsätammi, pyökkikasvien heimon jalo lehtipuu (Quercus robur), jota kasvaa myös Suomessa luonnonvaraisena

tammikuu /tˈammɪkuː/ (n)
一月 一月, 一月
  vuoden ensimmäinen kuukausi, kuukausi joulukuun ja helmikuun välissä

tammipeli /tˈammɪpˌelɪ/ (n)
チェッカー
  kahden pelaajan lautapeli, jota pelataan šakkilaudalla tai sen kaltaisella, mutta numeroimattomalla (8 x 8 ruutua) laudalla. Molemmilla pelaajilla on 12 yleensä pyöreätä nappulaa, valkeat ja mustat.

tamponi /tˈamponɪ/ (n)
タンポン
  emättimeen asetettava kuukautissuoja, joka voidaan poistaa narusta vetämällä

tangentti /tˈaŋŋentːɪ/ (n)
タンジェント
  käyrää yhdessä pisteessä sivuava suora
  suorakulmaisen kolmion vastaisen ja viereisen kateetin suhde; vastaava funktio (lyhenne tan)

tango /tˈaŋŋo/ (n)
タンゴ
  Río de la Platan alueelta peräisin oleva tanssi sekä siihen kuuluva 4/4 musiikkilaji

tanimbarinkakadu /tˈanɪmbarˌiŋkakˌadu/ (n)
シロビタイムジオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tanimbarinluri /tˈanɪmbarˌinlurɪ/ (n)
アオスジヒインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tanka /tˈaŋka/ (n)
短歌
  eräs japanilaisperäinen viisirivinen runotyyppi

tankotanssi /tˈaŋkotˌanssɪ/ (n)
ポールダンス
  pystysuoraa metallitankoa hyödyntävä tanssi- ja liikuntamuoto, jossa liikutaan tangon ympärillä ja tehdään liikkeitä tangossa roikkuen

tanska /tˈanska/ (n)
デンマーク語
  germaanisten kielten pohjoismaisen ryhmän itäisen haaran kieli ruotsin ohella, Tanskan valtion virallinen kieli (sanalista)

tanskalainen /tˈanskalˌainen/ (n)
デンマーク人
  pysyvästi Tanskassa asuva henkilö

tanskandoggi /tˈanskandˌoɡːɪ/ (n)
グレートデン
  (eläintiede) suurikokoinen saksalainen doggi, Saksan kansalliskoira

tanssi /tˈanssɪ/ (n)
ダンス, 踊り
  ihmisen jäsenten liikuttaminen musiikin tahtiin

tanssia /tˈanssɪa/ (v)
踊る
  liikkua rytmisesti, erityisesti musiikin tahtiin

tanssiaiset /tˈanssɪˌaiset/ (n)
舞踏会
  juhlava ja suuri tanssitilaisuus

tanssija /tˈanssɪja/ (n)
ダンサー
  henkilö, joka tanssii

tanssijatar /tˈanssɪjatar/ (n)
ダンサー
  naispuolinen tanssija

tanssilattia /tˈanssɪlˌatːɪa/ (n)
ダンスフロア
  tanssipaikan, ravintolan tms. tanssimiseen varattu avoin tila

tanssittaa /tˈanssɪtːaː/ (v)
逆剥け
  tehdä mieli tanssia

tantaali /tˈantaːlɪ/ (n)
タンタル
  siirtymämetalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ta ja järjestysluku 73

taolaisuus /tˈaolˌaisuːs/ (n)
道教
  kinalainen filosofia ja yksi Kiinan kolmesta suuresta uskonnosta

taonta /tˈaonta/ (n)
偽作
  takominen; metallin muokkaaminen vasaralla

tapa /tˈapa/ (n)
習慣
  asia, jota tehdään totuttuun tapaan säännöllisesti

tapaaminen /tˈapaːmɪnen/ (n)
会
  kohtaaminen kasvokkain, yleensä ennalta sovitusti

tapahtua /tˈapahtˌua/ (v)
起こる
  käydä, sattua jotakin

tapahtuma /tˈapahtˌuma/ (n)
出来事
  asia, joka tapahtuu odotetusti tai sattumalta
イベント
  yleensä julkinen tilaisuus, jossa on ennalta ilmoitettua ohjelmaa

tapahtumahorisontti /tˈapahtˌumahˌorɪsˌontːɪ/ (n)
事象の地平面
  mustaa aukkoa ympäröivä rajapinta, jossa pakonopeus ylittää valonnopeuden, ja jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada informaatiota

tapaninpäivä /tˈapanˌimpæivæ/ (n)
ボクシング・デー
  yksi joulun pyhistä, 26. joulukuuta, toinen joulupäivä

tapaturma /tˈapatˌurma/ (n)
アクシデント
  ihmistä koskeva (vahingossa sattunut) onnettomuus

tapaus /tˈapaus/ (n)
場合, ケース
  muisteltava tapahtuma

tapaustutkimus /tˈapaustˌutkɪmus/ (n)
ケーススタディー
  tutkimustapa tai tutkimusstrategia, jossa paneudutaan muutamiin tapauksiin syvällisesti ja tutkitaan niitä eri puolilta

tapella /tˈapella/ (v)
喧嘩
  käyttää väkivaltaa toisiaan vastaan (tyypillisesti ilman aseita)

tapetoida /tˈapetˌoida/ (v)
壁紙をはる
  kiinnittää tapettia seinään

tapetti /tˈapetːɪ/ (n)
壁紙
  tyypillisesti katonrajasta lattianrajaan ylettyvä paperikaistale, joita kiinnitetään sisäseiniin liisterillä

tapiiri /tˈapɪːrɪ/ (n)
バク
  kärsäkkäitä kavioeläimiä, jotka elävät nykyään Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä Kaakkois-Aasiassa

tappaa /tˈapːaː/ (v)
殺す
  riistää henki jltk eliöltä

tappaa aikaa /tˈapːaː ˈaikaː/ (v)
時間をつぶす
  kuluttaa aikaa saadakseen aikansa kulumaan esim. odottaessa jotakin

tappaja /tˈapːaja/ (n)
キラー
  henkilö, joka tappaa

tappelu /tˈapːelu/ (n)
喧嘩
  kahden henkilön tai joukon fyysinen yhteenotto, kahakka, usein ilman aseita tai vain kädessä pidettävin välinein

tappio /tˈapːɪo/ (n)
敗北
  häviö, häviäminen; erityisesti peleissä ja sodassa

tappo /tˈapːo/ (n)
故殺
  toisen ihmisen tahallinen tappaminen (lievemmin surma, törkeämmin murha)

taputtaa /tˈaputːaː/ (v)
手を叩く
  osoittaa suosiota lyömällä käsiä yhteen toistuvasti, antaa aplodit
摩する
  iskeä (kevyesti) avatulla kämmenellä toistuvasti

tarhamehiläinen /tˈarhamˌehɪlˌæinen/ (n)
蜜蜂
  ihmisen kotieläimekseen ottama mesipistiäisiin lukeutuva parvissa elävä hyönteislaji (Apis mellifera)

tarhapapu /tˈarhapˌapu/ (n)
豆
  puna- tai valkoteriöinen hernekasvi (), joka tuottaa sileitä, jopa 16 cm mittaisia palkoja. Tarhapavun siemenet ovat melko valkoisia.

tariffi /tˈarɪffɪ/ (n)
関税
  tullimaksu
  vahvistetun hinnaston osoittama hinta

tarina /tˈarɪna/ (n)
物語
  keksitty tai jotakin todellista tapahtumaa kuvaava kertomus, jolla on mahdollisesti jokin opetus

tarjoilija /tˈarjoilˌija/ (n)
ウエイター
  tarjoilua ammattimaisesti hoitava henkilö, joko mies tai nainen, vrt. tarjoilijatar

tarjoilijatar /tˈarjoilˌijatar/ (n)
ウエイトレス
  naistarjoilija, naispuolinen tarjoilija

tarjoilla /tˈarjoilla/ (v)
のぼせる
  ottaa ruoka- ja juomatilauksia vastaan ja kuljettaa ruokia ja juomia pöytiin

tarjonta /tˈarjonta/ (n)
供給
  se määrä, joka on tarjolla markkinoilla annetulla hinnalla
贈呈
  sikiön asento synnytyskanavassa juuri ennen syntymää

tarjota /tˈarjota/ (v)
おごる
  antaa jollekin nautittavaksi, erit. ruokaa ja juomaa tai vastaavaa

tarjotin /tˈarjotɪn/ (n)
トレイ
  tarjottavien kantamisessa käytettävä alunen

tarjous /tˈarjous/ (n)
提供
  neuvotteluehdotus

tarkastaa /tˈarkastaː/ (v)
チェックする
  ottaa selvää jostakin, tutkia, tutkistella, katsoa

tarkastaja /tˈarkastˌaja/ (n)
警部
  henkilö, joka tarkastaa jotakin; henkilö, joka suorittaa tarkastuksen

tarkentaa /tˈarkentaː/ (v)
スコア
  säätää optisen laitteen linssejä siten, että kuva piirtyy terävänä

tarkistaa /tˈarkɪstaː/ (v)
調べる
  tarkastamalla ja virheellisyydet korjaamalla varmistautua siitä, että jokin on asianmukainen, kunnossa, oikea tai paikkansapitävä; kontrolloida

tarkistussumma /tˈarkɪstˌussumma/ (n)
チェックサム
  hajautusfunktion palauttama arvo, kun sitä käytetään datan oikeellisuuden tarkistamiseen

tarkka /tˈarkːa/ (adj)
厳密
  täsmällinen, yksityiskohtainen
正確
  sellainen, joka osuu siihen mihin yrittää osua

tarkka-ampuja /tˈarkːaˈampuja/ (n)
スナイパー
  tarkkuuskiväärillä varustettu ja sen käyttöön koulutettu sotilas tai poliisi

tarkkaavainen /tˈarkːaːvˌainen/ (adj)
注意深い
  sellainen, joka seuraa tarkasti jotakin, antaa sille täyden huomion

tarkkailija /tˈarkːailˌija/ (n)
観測者
  henkilö joka tarkkailee

tarkkailla /tˈarkːailla/ (v)
見張る
  seurata, pitää silmällä, valvoa

tarkkailu /tˈarkːailu/ (n)
監視
  järjestelmällinen havannointi tai seuranta

tarkkuuskivääri /tˈarkːuːskɪvˌæːrɪ/ (n)
狙撃銃
  tarkka-ampujan käyttämä pitkän kantaman kivääri, johon on liitetty kiikaritähtäin

tarkoin /tˈarkoin/ (adv)
正確に
  hyvin tarkasti, yksityiskohtaisesti

tarkoittaa /tˈarkoitːaː/ (v)
するつもり
  olla jotain merkitykseltään
  viitata puheessaan johonkin

tarkoituksellinen /tˈarkoitˌuksellɪnen/ (adj)
意図的
  sellainen, joka on tehty tarkoituksella, jossakin tarkoituksessa

tarkoitus /tˈarkoitus/ (n)
目的
  se mitä halutaan saada ilmaistuksi, ajatus

tarpeeksi /tˈarpeːksɪ/ (adv)
十分
  riittävän paljon, riittämiin

tarpeellinen /tˈarpeːllɪnen/ (adj)
必要な
  sellainen, jota tarvitaan johonkin; sellainen, jolle on tarvetta

tarpeeton /tˈarpeːton/ (adj)
不必要な
  sellainen, mille ei ole mitään tarvetta tai käyttöä; jota ilman voi ihan hyvin olla; josta ei ole mitään hyötyä

tarra /tˈarra/ (n)
シール
  etiketti tai muu lappu, jonka toinen puoli on liimapintainen ja toisella puolella on kuva, tekstiä tai tilaa kirjoitukselle

tarranauha /tˈarranˌauha/ (n)
ベルク
  kahdesta osasta koostuva kiinnitysväline, jonka toisessa osassa on pieniä koukkuja ja toisessa lenkkejä, jotka tarttuvat toisinsa kun osat tuodaan yhteen

tarrata /tˈarrata/ (v)
掴む
  tarttua käsin tiukasti kiinni

tarrautua /tˈarrautˌua/ (v)
ぶら下がる
  tarttua tiukasti

tarttua /tˈartːua/ (v)
つかむ
  ottaa kiinni
くっ付く
  jäädä kiinni, kiinnittyä

tartuttaa /tˈartutːaː/ (v)
感染
  (taudista) saada tarttumaan; aiheuttaa tartunta

tarve /tˈarve/ (n)
必要
  jonkin tai jonkun tarpeellisuuden puutteena koettu tila

tarvita /tˈarvɪta/ (v)
要る
  tuntea pakkoa tai halua saada jotakin

tasa-arvo /tˈasaˈarvo/ (n)
平等
  se, että kohdellaan saman arvoisina, ei aseteta eri asemaan sosiaalisten tai kulttuuristen erojen vuoksi

tasa-arvoisuus /tˈasaˈarvoisuːs/ (n)
平等
  se, että on tasa-arvoinen

tasainen /tˈasainen/ (adj)
平
  sellainen, jossa ei ole paljoa kuoppia tai mäkiä

tasakylkinen kolmio /tˈasakˌylkɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
二等辺三角形
  (matematiikka) kolmio, jonka kaksi sivua ja kaksi kulmaa ovat keskenään yhtä suuret.

tasanko /tˈasaŋko/ (n)
台地
  pinnanmuodoiltaan suhteellisen tasainen maa-alue

tasapaino /tˈasapˌaino/ (n)
バランス
  se, että jokin pysyy pystyssä tai paikoillaan; vaikuttavat erisuuntaiset voimat ovat yhtä suuret; menot ja tulot yhtä suuret
  tilanne, jossa kysyntä ja tarjonta ovat yhtä suuret

tasapeli /tˈasapˌelɪ/ (n)
引き分け
  pelin tilanne, jossa molemmilla on pelin loppuessa saman verran pisteitä

tasasivuinen kolmio /tˈasasˌivwɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
正三角形
  (geometria) kolmio, jonka kaikki sivut ja kulmat ovat keskenään yhtäsuuria

tasasoukka /tˈasasˌoukːa/ (adj)
リニア
  (lehdestä) pitkä ja kapea

tasavalta /tˈasavˌalta/ (n)
共和国, 共和制
  valtiomuoto, jossa ei ole lainkaan päämiestä tai päämies (tavallisesti presidentti) valitaan vaaleilla määräajaksi

tasavaltalaisuus /tˈasavˌaltalˌaisuːs/ (n)
共和
  aate tasavallan kannattamisesta hallitusmuotona

tasavirta /tˈasavˌirta/ (n)
直流
  sähkövirta, jonka suunta ei muutu; tällöin virta kulkee suljetussa virtapiirissä koko ajan samansuuntaisesti

tase /tˈase/ (n)
バランスシート
  tilinpäätökseen kuuluva taloudellinen laskelma, joka mittaa yrityksen varojen ja velkojen arvoa tilinpäätöspäivänä eli tiettynä ajankohtana; käytetään yrityksen taloudellisen tilan arviointiin

tasku /tˈasku/ (n)
ポケット
  vaatteeseen kiinni neulottu pussi pienten esineiden kantamista varten

taskukello /tˈaskukˌello/ (n)
懐中時計
  pieni, yleensä pyöreä kello, jota ei ole tarkoitus pitää kädessä, vaan sen voi kiinnittää vitjoilla vaatteisiin

taskulamppu /tˈaskulˌampːu/ (n)
懐中電燈
  pieni kädessä pidettävä paristoilla tai akuilla toimiva valaisin

taskulaskin /tˈaskulˌaskɪn/ (n)
電卓
  nykyaikainen laskin, joka mahtuu taskuun

taskuraha /tˈaskurˌaha/ (n)
小遣い
  pienehkö rahasumma

taskurapu /tˈaskurˌapu/ (n)
カニ
  jokin kymmenjalkaisten osalahkoon Brachyura kuuluva äyriäinen

tasmaniankaija /tˈasmanɪˌaŋkaija/ (n)
オトメインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tasmanianrosella /tˈasmanɪˌanrosella/ (n)
アカビタイキクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tasmanianruohokaija /tˈasmanɪˌanruohokˌaija/ (n)
アカハラワカバインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

taso /tˈaso/ (n)
レベル
  osaamistaso, se, kuinka hyvin jonkin taidon hallitsee
平面
  se, kuinka hyvä jokin on laadultaan

tasoristeys /tˈasorˌisteys/ (n)
踏切
  rautatien ja maantien risteämispaikka samassa tasossa

tataari /tˈataːrɪ/ (n)
タタール
  tataarin kieli (kielitunnus: tt), turkkilaisiin kieliin kuuluva tataarien käyttämä kieli, jota puhutaan virallisena kielenä Tatarstanissa
  etnisesti tataari, tataarikansaan kuuluva henkilö

tatami /tˈatamɪ/ (n)
畳
  riisinoljista punottu japanilainen lattiapäällyste, eräänlainen matto, joka on kooltaan määrämittainen ja tyypillisesti peittävät koko huoneen lattiapinta-alan

tattari /tˈatːarɪ/ (n)
ソバ
  eräs vilja (Fagopyrum esculentum)

tatuointi /tˈatuoˌintɪ/ (n)
入れ墨
  ihon alle pistetyllä musteella tehty kuvio; sen teko

tau /tˈau/ (n)
タウ
  kreikkalaisten aakkosten 19. kirjain. Vastaava symboli Τ tai τ.

taudinaiheuttaja /tˈaudɪnˌaiheutːˌaja/ (n)
病原体
  sairautta aiheuttava loinen, bakteeri, virus tai prioni

tauko /tˈauko/ (n)
休憩
  keskeytys, kahden ajanjakson välillä toiminnassa oleva hiljaisempi jakso
休止
  sävellyksen yhden tai useamman äänen määrämittainen vaikeneminen. Tauoilla käytetään vastaavia kestoja kuin nuoteilla.

taulu /tˈaulu/ (n)
基板
  liitutaulu; valkotaulu, tussitaulu

taulukko /tˈaulukːo/ (n)
表
  tietojen esitys yleensä tasavälisiin riveihin ja sarakkeisiin järjestettynä
配列
  tietorakenne, jossa peräkkäisiä alkioita voidaan käsitellä indeksoimalla

taulutietokone /tˈaulutˌietokˌone/ (n)
タブレット
  kosketusnäytöltä ohjattava ohut mobiili tietokone

tausta /tˈausta/ (n)
背景
  kuvan esineen tai näkymän takana näkyvät asiat

tauti /tˈautɪ/ (n)
疾病
  lääketieteellisesti määriteltävissä oleva yhteisten oireiden vallitessa useilla yksilöillä esiintyvä sairaus

tautologia /tˈautolˌoɡɪa/ (n)
トートロジー
  saman asian tarpeeton toisto

tautomeria /tˈautomˌerɪa/ (n)
互変異性
  rakenneisomerian laji, jossa molekyylin sisällä jokin atomi tai atomiryhmä voi siirtyä paikasta toiseen siten, että kumpikaan muoto, joita kutsutaan tautomeereiksi, ei sellaisenaan ole liuoksessa pysyvä vaan ne muuttuvat jatkuvasti toisikseen siten, että nopeasti syntyy kemiallinen tasapaino, jossa kumpaakin on tietty määrä

tavallinen /tˈavallɪnen/ (adj)
普通
  ei erikoinen; tavallisuudesta poikkeamaton, arkipäiväinen

tavallisesti /tˈavallɪsˌestɪ/ (adv)
普通
  tavan mukaisesti, kuten tavallista, tavoista poikkeamatta

tavara /tˈavara/ (n)
品物, 品
  aineellinen esine, etenkin kaupan ja omistuksen kohteena

tavaramerkki /tˈavaramˌerkːɪ/ (n)
商標
  tavaran tai palvelun tunnusmerkki, jota käytetään yksilöimään ja osaltaan erilaistamaan tavara tai palvelu kilpailijoiden samankaltaisista

tavaratalo /tˈavarˌatalo/ (n)
デパート
  useisiin osastoihin jaettu suuri kauppaliike, jossa on monipuolinen valikoima ja jossa ruokaosaston osuus on pieni

tavata /tˈavata/ (v)
会う
  kohdata, nähdä joku

tavoite /tˈavoite/ (n)
目標
  päämäärä, jonka henkilö yrittää saavuttaa

tavoittaa /tˈavoitːaː/ (v)
伝えおおせる
  saada yhteys jkh

tavu /tˈavu/ (n)
音節
  sanan osa, yhden tai useamman äänteen muodostama kielen rytmiyksikkö
バイト
  tavallisesti kahdeksasta bitistä koostuva tietoalkio ja datan tallennuskapasiteetin mittayksikkö

teatteri /tˈeatːˌerɪ/ (n)
劇場
  taidemuoto, jossa näyttelijät esiintyvät puhetta, musiikkia, tanssia, liikkeitä ja eleitä hyödyntäen

tee /tˈeː/ (n)
茶, お茶
  kuivatut ja leikatut teenlehdet tuotteena

teehuone /tˈeːhuone/ (n)
きっさ, 喫茶
  kahvilan tapainen paikka, joka on erikoistunut eri teelajien myyntiin ja tarjoiluun

teekuppi /tˈeːkupːɪ/ (n)
湯呑み
  teen juomiseen tarkoitettu kuppi; suurempi kuin kahvikuppi

teelusikka /tˈeːlusˌikːa/ (n)
ティースプーン
  kahvi- tai teepöydän kattaukseen kuuluva ruokailuväline, pikkulusikka, jolla hämmennetään kupissa olevaa kahvia tai teetä

teema /tˈeːma/ (n)
テーマ
  pääaihe, keskeisin, johtava ajatus
  lauseessa käsiteltävä aihe

teepussi /tˈeːpussɪ/ (n)
ティーバッグ
  pieni teetä sisältävä pussi, joka voidaan hauduttaa kuumassa vedessä

teeri /tˈeːrɪ/ (n)
クロライチョウ
  Suomen metsissä usein tavattu kanalintu (, aiemmin )

tehdas /tˈehdas/ (n)
工場
  tuotantolaitos, jossa valmistetaan yleensä sarjatuotantona tiettyjä tuotteita

tehdä /tˈehdæ/ (v)
する
  käytetään mistä tahansa tilanteesta, jossa jokin verbi toteutuu
作る
  valmistaa; saattaa valmiiksi
  olla yhteensä
  muodostua summaksi tai hinnaksi
させる
  tehdä joksikin, muuttaa joksikin

teho /tˈeho/ (n)
効果
  vaikutus
仕事率
  käytetyn energian määrä aikayksikössä. Tehon SI-yksikkö on watti, W

tehosekoitin /tˈehosekˌoitɪn/ (n)
ミキサー
  sähköinen laite, jolla voidaan sekoittaa tai soseuttaa ruoka-aineita.

tehtävä /tˈehtævæ/ (n)
タスク
  asia, joka pitää tai on tarkoitus tehdä

teini /tˈeinɪ/ (n)
若者
  nuori, 13–19 vuoden ikäinen henkilö

teippi /tˈeipːɪ/ (n)
粘着テープ
  liimalla päällystetty nauha, jota käytetään esineiden yhteenliittämiseen tai tukemiseen paikalleen; kuvioituna kuvioiden kiinnittämiseen pinnoille

teismi /tˈeismɪ/ (n)
有神論
  käsitys yksilöllisen, maailmankaikkeutta ylläpitävän jumaluuden olemassaolosta

teisti /tˈeistɪ/ (n)
有神論者
  teismin kannattaja; henkilö, joka uskoo, että on olemassa Jumala tai jumalia

tekeminen /tˈekemɪnen/ (n)
する
  jonkin suoritteen tuottaminen

tekijä /tˈekɪjæ/ (n)
メーカー
  se, joka tekee jotakin; valmistaja
作家
  erityisesti teoksen luoja
代理人
  asia, joka vaikuttaa johonkin
  kertolaskun jäsen; kerroin; kokonaisluku, jolla toinen luku on jaollinen

tekijänoikeus /tˈekɪjænˌoikeus/ (n)
著作権
  luovan työn tekijälle syntyvä yksinoikeus määrätä teoksensa käytöstä

teknetium /tˈeknetium/ (n)
テクネチウム
  ulkonäöltään platinaa muistuttava radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki Tc

tekniikka /tˈeknɪːkːa/ (n)
エンジニアリング
  tieteenalat, joissa tutkitaan näitä menetelmiä
技術
  menettelytapa, keino

tekninen /tˈeknɪnen/ (adj)
技術
  tekniikkaan ja sen hyödyntämiseen, opetukseen tai dokumentointiin liittyvä

tekno /tˈekno/ (n)
テクノ
  1980-luvulla kehittynyt elektronisen tanssimusiikin suuntaus

teknologia /tˈeknolˌoɡɪa/ (n)
テクノロジー
  yhteisnimitys joukolle tietyn alan tekniikoita

teknologinen /tˈeknolˌoɡɪnen/ (adj)
技術の
  teknologiaan liittyvä

teko /tˈeko/ (n)
行動
  tehdä-verbin keskeneräinen tai valmis tuotos

tekokieli /tˈekokˌielɪ/ (n)
人工言語
  (kielitiede) keinotekoinen kieli

tekosyy /tˈekosyː/ (n)
口実
  syy, joka ei ole todellinen, vaan keksitty, usein hätävalheeksi

tekoäly /tˈekoˌæly/ (n)
アーティフィシャルインテリジェンス
  tietokoneen kyky sellaiseen joka ei perustu valmiiksi siihen ohjelmoituun mekanistiseen logiikkaan; joka havaitsee ympäristöään ja reagoi tai tekee toimia jotka parantavat sen menestystä jonkin tavoitteen saavuttamisessa; tietokoneen kyky sellaisiin kognitiivisiin tehtäviin kuin oppiminen ja ongelmanratkaisukyky

teksti /tˈekstɪ/ (n)
本文
  kirjallinen tai suullinen esitys

tekstiili /tˈekstɪːlɪ/ (n)
テクスタイル
  kutoma-alan tai vaatetusalan kudottu, neulottu tai virkattu eri tarkoituksiin valmistettu tuote

tekstinkäsittelyohjelma /tˈekstɪŋkæsˌitːelyˌohjelma/ (n)
ワードプロセッサ
  tekstin kirjoittamiseen ja muokkaukseen tarkoitettu tietokoneohjelma, jolla voi tyypillisesti muotoilla tekstiä

tekstitys /tˈekstɪtys/ (n)
字幕
  videomateriaalin alalaitaan lisätyt tekstit, joissa kerrotaan mitä kuvassa tapahtuu tai puhutaan, usein eri kielellä

tekstiviesti /tˈekstɪvˌiestɪ/ (n)
エス・エム・エス
  GSM-matkapuhelinverkon välityksellä kulkeva lyhyt, tekstistä koostuva viesti

tekstuuri /tˈekstuːrɪ/ (n)
テクスチャ
  pinnan (yleis)rakenne, (-)muoto, pinnan tuntu
  ruoan suutuntuma
  kaksiulotteinen kuva, jota käytetään kolmiulotteisen polygonin tahojen kuvioimiseen

tektoninen laatta /tˈektonɪnen lˈaːtːa/ (n)
地殻プレート
  sama kuin litosfäärilaatta

telaketju /tˈelakˌetju/ (n)
キャタピラー
  erillisistä telakengistä muodostuva telaketjuajoneuvon pyöriä yhdistävä maata vasten liikkuva nauhamainen ketju, jota käytetään panssarivaunujen, maansiirtoajoneuvojen sekä joidenkin maastoajoneuvojen voimansiirrossa

telakka /tˈelakːa/ (n)
造船所
  laivojen rakennukseen ja korjaukseen tarkoitettu laitos tai yritys

telaluu /tˈelaluː/ (n)
距骨
  ihmisellä veneluuhun niveltyvä nilkan luu ()

telepatia /tˈelepˌatɪa/ (n)
テレパシー
  ajatustenluku, kyky tietää yliluonnollisesti, mitä toinen henkilö ajattelee

teleskooppi /tˈeleskˌoːpːɪ/ (n)
テレスコープ
  erityisesti tähtien tarkkailuun tarkoitettu kaukoputki tai taivasta tarkkaileva sähkömagneettista säteilyä havaitseva laite

televisio /tˈelevˌisɪo/ (n)
テレビ, テレビジョン
  televisio-ohjelmien tuottamiseen ja jakeluun käytettävä tuotanto-, välitys- ja vastaanottolaitteistojen muodostama kokonaisuus; organisaatio, joka lähettää televisio-ohjelmaa
テレビ, 受像機
  televisiovastaanotin, televisiokanavilla välitettävien televisio-ohjelmien vastaanottamiseen tarkoitettu laite

televisio-ohjelma /tˈelevˌisɪoˈohjelma/ (n)
テレビ番組
  televisioon tehty ja televisiossa esitettävä ohjelma; televisiolähetyksen keskeinen sisältö

televisioida /tˈelevˌisɪˌoida/ (v)
放映
  lähettää televisiolähetyksenä

televisiovastaanotin /tˈelevˌisɪovˌastaːnotɪn/ (n)
テレビ
  nykyisin yleensä televisio; (ammattikieli) televisiojärjestelmään liittyvä televisiokuvan ja yhdistetyn äänen vastaanottoon tarkoitettu laite, jossa on viritin

teli /tˈelɪ/ (n)
台車
  kaksi tai useampia akseleita yhtenä kokonaisuutena kulkuneuvoon liitettynä

teline /tˈelɪne/ (n)
スタンド
  rakennelma, jonka varaan voidaan asettaa (roikkumaan) jotain

telkkari /tˈelkːarɪ/ (n)
テレビ
  televisio

telluuri /tˈelluːrɪ/ (n)
テルル
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 52 ja tunnus Te

teloitus /tˈeloitus/ (n)
処刑
  kuolemantuomion täytäntöönpano: lakiin perustuva ihmisen surmaaminen rangaistukseksi hänen tekemästään rikoksesta; se, että teloitetaan

teltta /tˈeltːa/ (n)
テント, 天幕
  metalli- tai puurungolle pingotetusta kankaasta, joskus vuodista tms. tehty, maahan lyötyihin paaluihin kiinnitetyillä naruilla tuettu maja tai katos, joka usein on tarkoitettu purettavaksi ja siirrettäväksi tilapäisrakennelmaksi

telugu /tˈeluɡu/ (n)
テルグ語
  suurin Intian dravidakielistä (kielitunnus: te )

temperamentti /tˈemperamˌentːɪ/ (n)
性格
  joukko ihmisen synnynnäisiä valmiuksia, taipumuksia tai reaktiotyylejä

temppeli /tˈempːelɪ/ (n)
神殿, しんでん, 寺
  uskonnolliseen käyttöön pyhitetty paikka, jossa harjoitetaan kyseisen uskonnon toimituksia, esimerkiksi riittejä ja rituaalimenoja.

temppu /tˈempːu/ (n)
トリック
  taitoa vaativa liike, liikesarja, taidonnäyte

tempus /tˈempus/ (n)
時制
  aikaluokka, aikamuoto

tennis /tˈennɪs/ (n)
テニス
  pallopeli, jossa tarkoituksena on lyödä pallo mailalla verkon yli vastustajan puolelle pelikenttään rajojen sisäpuolelle

tenniskenttä /tˈennɪskˌentːæ/ (n)
テニスコート
  tenniksen pelaamiseen käytetty kenttä

tenniskyynärpää /tˈennɪskˌyːnærpæː/ (n)
テニス肘
  oireiltaan ja sairaudenkuvaltaan hiirikyynärpään kaltainen tulehduksellinen vamma, jossa kuitenkin syntymekanismina on tenniksen pelaaminen virheellisesti opitulla tekniikalla

tenori /tˈenorɪ/ (n)
テノール
  sekä oopperassa että kuorossa ja yleisesti korkea miesääni, sen esittäjä; laulaja jonka äänihuulten pituus on noin 19 millimetriä

tensidi /tˈensɪdɪ/ (n)
界面活性剤
  aineita, jotka pienentävät veden pintajännitystä ja kytkevät vesi- ja rasvamolekyylejä toisiinsa

tentti /tˈentːɪ/ (n)
試験
  koe tai kuulustelu esimerkiksi kurssin päättyessä

teodoliitti /tˈeodolˌiːtːɪ/ (n)
セオドライト
  kääntyvällä kaukoputkella varustettu kulmanmittauslaite, jolla voidaan tähdätä etäällä olevia kohteita ja mitata niiden välisiä vaaka- ja pystykulmia; käytetään maanmittauksessa ja rakennustöissä

teokratia /tˈeokrˌatɪa/ (n)
神権政治
  käsitys, jonka mukaan ylin valtiovalta kuuluu Jumalalle, jonka edustajia hallitsijat ovat

teollistuminen /tˈeollˌistumɪnen/ (n)
事業化
  yhteiskunnallinen ja taloudellinen muutos, jossa yhteiskunta muuttuu esiteollisesta teolliseksi

teollisuus /tˈeollɪsuːs/ (n)
産業, 工業
  sekundaarituotannoksi eli jalostukseksi lukeutuva tuotantotoiminnan laji, joka muuttaa kiinteässä toimipaikassa alkutuotannon luovuttamia orgaanisia tai epäorgaanisia raaka-aineita tai teollisesti valmistettuja puolivalmisteita mekaanisesti tai kemiallisesti uusiksi aineellisiksi hyödykkeiksi

teologia /tˈeolˌoɡɪa/ (n)
神学
  kristinuskoa tutkiva tiede
  jonkin uskonnon sisäinen oppi jumalasta ja opillinen järjestelmä tai filosofia

teorbi /tˈeorbɪ/ (n)
テオルボ
  bassoluuttu

teoreettinen /tˈeorˌeːtːɪnen/ (adj)
理論上の
  teoriaan perustuva, teoriaa hyödyntävä

teoreettinen fysiikka /tˈeorˌeːtːɪnen fˈysɪːkːa/ (n)
理論物理
  fysiikan osa-alue, jossa tutkimus ei välittömästi perustu kokeelliseen tutkimukseen vaan tutkittavaa kohdetta kuvaavien matemaattisten mallien tarkasteluun

teoreettisesti /tˈeorˌeːtːɪsˌestɪ/ (adv)
理論上
  teoreettisella tavalla

teoria /tˈeorˌia/ (n)
理論
  havaintojen tai muiden tietojen pohjalta ilmiötä selittävä malli; asian tai ilmiön (tieteellisesti) perusteltu selitys; olettamus, jonka tueksi on saatu vahvaa näyttöä lukuisissa toisistaan riippumattomissa tutkimuksissa: hypoteesi tai joukko hypoteeseja voi siis muuttua teoriaksi vasta, kun sen puolesta on saatu vankkaa todistusaineistoa

teos /tˈeos/ (n)
作品
  luovan taiteellisen tai tieteellisen tekemisen, kuten kirjoittamisen tai maalaamisen, säveltämisen tms. tulos

tepuinaranen /tˈepwɪnˌaranen/ (n)
ミドリスズメインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tepuinaratti /tˈepwɪnarˌatːɪ/ (n)
キシタバウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tequila /tˈekwɪla/ (n)
テキーラ
  tequila-agaave-kasvista valmistettava väkevä alkoholijuoma

terapeuttinen /tˈerapˌeutːɪnen/ (adj)
治療
  terapiaa antava, hoitava

terapia /tˈerapˌia/ (n)
治療
  lääketieteellinen hoito

terbium /tˈerbium/ (n)
テルビウム
  metallinen alkuaine, väriltään hopeanharmaa harvinainen maametalli, jonka järjestysluku on 65 ja kemiallinen merkki Tb

teriö /tˈerɪø/ (n)
花冠
  kukan terälehtien kokonaisuus

termi /tˈermɪ/ (n)
用語
  ammattisana; jollakin erikoisalalla käytettävä käsitteen kielellinen (kirjoitettu tai ääneen lausuttu) nimitys, joka voi olla sana, sanaliitto tai lyhenne
  lausekkeen jäsen

termiitti /tˈermɪːtːɪ/ (n)
シロアリ
  Isoptera-lahkon hyönteisiä
テルミット
  alumiinin ja rautaoksidin erittäin kuumasti palava seos

termiittiaratti /tˈermɪːtːˌiarˌatːɪ/ (n)
メキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

terminaali /tˈermɪnˌaːlɪ/ (n)
エアターミナル
  lastaus- ja purkupaikka matkustajille
  pääte

terminaattori /tˈermɪnˌaːtːorɪ/ (n)
明暗境界線
  planeetan, asteroidin, kuun tai komeetan pintaa pitkin kulkeva valoisan ja pimeän alueen raja
ターミネーター
  päätevastus

termistö /tˈermɪstø/ (n)
用語
  termit, ammattisanasto

termodynamiikka /tˈermodˌynamˌiːkːa/ (n)
熱力学
  erityisesti ilmiöistä, jotka liittyvät energian siirtymiseen lämpönä; tarkasteleva fysiikan ja fysikaalisen kemian osa

termosfääri /tˈermosfˌæːrɪ/ (n)
熱圏
  ilmakehän kerros mesosfäärin yläpuolella ja eksosfäärin alapuolella

termostaatti /tˈermostˌaːtːɪ/ (n)
サーモスタット
  laite, joka pyrkii pitämään jonkin järjestelmän lämpötilan halutulla tasolla ohjaamalla energian kulkua järjestelmään tai järjestelmästä pois

ternimaito /tˈernɪmˌaito/ (n)
初乳
  nisäkkäiden heti synnytyksen jälkeen erittämä maito, ensimaito

teroittaa /tˈeroitːaː/ (v)
研ぐ
  tehdä teräväksi

terpeeni /tˈerpeːnɪ/ (n)
テルペン
  laaja ryhmä mm. pihkassa ja eteerisissä öljyissä tavattavia hiilivetyjä

terrorismi /tˈerrorˌismɪ/ (n)
テロリズム
  yksilön tai ryhmän harjoittamaa väkivaltaa, jonka tarkoitus on viranomaisten uhkaamisen ja yleisöön kohdistuvan pelon avulla vaikuttaa päätöksentekoon

terroristi /tˈerrorˌistɪ/ (n)
テロ
  terrorismin harjoittaja, väkivallalla ja uhalla tavoitteisiinsa pyrkivä

terska /tˈerska/ (n)
陰茎亀頭
  siittimen pää

terssi /tˈerssɪ/ (n)
三度
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kolmen sävelaskelen väli, intervalli. Pieni terssi on kolme ja suuri terssi neljä puolisävelaskelta

terttu /tˈertːu/ (n)
総状花序
  avoin kukinnon muoto, jolla on pitkä kukintolapa

terva /tˈerva/ (n)
タール
  orgaanisen aineksen kuivatislauksessa muodostunutta tummaa, paksua ja tahmeaa öljyä

terve /tˈerve/ (adj)
健康
  sellainen, joka voi hyvin (fyysisesti, psyykkisesti, sosiaalisesti), on hyvässä kunnossa; jossa ei ole sairautta
健全
  luonnollinen, järkevä, vakaa

terveellinen /tˈerveːllɪnen/ (adj)
健康的
  terveydelle edullinen

tervehdys /tˈervehdys/ (n)
挨拶
  tavattaessa tai erottaessa käytetty ilmaus tai eleet

tervehtiä /tˈervehtˌiæ/ (v)
挨拶する
  tehdä tervehdysele tai esittää lyhyt sanallinen tervehdys kohdattaessa

terveydenhoito /tˈerveydˌenhoito/ (n)
ヘルスケア
  toimenkuva, joka käsittää toimenpiteet sairauksien ennalta ehkäisemiseksi, hyvän elämänlaadun säilyttämiseksi ja parantamiseksi sekä sairauksien hoidoksi ja kuntoutukseksi

terveys /tˈerveys/ (n)
健康
  se, että on terve; se, miten terve on

terveyskeskus /tˈerveyskˌeskus/ (n)
医院
  kunnan tai kuntayhtymän ylläpitämä itsenäinen yksikkö, joka huolehtii paikallisten asukkaiden terveydestä ja vaivojen hoidosta, mutta vaikeasti sairaat potilaat lähetetään sieltä erikoissairaanhoitoa antaviin laitoksiin

terveysside /tˈerveyssˌide/ (n)
生理用ナプキン
  kuukautissuojana käytettävä side, joka asetetaan alushousuihin

terä /tˈeræ/ (n)
刃
  teräaseen tai työkalun terävä, leikkaava osa

terälehti /tˈerælˌehtɪ/ (n)
花びら
  siemenkasvin teriön osana oleva kehälehti

teräs /tˈeræs/ (n)
鋼, 鋼鉄
  pääasiassa rautaa sisältävä metalli, joka sisältää seosaineena hiiltä ja usein muita seosmetalleja

teräsbetoni /tˈeræsbˌetonɪ/ (n)
鉄筋コンクリート
  teräksillä vahvistettu betonimateraali ja siitä tehty rakenne

terävä /tˈerævæ/ (adj)
鋭い
  joka leikkaa helposti materiaalia

terävä kulma /tˈerævæ kˈulma/ (n)
鋭角
  kulma, jonka asteluku on suorakulmaa pienempi eli alle 90°

terävä-älyinen /tˈerævæˈælyinen/ (adj)
鋭い
  nokkela, nopeaälyinen

teräväkulmainen kolmio /tˈerævækˌulmaineŋ kˈolmɪo/ (n)
鋭角三角形
  (matematiikka) kolmio, jonka kaikki kulmat ovat teräviä, eli alle 90°.

teräväpiirto /tˈerævæpˌiːrto/ (n)
ハイビジョン
  nimitys tekniikoille ja resoluutioille, joissa on suurempi kuvan tarkkuus kuin tavanomaisessa televisiossa

tesla /tˈesla/ (n)
テスラ
  magneettivuon tiheyden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (lyhenne )

testamentti /tˈestamˌentːɪ/ (n)
遺書, 遺言
  jälkisäädös, määrämuotoinen oikeustoimi, jolla testaattori viimeisenä tahtonaan määrää jälkeensä jäävästä omaisuudestaan
  toinen Raamatun kahdesta pääosasta: Uusi testamentti tai Vanha testamentti

testi /tˈestɪ/ (n)
テスト
  koe, kokeilu

testosteroni /tˈestostˌeronɪ/ (n)
テストステロン
  uroksilla suurina pitoisuuksina esiintyvä sukupuolihormoni

tetraedri /tˈetraˌedrɪ/ (n)
三角錐
  säännöllinen monitahokas, jossa on neljä tahoa

tetrafobia /tˈetrafˌobɪa/ (n)
四の字
  numeron neljä pelko

teurastaa /tˈeurastaː/ (v)
屠殺
  tappaa teuraseläin ja käsitellä sen ruho: tainnuttaa, pistää, laskea veri, suolistaa, nylkeä ja paloitella

teurastaja /tˈeurastˌaja/ (n)
肉屋
  henkilö, joka teurastaa eläimiä ammatikseen

teurastamo /tˈeurastˌamo/ (n)
屠場
  laitos, jossa teurastetaan tuotantoeläimiä: jalostetaan lihaa elintarvikekäyttöön

teurastus /tˈeurastus/ (n)
屠る
  teurastamisen toteutus, teuraseläimen saattaminen ruhoksi ja muiden teurastuotteiden erottaminen siitä

teutoni /tˈeutonɪ/ (n)
テウトネス
  teutonit eräs germaanikansa

thai /thˈai/ (n)
タイ語
  thain kieli, Thaimaan virallinen kieli (kielitunnus: th)

thaimaalainen /thˈaimaːlˌainen/ (n)
タイ人
  pysyvästi Thaimaassa asuva henkilö

thainyrkkeily /thˈainyrkːˌeily/ (n)
ムエタイ
  potkunyrkkeilyä muistuttava thaimaalainen kamppailulaji

theeta /thˈeːta/ (n)
シータ
  kreikkalaisten aakkosten kahdeksas kirjain, vastaava symboli Θ tai θ

theremin /thˈeremɪn/ (n)
テルミン
  elektroninen soitin

tie /tˈie/ (n)
道, 道路
  rakennettu, merkitty tai muuten määritetty kulkureitti maalla, vedessä tai ilmassa

tiede /tˈiede/ (n)
科学, 学問
  yhtenäinen ja järjestelmällinen varmojen ja yleispätevien tietojen kokonaisuus sekä tällaisten tietojen järjestelmällinen tavoittelu

tiedekunta /tˈiedekˌunta/ (n)
学部
  yliopiston hallinnollinen yksikkö, joka kokoaa yhteen lähekkäisten tieteenalojen laitokset

tiedonanto /tˈiedonˌanto/ (n)
伝言
  varsinkin virallinen tiedotus, julkinen kuulutus

tiedosto /tˈiedosto/ (n)
ファイル
  tietokoneessa yhdeksi kokonaisuudeksi ymmärrettävä tietojen tai tietueiden kokoelma, joka voi sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, videokuvaa tai käyttäjän hyödynnettävissä olevan ohjelman

tiedottaa /tˈiedotːaː/ (v)
告げる
  antaa jollekulle tietoa jostakin, informoida

tiedotus /tˈiedotus/ (n)
お知らせ
  informaatio joka tiedottaa jotakin jo(i)llekin

tiedustelu /tˈiedustˌelu/ (n)
問い合わせ
  tietojen kysyminen, kysely
偵察
  tietojen hankkiminen esim. maastosta, vihollisen toiminnasta

tiedustelupalvelu /tˈiedustˌelupˌalvelu/ (n)
スパイ機関
  valtion kansallista turvallisuutta ja puolustusta varten tietoa keräävä virasto

tiekartta /tˈiekartːa/ (n)
道路地図
  tiestön kartta

tiesulku /tˈiesulku/ (n)
道路封鎖
  tien poikki pystytetty kulun estävä este

tieteellinen /tˈieteːllɪnen/ (adj)
科学的
  sellainen, joka kuuluu tieteen alaan ja on sen vaatimusten mukainen, tieteelle ominainen

tieteellinen menetelmä /tˈieteːllɪnen mˈenetˌelmæ/ (n)
科学的方法
  tieteen tekemisessä käytettävä järjestelmällinen kunkin tieteenalan omaksuma sille ominainen menettelytapa, jonka avulla pyritään luomaan uutta tietoa ja täsmentämään olemassaolevaa tietoa

tieteellinen nimi /tˈieteːllɪnen nˈimɪ/ (n)
学名
  taksonomiassa tietylle eliölajille annettu usein latinan kieltä oleva, toisinaan kreikan kieltä yhdistävä, universaali nimi, joka on käytetystä kielestä riippumaton biologien keskuudessa; lajeilla kaksiosainen eli binominaalinen (esim. susi on Canis lupus)

tieteenala /tˈieteːnˌala/ (n)
科学
  yksi tarkoin määritelty tieteen osa-alue, yksittäinen tiede

tieteenfilosofia /tˈieteːnfˌilosˌofɪa/ (n)
科学哲学
  tieteeseen liittyviin kysymyksiin keskittynyt filosofian osa-alue

tieteilijä /tˈieteilˌijæ/ (n)
科学者
  tieteen harjoittaja, tutkija

tieteisfiktio /tˈieteisfˌiktɪo/ (n)
サイエンス・フィクション
  fiktion muoto, joka tyypillisesti käsittelee tieteen ja tekniikan vaikutusta yhteiskuntaan tai ihmisiin

tieteiskirjallisuus /tˈieteiskˌirjallɪsuːs/ (n)
SF
  kirjallisuuden genre, joka käsittelee yleensä tulevaisuuteen sijoittuvaa kehittynyttä tiedettä ja teknologiaa ja niiden vaikutusta yhteiskuntaan ja ihmisiin tavallisesti kuvitteellisesta, mutta joskus myös hyvinkin tieteelliseen hypoteesiin tähtäävästä näkökulmasta

tietenkin /tˈieteŋkɪn/ (adv)
当たり前, 当然
  tietysti

tieto /tˈieto/ (n)
知識
  (filosofia) tutkittuihin tosiasioihin ja yleiseen tietämykseen perustuva tai muuten todennettavissa oleva käsitys tai näkemys
データ
  mittaamalla, keräämällä tai vastaavalla tavalla hankittu informaatio tai data

tietoinen /tˈietoinen/ (adj)
意識した
  tajuissaan oleva

tietoisuus /tˈietoisuːs/ (n)
人心地
  tietoisena olemisen tila, tajunta
学識
  asioiden tiedossa oleminen

tietojenkäsittely /tˈietojˌeŋkæsˌitːely/ (n)
データ処理
  tiedon keräämistä, muokkaamista, lajittelua, varastoimista ja jakamista

tietojenkäsittelytiede /tˈietojˌeŋkæsˌitːelytˌiede/ (n)
コンピュータサイエンス
  tieteenala, jonka tutkimuskohteena ovat informaation ja laskettavuuden mahdollisuudet ja niiden soveltaminen tietotekniikan avulla

tietokanta /tˈietokˌanta/ (n)
データベース
  (tietojenkäsittely) kokoelma toisiinsa liittyviä tietoja, usein sähköisessä digitaalisessa muodossa

tietokone /tˈietokˌone/ (n)
コンピュータ, 計算機
  tietotekninen laite, joka käsittelee automaattisesti numeeris-loogista tietoa ohjelmointinsa mukaisesti

tietokoneohjelma /tˈietokˌoneˌohjelma/ (n)
コンピュータプログラム
  tietokonelaitteiston käyttöön soveltuvassa muodossa oleva suoritettava ohjelma, sarja ohjeita suorittimelle

tietokonepeli /tˈietokˌonepˌelɪ/ (n)
コンピューターゲーム
  tietokoneella pelattava peli

tietorakenne /tˈietorakˌenne/ (n)
データ構造
  tapa tallentaa tietokoneen käsittelemää dataa siten, että datan käyttö olisi mahdollisimman tehokasta

tietosanakirja /tˈietosˌanakˌirja/ (n)
百科事典
  kirja, josta voi hakea tietoa eri asioista; sisältää artikkeleita eri aiheista, esim. historiasta, esineiden käyttötarkoituksista ja asioiden levinneisyydestä

tietotekniikka /tˈietotˌeknɪːkːa/ (n)
情報技術
  tiedonsiirto-, tietojenkäsittely- ja tietokonetekniikka

tietoteoria /tˈietotˌeorˌia/ (n)
認識論
  tietoa koskevia yleisiä kysymyksiä käsitteellisin, filosofisin menetelmin tutkiva filosofian osa-alue

tietous /tˈietous/ (n)
知識
  tietämys, valistuneisuus

tietty /tˈietːy/ (adj)
ある
  ennalta tiedetty, määrätty, sovittu

tietue /tˈietue/ (n)
記録
  yksinkertainen tietorakenne, joka on itsenäinen, looginen tietokokonaisuus; yhden kohteen tietojen muodostama kokonaisuus

tietysti /tˈietystɪ/ (adv)
勿論
  tavan adverbi, jolla ilmaistaan, että kyseessä olevan asian odotetaan toteutuvan ilmeisesti ja odotetusti; tietenkin

tietämätön /tˈietæmætøn/ (adj)
無知
  sellainen, joka ei tiedä, jolla ei ole tietoa jostakin

tietää /tˈietæː/ (v)
知る
  olla tietoinen jostakin, olla selvillä jostain asiasta

tigrinja /tˈiɡrɪnja/ (n)
ティグリニャ語
  Eritreassa ja Etiopiassa puhuttava seemiläinen kieli. Eritrean väestön pääkieli (kielitunnus: tir)

tiheikkö /tˈiheikːø/ (n)
茂み
  tiheäkasvuinen alue (esimerkiksi metsässä)

tiheys /tˈiheys/ (n)
濃度
  suure, joka ilmaisee kappaleen massan suhteessa sen tilavuuteen; tunnus on ρ (rhoo)

tihkusade /tˈihkusˌade/ (n)
霧雨
  erittäin vähäinen vesisade, jossa pisaroita tippuu harvoin sinne tänne

tiibet /tˈiːbet/ (n)
チベット語
  tiibetiläisten puhuma tiibetiläis-burmalainen kieli (kielitunnus: bo, bod)

tiibetiläinen /tˈiːbetɪlˌæinen/ (adj)
チベット
  Tiibetistä peräisin olevat tai siihen liittyvä
  tiibetiläis-burmalaisiin kieliin kuuluviin tiibetiläisiin kieliin liittyvä

tiibetiläinen /tˈiːbetɪlˌæinen/ (n)
チベット人
  Tiibetin asukas

tiibetinkaija /tˈiːbetˌiŋkaija/ (n)
オオダルマインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tiikeri /tˈiːkerɪ/ (n)
虎, トラ
  isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji tai sen yksilö

tiikerikakku /tˈiːkerɪkˌakːu/ (n)
マーブルケーキ
  kaakaota sisältävällä taikinalla marmoroitu kuivakakku

tiikki /tˈiːkːɪ/ (n)
チーク
  Etelä- ja Kaakkois-Aasian sademetsissä luontaisena kasvava lehtipuulaji (Tectona grandis)

tiili /tˈiːlɪ/ (n)
煉瓦, レンガ
  punatiili, savesta tai seostetusta savesta muovattu, kuivaamalla ja polttamalla valmistettu rakennuskivi

tiimalasi /tˈiːmalˌasɪ/ (n)
砂時計
  vanha ajan mittaamiseen käytetty väline, joka on keskeltä ohueksi kuristettu lasiastia, jonka sisällä on hienoa hiekkaa

tiistai /tˈiːstai/ (n)
火曜日
  viikon toinen päivä, päivä maanantain ja keskiviikon välissä

tiiviisti /tˈiːvɪːstɪ/ (adv)
近く
  tarkasti, tarkkaavaisesti

tiivistelmä /tˈiːvɪstˌelmæ/ (n)
概要
  abstrakti, tiivistetyssä muodossa esitetty tekstin yhteenveto

tiivistää /tˈiːvɪstæː/ (v)
要約
  puristaa pienempään tilaan

tikapuut /tˈikapuːt/ (n)
梯子
  alkuaan puinen, kahden tai useamman, tukipuiden väliin kiinnitetyn askelman muodostama rakennelma, joka pystytetään tukea vasten nojalleen kiipeämistä varten, mutta voidaan myös pystyttää samassa tarkoituksessa toisinaan rakenteeseen lisättyä omaa tukea vasten tai erityistapauksessa ripustaa

tikari /tˈikarɪ/ (n)
短刀
  terän molemmilta laidoilta teroitettu, teräväkärkinen ja miekkaa lyhyempi pistoase

tikka /tˈikːa/ (n)
啄木鳥
  tikkojen heimon () lintu, joka pitkällä ja terävällä nokallaan tekee puuhun koloja ja on lisäksi hyvä kiipeämään puissa
ダーツ
  teräväkärkinen, tavallisesti raudasta ja muovista valmistettu heittoväline, heittonuoli, jota heitetään tikkatauluun

tikkukaramelli /tˈikːukˌaramˌellɪ/ (n)
ペロペロキャンディ
  tikun päässä oleva karamelli, joka yleensä syödään hitaasti nuolemalla ja imemällä

tikli /tˈiklɪ/ (n)
ゴシキヒワ
  eräs Suomessakin pesivä värikäs varpuslintu,

tila /tˈila/ (n)
農場
  kiinteistörekisteriin merkitty rajoiltaan määrätty yksikkö siihen kuuluvine kiinteine omaisuuksineen, oikeuksineen ja velvollisuuksineen
空間
  paikka, jossa jokin tapahtuu
場所
  avaruus, väljyys, tyhjä kohta
状態
  henkilön vointi, terveydentila
具合
  tilanne, asema, jama

tilaaja /tˈilaːja/ (n)
加入者
  henkilö, joka on tilannut jonkin säännöllisesti ilmestyvän tuotteen tai pysyvän palvelun ja on taloudellisesti sitoutunut tekemänsä tilauksen ehtoihin

tilaisuus /tˈilaisuːs/ (n)
場合
  kokoontuminen, sosiaalinen tapaaminen jonkin asian merkeissä
機会
  mahdollisuus

tilanne /tˈilanne/ (n)
状況, 状態
  aika, paikka ja muut vallitsevat olosuhteet jonkin asian yhteydessä

tilannekomedia /tˈilannˌekomˌedɪa/ (n)
シチュエーションコメディ
  koomisen tilanteen ympärille rakentuva komediatelevisiosarja

tilasto /tˈilasto/ (n)
統計
  havainnoista kerätty numerotieto

tilastoija /tˈilastˌoija/ (n)
統計学者
  henkilö tai organisaatio, joka laatii tai ylläpitää tilastoja jostakin

tilastotiede /tˈilastotˌiede/ (n)
統計学
  eri tutkimusaloilla hyödynnettävä todennäköisyyslaskentaan perustuva tieteenala, joka tutkii tilastollisten aineistojen keräämistä, käsittelyä ja tältä pohjalta tehtävää päättelyä

tilastotieteilijä /tˈilastotˌieteilˌijæ/ (n)
統計学者
  tilastollisiin mentelmiin erityiseti perehtynyt tutkija, useimmiten matemaatikko

tilata /tˈilata/ (v)
注文
  pyytää itselleen tuotavaksi jtak

tilaus /tˈilaus/ (n)
注文
  tavaran tai palvelun toimittamiseksi tehtävä pyyntö

tilava /tˈilava/ (adj)
広々
  jossa on paljon tilaa

tilavuus /tˈilavuːs/ (n)
体積
  kolmiulotteisen kappaleen koon mitta; kertoo paljonko kappaleessa on tilaa; SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m³) ja lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l); tunnus V

tilhi /tˈilhɪ/ (n)
キレンジャク
  parvissa liikkuva varpuslintu ()

tili /tˈilɪ/ (n)
アカウント
  henkilökohtainen osakkuus tai toiminto jossakin järjestelmässä
  kirjanpidossa kirjausyksikkö, johon merkitään varallisuus- tai velkatyypin, tulon tai menon, oman pääoman tai muun sellaisen muutos

tilikausi /tˈilɪkˌausɪ/ (n)
会計年度
  yrityksen kirjanpidossa ajanjakso, jolta tulos lasketaan

tilinpäätös /tˈilɪmpˌæːtøs/ (n)
終了
  yrityksen tilikautta koskeva kirjanpidon osa, joka koostuu taseesta, tuloslaskelmasta ja liitetiedoista; voi sisältää myös kassavirtalaskelman

tilintarkastaja /tˈilɪntˌarkastˌaja/ (n)
監査役
  henkilö, jolla on auktorisoitu pätevyys tehdä tilintarkastuksia, myös sisäinen tilintarkastaja

tiliote /tˈilɪˌote/ (n)
銀行の明細書
  ote, joka kertoo pankkitilin rahoitustapahtumat sekä tilin saldon

tilkitä /tˈilkɪtæ/ (v)
もの
  tukkia aukot, paikata

tilli /tˈillɪ/ (n)
イノンド
  maustetilli, ruohokasvi jota käytetään mausteena ja yrttinä ()

timantti /tˈimantːɪ/ (n)
ダイヤモンド, ダイヤ
  yksi hiilen viidestä allotrooppisesta muodosta

timjami /tˈimjamɪ/ (n)
タイム
  huulikukkaisten heimoon kuuluva, ajuruohon viljelty sukulainen (Thymus vulgaris), tarha-ajuruoho

timorinepolettikaija /tˈimorˌinepolˌetːɪkˌaija/ (n)
ハゴロモインコモドキ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tina /tˈina/ (n)
スズ, 錫
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sn.

tinasotilas /tˈinasˌotɪlas/ (n)
スズの兵隊
  tinasta ja muusta helposti sulavasta metallista valettu sotilashahmo, aiemmin yleinen lelu

tinkiä /tˈiŋkɪæ/ (v)
値切る
  yrittää alentaa ostoksensa hintaa

tippua /tˈipːua/ (v)
降下する
  tihkua, pudota pisaroina

tippuri /tˈipːurɪ/ (n)
淋病
  gonorrea, bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

tiskaaja /tˈiskaːja/ (n)
皿洗い
  henkilö, joka tiskaa

tiskata /tˈiskata/ (v)
あらう
  pestä astioita

tiski /tˈiskɪ/ (n)
カウンタ
  myyntitaso
食器
  (kollektiivisubstantiivi, yksikössä tai monikossa) tiskattavat astiat

tiskiallas /tˈiskɪˌallas/ (n)
流し台
  tiskipöydässä sijaitseva, tiskaamiseen tarkoitettu allas, joka on usein valmistettu ruostumattomasta teräksestä

tislattu vesi /tˈislatːu vˈesɪ/ (n)
蒸留水
  raakavedestä tislaamalla aikaansaatua kemiallisesti puhdasta vettä

tislaus /tˈislaus/ (n)
蒸留
  (kemia) eri aineiden erilaisiin haihtuvuuksiin perustuva liuenneiden aineiden erottamiseen käytetty menetelmä, jossa ei tapahdu kemiallista reaktiota

tissi /tˈissɪ/ (n)
おっぱい
  naisen rinta

titaani /tˈitaːnɪ/ (n)
チタン
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ti

tiukka /tˈiukːa/ (adj)
きつい, 窮屈な
  ahdas, piukka, kireä
厳しい, 厳格な
  ankara, tinkimätön

tiuku /tˈiuku/ (n)
鈴
  pieni kielellinen metallikello, kulkunen

tivata /tˈivata/ (v)
要
  kysyä vaativasti, vaatia sinnikkäästi

tmeesi /tmˈeːsɪ/ (n)
切離
  sanojen lisääminen yhdyssanan osien väliin

todella /tˈodella/ (adv)
本当
  (korostava) suurissa määrin, erittäin

todellinen /tˈodellɪnen/ (adj)
現実
  sellainen, joka on oikeasti olemassa tai oikeasti tapahtunut; perusteellinen, täydellinen, erittäinkin adjektiivia vahvistavana sanana.

todellisuus /tˈodellɪsuːs/ (n)
現実
  (ontologia) maailma sellaisena kuin se on; yleensä sellaiset tosiasiat, jotka ovat luonnontieteellisin menetelmin todennettavissa

todellisuuspakoisuus /tˈodellɪsˌuːspakˌoisuːs/ (n)
現実逃避
  se, että on todellisuuspakoinen; eskapismi

todenmukainen /tˈodenmukˌainen/ (adj)
現実的
  tosi, todellisuutta vastaava

todennäköinen /tˈodennækˌøinen/ (adj)
おそらく
  ilmeisen tosi; otaksuttava; hyvin luultavasti tapahtuva, sellainen johon otaksuttavasti päädytään

todennäköisesti /tˈodennækˌøisestɪ/ (adv)
十中八九
  mitä ilmeisimmin, suurella todennäköisyydellä, siten että sanoja kokee olevan todennäköistä

todennäköisyys /tˈodennækˌøisyːs/ (n)
確率
  ilmiöön tai tapahtumaan liittyvän satunnaisuuden ja epävarmuuden määrää kuvaava mitta

todistaa /tˈodɪstaː/ (v)
証明する
  osoittaa jonkin olevan totta
証言
  antaa todistajan lausunto, kertoa todistajana rikokseen tai rikkeeseen liittyvistä tapahtumista oikeudessa

todistaja /tˈodɪstˌaja/ (n)
証人 しょうにん, 目撃者
  henkilö, joka todistaa

todistaminen /tˈodɪstˌamɪnen/ (n)
保証
  oikeaksi todistaminen; uskonsa todistaminen

todiste /tˈodɪste/ (n)
証拠
  näyte rikossyytteen tai tapahtuman tueksi

todistus /tˈodɪstus/ (n)
認定書
  kirjallinen varmistus jonkin suorituksesta, koulutodistus

todistustaakka /tˈodɪstˌustaːkːa/ (n)
立証責任
  väitteen esittäjän velvollisuus perustella väitteensä

tohtori /tˈohtorɪ/ (n)
博士
  korkein akateeminen oppiarvo, joka myönnetään henkilölle, joka on suorittanut itsenäistä tieteellistä tutkimusta ja puolustanut väitöskirjaansa julkisessa väitöstilaisuudessa. Ansioituneelle henkilölle voidaan ilman akateemisia meriittejä myöntää myös kunniatohtorin arvo.

toimelias /tˈoimelɪas/ (adj)
エネルギッシュ
  ahkera, uuttera

toimenpide /tˈoimempˌide/ (n)
措置
  jonkun suorittama teko esimerkiksi jonkin estämiseksi, muuttamiseksi tai asian edistämiseksi

toimeton /tˈoimeton/ (adj)
暇な
  joutilas

toimia /tˈoimɪa/ (v)
行動
  olla aktiivinen, tehdä jotakin
作用する
  olla toiminnassa, olla kunnossa, tehdä tehtävänsä
働く
  työskennellä

toimielin /tˈoimielɪn/ (n)
機関
  toiminnalle välttämätöntä tehtävää hoitava organisaation toiminnallinen ja rakenteellinen osa

toiminimi /tˈoimɪnˌimɪ/ (n)
商号
  nimi, jota elinkeinonharjoittaja tai yritys käyttää toiminnassaan

toiminnallisuus /tˈoimɪnnˌallɪsuːs/ (n)
機能性
  mahdollisuus tai kyky tehdä jokin toiminto

toiminta /tˈoimɪnta/ (n)
活動
  ihmisen tekeminen, aktiviteetti

toimintaelokuva /tˈoimɪntˌaelˌokuva/ (n)
アクション映画
  näyttävä ja nopearytminen elokuva, jonka tyypillisiä piirteitä ovat takaa-ajot, räjähdykset, väkivaltaiset tappelut, katastrofit, sekä pääosassa kekseliäs, voimakas ja rohkea sankari

toiminto /tˈoimɪnto/ (n)
機能
  ominaisuutena oleva kyky tehdä jokin asia

toimisto /tˈoimɪsto/ (n)
事務所
  yhdestä tai useammasta huoneesta muodostuva tila, missä tehdään toimialan mukaisesti vaihtelevia, usein asiakirjojen käsittelyyn liittyviä töitä

toimittaa /tˈoimɪtːaː/ (v)
届ける
  toimittaa tavaraa

toimittaja /tˈoimɪtːˌaja/ (n)
ジャーナリスト
  henkilö, joka tekee työkseen juttuja, uutisia tai raportteja lehteen, radioon, televisioon tai muuhun joukkoviestimeen; journalisti
編集者
  kirjan tekstit koonnut ihminen
サプライヤー
  kaupan kohteena olevia esineitä tai aineita hankkiva ihminen tai yritys

toimitus /tˈoimɪtus/ (n)
伝送
  tilatun tuotteen tai paketin kuljetus vastaanottajalle; se, että toimitetaan jotakin

toimitusjohtaja /tˈoimɪtˌusjohtˌaja/ (n)
最高経営責任者
  henkilö, jolla on vastuu päivittäisestä yrityksen hallinnosta

toimivalta /tˈoimɪvˌalta/ (n)
管轄
  oikeus tehdä päätöksiä ja toimia jossain asiassa

toinen maailmansota /tˈoinen mˈaːɪlmˌansota/ (pn)
第二次世界大戦
  suursota, joka käytiin pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa vuosina 1939–1945

toipua /tˈoipua/ (v)
治る
  parantua, parata (sairaudesta tai kielteisestä tapahtumasta)

toisaalta /tˈoisaːlta/ (adv)
その反面
  eri kannalta katsottuna

toisenlainen /tˈoisenlˌainen/ (adj)
異なる
  ei samanlainen kuin mikään tai kukaan toinen

toisinaan /tˈoisɪnaːn/ (adv)
時々
  ajoittain, joskus, silloin tällöin

toisinajattelija /tˈoisɪnajˌatːelˌija/ (n)
反体制
  henkilö, jonka mielipide tai näkemys poikkeaa virallisesta tai yhteisössä yleisesti hyväksytystä

toisinpäin /tˈoisɪmpæin/ (adv)
逆
  vastakkaisessa asennossa; takaperin, kääntäen

toisio /tˈoisɪo/ (n)
二次的
  (yhdyssanan osana) toisiokäämiin kuuluva (vastakohtana ensiölle)

toissa päivänä /tˈoissa pˈæivænæ/ (adv)
一昨日
  eilistä edeltävänä päivänä

toissijainen /tˈoissɪjˌainen/ (adj)
二次的
  vähemmän tärkeä, toisarvoinen

toistaa /tˈoistaː/ (v)
繰り返す
  tehdä uudelleen

toistaiseksi /tˈoistaisˌeksɪ/ (adv)
差し当たり
  tällä hetkellä niin kauan kun asian tila pysyy samana; ainakaan vielä

toisto /tˈoisto/ (n)
反復
  aiemmin tapahtuneen uudelleen teko, toistamisen toteutus

toive /tˈoive/ (n)
希望
  asia, jota halutaan tai toivotaan

toiveajattelu /tˈoiveajˌatːelu/ (n)
希望的観測
  mahdolliseksi tai varmaksi ajattelu, vaikka toteutuminen on hyvin epätodennäköistä; ajattelua, jossa ylikorostetaan onnistumisen mahdollisuutta tai suhtaudutaan tulevaisuuteen yltiöpositiivisesti, ehkä lupaillaan kaikenlaista hyvää tapahtuvan tulevaisuudessa

toivo /tˈoivo/ (n)
希望
  usko, odotus tai mahdollisuus johonkin hyvään

toivoa /tˈoivoa/ (v)
望む
  odottaa positiivisesti jonkin asian toteutumista; haluta jonkin toteutuvan

toivoton /tˈoivoton/ (adj)
絶望
  sellainen, jolla ei ole toivoa
  sellainen, jossa ei ole toivoa

toivottaa tervetulleeksi /tˈoivotːaː tˈervetˌulleːksɪ/ (v)
うれしく思う
  antaa ymmärtää olevan tervetullut jonnekin

toivottavasti /tˈoivotːavˌastɪ/ (adv)
上手くいけば
  siten, että niin toivotaan tapahtuvan

toivottomuus /tˈoivotːomuːs/ (n)
絶望
  se, että on toivoton, että ei ole toivoa

toki /tˈokɪ/ (adv)
もちろん
  tietenkin, tietysti, miksipä ei

tokko /tˈokːo/ (n)
ハゼ
  eräitä pieniä merissä eläviä ahvenmaisia kaloja (Gobiidae-heimo)

toksiini /tˈoksɪːnɪ/ (n)
毒素
  elävien olentojen, erityisesti bakteerien tai kasvien tuottama myrkky

toksinen /tˈoksɪnen/ (adj)
毒性
  myrkyllinen, toksisuuteen, myrkyllisyyteen liittyvä

tomaatti /tˈomaːtːɪ/ (n)
トマト
  Etelä-Amerikasta lähtöisin oleva yksivuotinen vihanneshedelmäkasvi Solanum lycopersicum

tomaattimehu /tˈomaːtːˌimehu/ (n)
トマトジュース
  tomaatista valmistettu mehu

tomaattipyree /tˈomaːtːˌipyreː/ (n)
トマトペースト
  tiivistetty tomaattisose ruoan valmistukseen

tomusokeri /tˈomusˌokerɪ/ (n)
粉砂糖
  erittäin hienojakoinen sokeri, jota käytetään erityisesti joissain konditoriatuotteissa

toneemi /tˈoneːmɪ/ (n)
音調素
  sävelkielissä merkityksiä erottava sävel (tooni)

tonkia /tˈoŋkɪa/ (v)
たかる
  kaivaa maata, erityisesti kärsällään ruokaa

tonni /tˈonnɪ/ (n)
トン
  massan SI-järjestelmän mukainen lisäyksikkö, tuhat kilogrammaa. Tunnus t, käytetään yleiskielessä myös lyhennettä "tn".

tonnikala /tˈonnɪkˌala/ (n)
鮪, ツナ
  makrillien heimoon kuuluva, yleisesti säilykkeenä tai pakasteena myytävä suurikokoinen kala (Thunnus thynnus)

tonttu /tˈontːu/ (n)
ゴブリン
  kansanperinteessä jonkin paikan, kuten rakennuksen, suojelija ja asukas, ihmisen kaltainen, mutta sitä pienempi olio

tooni /tˈoːnɪ/ (n)
トーン
  tonaalisessa kielessä esiintyvä sävelkorkeus

toonika /tˈoːnɪka/ (n)
主音
  sävelasteikon 1. aste, perussävel

topografia /tˈopoɡrˌafɪa/ (n)
地勢
  maan pinnanmuotojen yksityiskohtainen kuvaus, usein täydennettynä tiedoilla maanpinnan laadusta, myös kuvauksen laatimiseksi tehtävä kenttämittaus; tällaisten muodostaminen ja tutkimus

topologia /tˈopolˌoɡɪa/ (n)
トポロジー
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee jatkuvuutta, raja-arvoja, geometrisia kuvauksia ja kappaleiden niitä ominaisuuksia, jotka eivät muutu kun kappaletta venytetään ja väännellään

torakka /tˈorakːa/ (n)
ゴキブリ
  muodoltaan litteähköjä ja sitkeitä tuhohyönteisiä,

tori /tˈorɪ/ (n)
市場
  alun perin kaupankäyntiä varten varattu aukea kaupungeissa, jossa kauppa on säänneltyä ja valvottua

torium /tˈorium/ (n)
トリウム
  eräs radioaktiiivinen alkuaine

torjua /tˈorjua/ (v)
断る
  kieltäytyä jstk, ei hyväksyä jtk

torkkua /tˈorkːua/ (v)
居眠り
  nukkua kevyesti, olla puoliunessa

torni /tˈornɪ/ (n)
塔, タワー
  korkea ja kapea rakennus
塔
  vaaka- ja pystyriveillä suoraan liikkuva shakkinappula: ♖ tai ♜

tornipöllö /tˈornɪpˌøllø/ (n)
メンフクロウ
  keskikokoinen pöllölaji ()

tornitalo /tˈornɪtˌalo/ (n)
高層ビル
  kerrostalo, jonka vaakamitat ovat pienet korkeuteen verrattuna

torstai /tˈorstai/ (n)
木曜日, もくようび
  viikon neljäs päivä, päivä keskiviikon ja perjantain välissä

torvi /tˈorvɪ/ (n)
角笛
  sarvesta, tuohesta tai puusta valmistettu puhallettava merkinantoväline tai soitin
  mikä tahansa vaskipuhallinsoitin; vaskipuhaltimien kansanomainen yleisnimitys
  auton äänimerkinantolaite

tosi /tˈosɪ/ (adj)
本当
  sellainen, joka on faktuaalinen ja reaalinen, mielipiteestä riippumaton; objektiivisesti totta

tosi /tˈosɪ/ (adv)
とても
  vahvistava adverbi todella, erittäin

tosi-tv /tˈosɪtˈeːvˌeː/ (n)
リアリティ・テレビ
  televisio-ohjelman laji, jossa esitetään käsikirjoittamattomia dramaattisia tai humoristisia tilanteita, dokumentoidaan todellista elämää ja suositaan tavallisia ihmisiä ammattinäyttelijöiden sijaan

tosiasia /tˈosɪˌasɪa/ (n)
事実
  asia, jonka sisältö ei riipu mielipiteistä ja joka on todennettavissa

tosin /tˈosɪn/ (adv)
であっても
  ilmaisee jotakin, joka lieventää aiemmin sanottua

tosiseikka /tˈosɪsˌeikːa/ (n)
事実
  todellisesti vaikuttava tekijä, todellinen asianhaara; yksityiskohta, joka on tosi

tositelevisio /tˈosɪtˌelevˌisɪo/ (n)
リアリティ・テレビ
  televisio-ohjelman laji, joka pyrkii esittämään käsikirjoittamattomia tilanteita, dokumentoi todellista elämää ja suosii ”tavallisia” ihmisiä ammattinäyttelijöiden sijaan

totalitaarinen /tˈotalɪtˌaːrɪnen/ (adj)
全体主義的
  sellainen, jossa ei tunneta rajaa vallankäytölle; sellainen, jossa on täydellinen poliittinen, sosiaalinen ja kulttuurinen kontrolli; sellainen, joka koskettaa kaikkea inhimillistä toimintaa ja sääntelee jokaista elämän ja toiminnan aluetta, jättäen ihmisille hyvin vähän yksilönvapautta; sellainen vallankäyttö joka puuttuu joka asiaan mihin se vain kykenee; sellainen, jossa vain ylemmältä taholta annettu malli on oikeanlainen (valtiosta, hallinnosta)

totalitarismi /tˈotalˌitarˌismɪ/ (n)
全体主義
  poliittinen järjestelmä, jossa valtion valta ulottuu yhteiskunnan kaikille aloille

toteemi /tˈoteːmɪ/ (n)
トーテム
  mikä tahansa luonnollinen tai yliluonnollinen kohde, johon intiaani on maagisessa yhteydessä

totella /tˈotella/ (v)
言いなり
  toimia niin kuin joku käskee tai niin kuin säännöt edellyttävät

toteuttaa /tˈoteutːaː/ (v)
実現する
  tehdä todeksi

toteuttaminen /tˈoteutːˌamɪnen/ (n)
実現
  tekeminen todeksi, aikaan saattaminen

toteuttamiskelpoinen /tˈoteutːamˌiskelpˌoinen/ (adj)
実現可能
  sellainen, joka voidaan toteuttaa

toteutus /tˈoteutus/ (n)
実行
  toteuttamisen toimeenpano, suunnitelman aikaansaanti

tottelevainen /tˈotːelevˌainen/ (adj)
大人しい
  jolla on taipumus totella

tottua /tˈotːua/ (v)
慣れる
  tottua johonkin, alkaa pitää jotakuta/jotakin tavallisena tai siedettävänä; mukautua, sopeutua

totuus /tˈotuːs/ (n)
真理, 真実
  niiden väitteiden yhteinen ominaisuus, jotka kuvaavat eli esittävät asian oikein ja todellisuuden mukaisesti; myös tällaisen väitteen sisältämän lauseen sisällys

totuusarvo /tˈotuːsˌarvo/ (n)
真偽値, 真理値
  proposition todenmukaisuus tai paikkansapitävyys; voi olla joko tosi tai epätosi

touhu /tˈouhu/ (n)
使役
  puuha, homma, hyörinä; innokas tai toimelias puuhailu, joka ei aina tuota mitään tulosta

toukka /tˈoukːa/ (n)
幼虫
  hyönteisen kehitysvaihe ennen koteloitumista

toukokuu /tˈoukokuː/ (n)
五月
  vuoden viides kuukausi, kuukausi huhtikuun ja kesäkuun välissä

toveri /tˈoverɪ/ (n)
仲間
  kumppani, ystävä
同志
  vasemmistolaisten aatetovereista käyttämä termi

traaginen /trˈaːɡɪnen/ (adj)
悲劇
  tragiikkaa sisältävä t. siihen perustuva

traakki /trˈaːkːɪ/ (n)
飛竜
  tarueläin, lohikäärmeen pienempikokoinen sukulainen, jolla on vain kaksi raajaa ja siivet. Usein traakit eivät voi syöstä tulta, kun taas lohikäärmeet voivat

tragedia /trˈaɡedˌia/ (n)
悲劇
  murheellinen tai traaginen tapahtuma

traileri /trˈailerɪ/ (n)
トレーラー
  elokuvan, televisio-ohjelman tai videopelin markkinoimiseksi tehty lyhyt mainosvideo tai -elokuva

traktori /trˈaktorɪ/ (n)
トラクター
  pääasiassa viljelysmaan kyntämiseen tarkoitettu monikäyttöinen moottoriajoneuvo, jolla voidaan myös muiden muassa äestää

trampoliini /trˈampolˌiːnɪ/ (n)
トランポリン
  voimistelussa ja huvikäytössä käytetty laite, jossa on kehikon väliin, jousien varaan pingotettu kangas, joka tehostaa siinä tehtyjä hyppyjä

transaktio /trˈansaktˌio/ (n)
トランザクション
  yksittäinen tehty vastineellinen kauppa, vaihto

transfobia /trˈansfobˌia/ (n)
トランスフォビア
  negatiivisia asenteita, tunteita ja tekoja transsukupuolisia kohtaan

transihminen /trˈansɪhmɪnen/ (n)
トランスジェンダー
  transsukupuolinen henkilö: transmies tai transnainen

transistori /trˈansɪstˌorɪ/ (n)
トランジスタ
  vahvistimena ja kytkimenä käytettävä puolijohdetekniikalla toteutettu elektroniikan komponentti

transitiivinen /trˈansɪtˌiːvɪnen/ (adj)
推移的
  (kielitiede) verbistä, joka saa objektin

transkriptio /trˈanskrɪptˌio/ (n)
転写
  kirjoituksen kuvaaminen toisessa kirjoitusjärjestelmässä, päämääränä ääntämistä lähellä oleva kirjoitusasu. Toisen järjestelmän merkeillä esitetty teksti. Yleisemmin puheen tms. kirjoitus tekstiksi.

translitteroida /trˈanslɪtːerˌoida/ (v)
字訳
  kirjoittaa käyttäen toisen kirjoitusjärjestelmän merkistöä

translitterointi /trˈanslɪtːerˌointɪ/ (n)
字訳
  tekstin muuntaminen toiseen kirjoitusjärjestelmään siten, että jokaiselle kirjaimelle on sovittu jokin vastine, ja kirjoitus voidaan useimmiten palauttaa alkuperäiseen kirjoitusasuun

transsukupuolinen /trˈanssukupˌuolɪnen/ (n)
性別移行
  henkilö, jonka aivot, ajattelutapa ja käytös eivät vastaa syntymässä sukupuolielinten ja kromosomien perusteella määriteltyä sukupuolta, ja joka pyrkii muuttamaan ulkonäköään kokemaansa sukupuolta vastaavaksi ja tulemaan hyväksytyksi kokemansa sukupuolen edustajana

transvestiitti /trˈansvestˌiːtːɪ/ (n)
異性装者
  henkilö (yleensä mies), jolla on tarve pukeutua tai joka kiihottuu seksuaalisesti pukeutuessaan vastakkaisen sukupuolen vaatteisiin; ristiinpukeutuja

trapetsi /trˈapetsɪ/ (n)
空中ブランコ
  puolisuunnikas

trebuchet /trˈebukhet/ (n)
トレビュシェット
  vastapainokatapultti, heittokone

treema /trˈeːma/ (n)
ウムラウト
  (tarke) kirjaimen yläpuolinen tarke, joka näyttää kahdelta pisteeltä: ¨; Unicode-merkki U+00A8, kirjaimeen yhdistyvä tarke U+0308

tremulantti /trˈemulˌantːɪ/ (n)
震え音
  konsonantti, jota muodostettaessa jokin ääntöväylän osa tekee tärisevää liikettä ilmavirran ja lihasten kimmoisuuden vaikutuksesta

trendi /trˈendɪ/ (n)
トレンド
  kehityssuunta, taipumus, suuntaus
  pitkän aikavälin muutos

trenssi /trˈenssɪ/ (n)
トレンチコート
  eräs miesten pitkä päällystakki, jonka juuret ovat sotilaspukeutumisessa

trepanaatio /trˈepanˌaːtɪo/ (n)
穿頭
  kirurginen toimenpide, jossa pääkalloon porataan tai raaputetaan reikä; kallonporaus

trialogi /trˈialˌoɡɪ/ (n)
鼎談
  kolmen henkilön välinen keskustelu

triangeli /trˈiaŋŋˌelɪ/ (n)
トライアングル
  lyömäsoitin, säännölliseen kolmiomuotoon väännetty teräspuikko, joka ripustetaan yhdestä kulmasta ja sitä lyödään toisella puikolla

triaskausi /trˈiaskˌausɪ/ (n)
三畳紀
  noin 245–200 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Triaskaudella maamassat yhdistyivät Pangaeasupermantereeksi ja mm. hirmuliskot, nisäkkäät, krokotiilit ja kilpikonnat syntyivät

tribunaali /trˈibunˌaːlɪ/ (n)
法廷
  antiikin Roomassa koroke, josta virkamies johti julkista toimitusta
  joissakin maissa ylempi tuomioistuin

tribuuni /trˈibuːnɪ/ (n)
トリビューン
  Rooman valtakunnassa tribuksen edustaja, joka kokosi varallisuusveron eli tributumin
  plebeijeitä edustava virkamies, kansantribuuni
  legioonan esiupseeri, sotatribuuni

triftongi /trˈiftoŋŋɪ/ (n)
三重字
  kolmoisääntiö, kolmen tietynlaisen eri vokaaliäänteen jono. Erityisesti suomen kielessä sellainen kolmen eri vokaalin jono, joiden väliin ei tule tavunrajaa. Esiintyy suomessa vain erityistapauksissa, kuten sanassa miau, tai diftongiin päättyvien sanojen taivutusmuodoissa, kuten sanan tau monikon genetiivissä (tauiden/tauitten).

trigonometria /trˈiɡonomˌetrɪa/ (n)
三角法
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee kolmion sivujen suhteita, kulmia ja niihin liittyviä laskutoimituksia, erityisesti trigonometrisia funktioita

trilli /trˈillɪ/ (n)
トリル
  jonkin sävelen ja sen yläpuolisen sivusävelen nopea edestakainen vaihtelu

trilobiitti /trˈilobˌiːtːɪ/ (n)
三葉虫
  sukupuuttoon kuolleita vedessä eläineitä niveljalkaisia ()

trilogia /trˈiloɡˌia/ (n)
三部作
  kolmen toisiinsa liittyvän taiteellisen teoksen sarja

triptyykki /trˈiptyːkːɪ/ (n)
トリプティカ
  kolmiosainen maalaus

tritium /trˈitium/ (n)
三重水素
  vety, jonka ytimen muodostaa tritoni eli protoni ja kaksi neutronia, ³H, radiovety

tritoni /trˈitonɪ/ (n)
三重陽子
  tritiumin protonista ja kahdesta neutronista muodostuva ydin

triviaali /trˈivɪˌaːlɪ/ (adj)
自明
  triviaalinen, arkipäiväinen, lattea, sovinnainen, typerä

troijalainen /trˈoijalˌainen/ (n)
トロイの木馬
  viattomaksi naamioitu haittaohjelma tai toisen ohjelman mukana tuleva haittaohjelma

trokari /trˈokarɪ/ (n)
密売者
  Epämääräisesti satunnaisissa olosuhteissa jostakin tavarasta kauppaa tekevä henkilö. Usein trokarin myyntihinnat ovat halpoja, mutta myyty tavara on huonoa ja myyntitoimintaan voi liittyä jotakin laitonta.

trokee /trˈokeː/ (n)
トロキー
  kaksitavuinen runojalka, joka koostuu pitkästä (painollisesta) ja lyhyestä (painottomasta) tavusta ()

trolli /trˈollɪ/ (n)
トロール
  peikko
  käyttäjä, joka ärsyttää tai provosoi tahallaan muita käyttäjiä viesteillä; nettitrolli, verkkohäirikkö
  viesti, jonka on tarkoitus ärsyttää muita käyttäjiä
  nettikeskustelija, jonka väitettään olevan palkattu puolustamaan tiettyjä kantoja sosiaalisessa mediassa; suomalaisessa mediassa termiä käytetään etupäässä Venäjän kantoja puolustavista henkilöistä joiden oletetaan toimivan palkatusti; nettikeskusteluissa kuka tahansa eriävän mielipiteen omaava, joka esittää kantansa värikkäästi ja uhmakkaasti

trombi /trˈombɪ/ (n)
トルネード
  tornadoa pienempi ja heikompi pyörremyrsky

tromboosi /trˈomboːsɪ/ (n)
血栓症
  laskimotukos

troolari /trˈoːlarɪ/ (n)
トロール漁船
  troolin vetämiseen käytettävä moottoroitu nopeahko kalastusalus

trooppi /trˈoːpːɪ/ (n)
比喩
  kielikuva

trooppinen /trˈoːpːɪnen/ (adj)
回帰線
  ilmastoltaan tropiikille ominainen tai tropiikkiin liittyvä

tropiikki /trˈopɪːkːɪ/ (n)
熱帯
  (maantiede) trooppinen vyöhyke; päiväntasaajan molemmin puolin oleva vyöhyke Kravun ja Kauriin kääntöpiirien välissä, jolla aurinko voi paistaa kohtisuoraan 90 asteen kulmassa eli zeniitistä

troposfääri /trˈoposfˌæːrɪ/ (n)
対流圏
  alailmakehä; ilmakehän alin kerros ja se kerros, jossa sääilmiöt tapahtuvat ja pilvet sijaitsevat, ulottuu 8-15 kilometrin korkeuteen, jossa koetaan tropopaussi

trukki /trˈukːɪ/ (n)
フォークリフト
  sähkö- tai polttomoottorikäyttöinen, ajettava tavaroiden siirto- ja nostolaite

trumpetti /trˈumpetːɪ/ (n)
トランペット
  pääasiassa klassisessa musiikissa ja jazzissa käytettävä vaskipuhallin

tryffeli /trˈyffelɪ/ (n)
西洋松露, トリュフ
  multasieni

tsaari /tsˈaːrɪ/ (n)
ツァーリ
  muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi; erityisesti Venäjän keisarikunnan hallitsijan arvonimi

tsarismi /tsˈarɪsmɪ/ (n)
ツァーリズム
  tsaarinvalta

tsekata /tsˈekata/ (v)
チェックする
  katsoa, tarkistaa

tsetsekärpänen /tsˈetsekˌærpænen/ (n)
ツェツェバエ
  jonkin suvun Glossina-lajeista, tai niiden yksilö; trooppisessa Afrikassa eläviä kaksisiipisiin kuuluvia vertaimeviä hyönteisiä, joiden tiedetään levittävän mm. unitautia sekä nautakarjan nagana-tautia

tsunami /tsˈunamɪ/ (n)
津波, つなみ
  hyökyaalto, joka syntyy merellä sattuvasta maanjäristyksestä, rajusta tulivuoren purkauksesta, maanvyörymästä tai asteroidin törmäyksestä

tsygootti /tsˈyɡoːtːɪ/ (n)
受精卵
  hedelmöittynyt munasolu

tuberkuloosi /tˈuberkulˌoːsɪ/ (n)
結核
  tuberkkelibakteerien aiheuttama tartuntatauti; yleensä keuhkoissa esiintyvä pitkäaikainen sairaus

tubuainlurikki /tˈubuˌainlurˌikːɪ/ (n)
ムスメインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tuffi /tˈuffɪ/ (n)
凝灰岩
  tulivuoren tuhkasta tiivistynyttä ainesta

tuhatjalkainen /tˈuhatjˌalkainen/ (n)
むかで
  tuhatjalkaisten alajakson () niveljalkainen

tuhka /tˈuhka/ (n)
灰
  eloperäisen aineen palamisen seurauksena muodostuva kiinteä jäännös

tuhkakuppi /tˈuhkakˌupːɪ/ (n)
灰皿, はいざら
  astia, jota yleensä tupakoitsijat käyttävät tuhkan karistamiseen ja savukkeen tumppaamiseen

tuhkarokko /tˈuhkarˌokːo/ (n)
麻疹
  tuhkarokkoviruksen aiheuttama lastentauti

tuhkavahanokka /tˈuhkavˌahanˌokːa/ (n)
サントメアサギリチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tuhlata /tˈuhlata/ (v)
ふいにする
  käyttää tehottomasti tai turhaan jotain resurssia (esim. rahaa)

tuhma /tˈuhma/ (adj)
いたずら
  ilkeä, sopimaton

tuho /tˈuho/ (n)
倒壊
  vahinko, hävitys, turmio, turmelu
没落
  loppu, romahdus, häviö, perikato

tuhoisa /tˈuhoisa/ (adj)
破壊的
  suurta tuhoa aiheuttava tai aiheuttanut

tuholaismyrkky /tˈuholˌaismyrkːy/ (n)
殺虫剤
  tuholaisten, kuten bakteerien, tuhohyönteisten tai jyrsijöiden, tuhoamiseen kehitetty myrkky

tuhopolttaja /tˈuhopˌoltːaja/ (n)
放火犯
  henkilö joka sytyttää tahallaan rakennuksen tuleen, murhapolttaja

tuhopoltto /tˈuhopˌoltːo/ (n)
放火
  tuhotyö, jossa sytytetyn tulipalon on tarkoitus tuhota sytytyksen kohde

tuhota /tˈuhota/ (n)
破壊する
  hajottaa, hävittää

tuijottaa /twˈijotːaː/ (v)
見詰める
  katsoa yhtäjaksoisesti, hellittämättä, katsettaan siitämättä.

tukea /tˈukea/ (v)
対応
  pitää pystyssä

tukeva /tˈukeva/ (adj)
ソリッドな
  jämäkkä, kestävä

tuki /tˈukɪ/ (n)
扶養
  jokin, josta otetaan tukea
  kannatus

tukikohta /tˈukɪkˌohta/ (n)
基地
  alue johon on sijoitettu asevoimien joukkoja ja kalustoa

tukka /tˈukːa/ (n)
頭髪
  hiusten muodostama karvapeite päälaella, hiukset yhdessä ovat tukka

tukki /tˈukːɪ/ (n)
薪
  katkaistu ja karsittu puun runko, joka täyttää sahausnormin

tukku /tˈukːu/ (n)
束
  pinkka, pino

tulehdus /tˈulehdus/ (n)
炎症
  elimistön luontaisen suojavasteen synnyttämä monimuotoinen biologinen reaktio uhkaavaa tai tapahtunutta kudoksen vaurioitumista vastaan

tuleminen /tˈulemɪnen/ (n)
来臨
  jostakin siirtyminen olevaan paikkaan

tuleva aika /tˈuleva ˈaika/ (n)
未来
  yhteisnimitys aikamuodoille, jotka kuvaavat tulevaisuudessa tapahtuvaa toimintaa; monissa kielissä sitä edustaa futuuri, suomessa preesens tai myös partisiippirakenne, esimerkiksi: Olet sen näkevä.

tulevaisuudentutkimus /tˈulevˌaisuːdˌentutkɪmus/ (n)
未来学
  tiedonala, jonka päätehtävä on kartoittaa jonkin ilmiön mahdollisia, todennäköisiä ja toivottavia tulevaisuuksia

tulevaisuus /tˈulevˌaisuːs/ (n)
将来, 未来
  nykyisen ajanhetken jälkeinen aika, tuleva aika

tuli /tˈulɪ/ (n)
火
  avoimeen palamiseen kuuluva ilmiö, johon yl. liittyy näkyvä kuuma liekki

tuliase /tˈulɪˌase/ (n)
火器
  ase, jonka ammusten liikkeelle panevana voimana toimii ruudin palamisesta syntyvä kaasunpaine

tulikaste /tˈulɪkˌaste/ (n)
火の洗礼
  sotilasjoukon tai yksittäisen sotilaan osallistuminen ensimmäistä kertaa varsinaiseen taisteluun

tulikukka /tˈulɪkˌukːa/ (n)
毛蕊花
  mikä tahansa tulikukkien sukuun () kuuluva naamakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

tulimuurahainen /tˈulɪmˌuːrahˌainen/ (n)
ヒアリ
  eräs viholaisten heimoon kuuluva muurahaisten laji () tai sen yksilö

tulinen /tˈulɪnen/ (adj)
辛い
  polttavasti maustettu; chilinen

tuliotsa-amatsoni /tˈulɪˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
キガオボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tulipalo /tˈulɪpˌalo/ (n)
火災
  hallitsemattomaksi päässyt, tuhoa aiheuttava tuli

tulirokko /tˈulɪrˌokːo/ (n)
猩紅熱
  streptokokki-A:n aiheuttama sairaus, jonka oireisiin kuuluvat pienipilkkuinen punainen liekkejä muistuttava ihottuma ja mansikkakieli

tulitauko /tˈulɪtˌauko/ (n)
停戦協定
  lyhyt taisteluista pidettävä tauko, jonka aikana voidaan esimerkiksi kerätä kuolleet ja haavoittuneet tai vaihtaa vankeja

tuliterä /tˈulɪtˌeræ/ (adj)
ナイン
  aivan uusi ja käyttämätön, upouusi

tulitikku /tˈulɪtˌikːu/ (n)
マッチ, 燐寸
  tulentekoväline, jonka päässä oleva syttymisherkkä seos syttyy kitkan aiheuttamalla lämmöllä raapaistaessa sitä karkeaa pintaa vasten

tulitikkurasia /tˈulɪtˌikːurˌasɪa/ (n)
マッチ箱
  pieni kartonkinen raapaisupinnalla varustettu rasia (myynti- ja säilytyspakkaus) tulitikkuja varten

tulittaa /tˈulɪtːaː/ (v)
撃つ
  ampua tuliaseella useita laukauksia

tulium /tˈulium/ (n)
ツリウム
  eräs alkuaine

tulivuori /tˈulɪvˌuorɪ/ (n)
火山
  vulkaaninen pinnanmuodostuma, jonka kohdalla maankuoressa on repeämiä ja maan sisältä pääsee virtaamaan magmaa ajoittain pinnalle asti; näin vuori on aikoinaan muodostunut

tulkata /tˈulkata/ (v)
通訳
  toimia tulkkina

tulkinta /tˈulkɪnta/ (n)
解釈
  tulkitseminen tai sen tulos

tulkita /tˈulkɪta/ (v)
演出
  arvata mitä jokin tarkoittaa; selittää tai kertoa jonkin merkitys

tulkki /tˈulkːɪ/ (n)
通訳者
  henkilö, joka kääntää eli tulkkaa puhuttua kieltä, vrt. kääntäjä

tulla /tˈulla/ (v)
来る
  liikkua puhujaa kohti; seurata ajallisesti

tulla ilmi /tˈulla ˈilmɪ/ (v)
出る
  tulla tiedoksi, tulla yleiseen tietoon, paljastua, ilmetä, selvitä

tulla toimeen /tˈulla tːˈoimeːn/ (v)
やりくり
  selvitä, pärjätä, säilyttää olemassaolonsa
気が合う
  olla jonkun kanssa ihmissuhteessa, jossa osapuolet sietävät toisiaan tai ovat vähintään neutraaleissa väleissä

tulla ulos kaapista /tˈulla ˈulos kˈaːpɪsta/ (v)
カミングアウト
  tunnustaa julkisesti seksuaalinen suuntautumisensa

tulli /tˈullɪ/ (n)
関税
  maahan tuotavasta tavarasta maksettava vero, tullimaksu
  valtion laitos, tullimaksujen kannosta huolehtiva viranomainen, tullilaitos
  tulliasema, tullilaitoksen toimipiste, tulli, rajatarkastusasema

tulo /tˈulo/ (n)
積
  jonkin saapuminen tai alkaminen

tulokulma /tˈulokˌulma/ (n)
入射角
  kulma, josta jokin lähestyy tai saapuu

tulos /tˈulos/ (n)
結果
  se, mihin tekeminen päättyy, lopputulos

tulostin /tˈulostɪn/ (n)
プリンター
  tietokoneen oheislaite, jolla tulostetaan paperille

tulovero /tˈulovˌero/ (n)
所得税
  tuloista perittävä vero, joka yleensä tarkoittaa joko ansiotuloveroa tai pääomatuloveroa

tulppaani /tˈulpːaːnɪ/ (n)
チューリップ, 鬱金香
  kauniiden kukkien takia viljelty liljakasveihin kuuluva -suvun sipulikasvi

tulva /tˈulva/ (n)
洪水
  vallitseva tila, jossa nestepinta on kohonnut ja ylittänyt sille asetetun normaalitason arvon

tuma /tˈuma/ (n)
細胞核
  aitotumallisen eliön solun osa, jossa sijaitsee solun genomi DNA:n muodossa kromosomeihin tallentuneena

tumajyvänen /tˈumajˌyvænen/ (n)
核小体
  tuman alue, jossa syntetisoidaan ribosomaalista rRNA:ta

tumma /tˈumma/ (adj)
暗い
  valaistukseltaan pimeä

tumppi /tˈumpːɪ/ (n)
吸殻
  jäännös, erityisesti savukkeesta

tundra /tˈundra/ (n)
ツンドラ
  karuin kasvillisuusvyöhyke, jonka hallitsevaa kasvillisuutta ovat heinät, sammalet ja jäkälät

tundrahanhi /tˈundrahˌanhɪ/ (n)
マガン
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tungos /tˈuŋŋos/ (n)
大勢
  suuri määrä (ihmisiä) ahtaassa tilassa tai tunkemassa samaan paikkaan; väentungos

tunisialainen /tˈunɪsˌialˌainen/ (n)
チュニジア人
  pysyvästi Tunisiassa asuva henkilö

tunkea /tˈuŋkea/ (v)
もの
  työntää jotakin ahtaaseen paikkaan

tunkeutua /tˈuŋkeutˌua/ (v)
侵す
  työntyä sisään

tunkki /tˈuŋkːɪ/ (n)
ジャッキ
  raskaiden kohteiden nostamiseen tarkoitettu laite

tunne /tˈunne/ (n)
感情
  sisäinen mielentila, henkinen tuntemus

tunneli /tˈunnelɪ/ (n)
トンネル, 地下道
  maanalainen yl. vaakasuora käytävä

tunnelma /tˈunnelma/ (n)
雰囲気
  se, minkälaisia tunteita tilanne herättää henkilössä ja ympäristössä välittyvät tunteet

tunnistaa /tˈunnɪstaː/ (v)
判決する
  todeta itselleen tutuksi

tunnistaminen /tˈunnɪstˌamɪnen/ (n)
識別
  henkilöllisyyden toteaminen, tunnistuksen varmentaminen

tunnoton /tˈunnoton/ (adj)
無感覚
  sellainen, jossa ei ole tuntoa; sellainen, että tuntoaistimusta ei havaita

tunnus /tˈunnus/ (n)
ID
  tietyssä joukossa yksiselitteinen nimi jollekin asialle

tunnuslause /tˈunnuslˌause/ (n)
モットー
  lause tai sanonta, joka kuvaa lyhyesti esimerkiksi julkaisun, yhteisön tai henkilön arvoja tai tavoitteita

tunnusluku /tˈunnuslˌuku/ (n)
PIN
  salasanana käytettävä numerosarja, jolla kortin tms. käyttäjä todetaan tietyksi henkilöksi

tunnusmerkki /tˈunnusmˌerkːɪ/ (n)
特徴
  ominaisuus tai vallitseva piirre, jonka avulla henkilö tai asia voidaan tunnistaa

tunnussana /tˈunnussˌana/ (n)
パスワード
  salainen sana tai ilmaisu jolla saavutetaan sisäänpääsy, lupa käyttää informaatiota tai ilmaistaan ryhmän jäsenyys

tunnustaa /tˈunnustaː/ (v)
告白
  paljastaa tarkoituksellisesti tietävänsä tai tuntevansa jtkn tai tarkoituksellisesti tehneensä jtkn (hyvää tai pahaa), kuulijan pyynnöstä tai ilman
承認
  ilmaista pitävänsä jtkn laillisena, hyväksyttävänä tai merkityksellisenä jossakin suhteessa

tunnustella /tˈunnustella/ (v)
触診
  tutkia käsillä; palpoida

tunnustus /tˈunnustus/ (n)
白状
  yl. ilman kuulijan pyyntöä tehty, jnk tehdyn hyvän tai pahan asian paljastus

tuntea /tˈuntea/ (v)
認める 見分ける 知っている
  tietää jonkin tai jonkun olemassaolosta; persoonallisuudesta ja ominaisuuksista; tunnistaa ihminen ulkonäöltä tai nimeltä
感じる 感知する, 感じる
  (fysiol.) aistia
感じる
  kokea jotakin tunnetta

tunteellinen /tˈunteːllɪnen/ (adj)
感情的
  tunteisiin vetoava

tuntematon /tˈuntematon/ (adj)
未知
  sellainen, jota ei tunneta, outo, vieras

tuntematon /tˈuntematon/ (n)
未知
  tuntematon muuttuja, ratkaistava suure

tunti /tˈuntɪ/ (n)
時間, 時
  ajan yksikkö, tunnus suomen yleiskielessä t, fysiikassa h; 1 t on 60 minuuttia ( = 3 600 sekuntia = 1/24-osa vuorokautta)

tuntiosoitin /tˈuntɪosˌoitɪn/ (n)
時針
  kellonaikaa osoittava kaksiosoittimisen kellon lyhkäisempi osoitin, joka tekee 12 tunnissa täyden kierroksen

tuntosarvi /tˈuntosˌarvɪ/ (n)
ヒゲ
  (anatomia) niveljalkaisilla etummaisimmassa jaokkeessa esiintyvä parillinen uloke, joka toimii aistinelimenä

tuntua /tˈuntua/ (v)
思う
  olla jonkin tuntuinen, antaa tuntoaistille jokin aistimus
  olla jonkin oloinen, vaikuttaa joltakin

tunturihaukka /tˈunturɪhˌaukːa/ (n)
シロハヤブサ
  Suomessa harvinainen jalohaukkoihin kuuluva petolintu ()

tuoda /tˈuoda/ (v)
持って来る
  kuljettaa jollekulle tai johonkin paikkaan jotakin jostakin toisesta paikasta

tuoksu /tˈuoksu/ (n)
香気
  hyvä, miellyttävä haju

tuoksua /tˈuoksua/ (v)
匂う
  haista hyvältä, haista miellyttävästi

tuoksuvalmuska /tˈuoksuvˌalmuska/ (n)
松茸
  valmuskoiden sukuun kuuluva, arvostettu ruokasieni

tuoli /tˈuolɪ/ (n)
椅子, いす
  huonekalu yhden ihmisen istumista varten

tuolla /tˈuolla/ (adv)
あそこ
  ilmaisee paikkaa, joka on etäällä, mutta kuitenkin näköetäisyydellä tai kuvasta tai kartalta osoitettavissa. Tuolla on indefiniittinen adverbi.

tuomari /tˈuomarɪ/ (n)
裁判官, 法官
  henkilö, jolla on oikeus käyttää tuomiovaltaa; tuomioistuimen jäsen

tuomi /tˈuomɪ/ (n)
エゾノウワミズザクラ
  ruusukasveihin kuuluva valkokukkainen pensasmainen lehtipuu, metsätuomi ()

tuomio /tˈuomɪo/ (n)
判断
  tuomioistuimen antama ratkaisu rikos- tai riita-asiassa

tuomioistuin /tˈuomɪˌoistwɪn/ (n)
裁判所
  oikeuslaitoksen organisaatio, joka käyttää tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa

tuomiokirkko /tˈuomɪokˌirkːo/ (n)
大聖堂
  hiippakunnan pääkirkko, katedraali

tuomiopäivä /tˈuomɪopˌæivæ/ (n)
ドームズデー
  päivä jona luetaan viimeinen tuomio

tuomita /tˈuomɪta/ (v)
判じる
  antaa tuomio
責める
  paheksua, pitää pahana
断罪
  olla jkn pakko tehdä jtak

tuonti /tˈuontɪ/ (n)
輸入
  ulkomailta ostaminen, ulkomailta maahan tuominen

tuore /tˈuore/ (adj)
最近
  uusi, vastikään tapahtunut tai tehty, vanhentumaton
新鮮
  vasta valmistettu

tuorejuusto /tˈuorejˌuːsto/ (n)
クリームチーズ
  kypsyttämättömänä nautittavaksi tarkoitettu juusto

tuossa /tˈuossa/ (adv)
あそこ
  jossakin käsillä olevassa, läheisessä paikassa, kun puhuja osoittaa siihen katseellaan tai eleillään

tuotanto /tˈuotanto/ (n)
生産
  tuottamisen tulos; teollisen toiminnan tulos, josta syntyy hyödykkeitä, näiden tuotteiden kokonaismäärä

tuote /tˈuote/ (n)
商品
  tuotannon tulos (tavara tai palvelu)

tuotesijoittelu /tˈuotesɪjˌoitːelu/ (n)
プロダクトプレイスメント
  yrityksen valmistaman tuotteen saaminen näkyvälle paikalle elokuvassa, televisiosarjassa, musiikkivideossa tai vastaavassa

tuottaa /tˈuotːaː/ (v)
となる
  valmistaa, saada aikaan, luoda, synnyttää
生産
  toimia tuottajana, aikaan saattaa, toimittaa, ohjata, pitää yllä päävastuullisena elokuvaan, musiikiin, radio-ohjelmaan tms. liittyvää tuotantoa

tuottaja /tˈuotːaja/ (n)
プロデューサー
  henkilö tai yhteisö, joka saattaa omia tai välitettyjä tuotteita toisten saataville

tuottajahintaindeksi /tˈuotːajahˌintaindˌeksɪ/ (n)
生産者物価指数
  hintaindeksi, jota käytetään tuottajahintojen seuraamiseen

tuottavuus /tˈuotːavuːs/ (n)
生産性
  tuotannon tehokkuus; se kuinka paljon saadaan tuotosta aikaan käytettyä panosta kohden

tuottoisa /tˈuotːoisa/ (adj)
生産的
  sellainen joka tuottaa paljon

tupaantuliaiset /tˈupaːntˌulɪˌaiset/ (n)
新築祝い
  juhlat, joilla juhlistetaan uuteen asuntoon muuttamista

tupakantumppi /tˈupakˌantumpːɪ/ (n)
吸殻
  savukkeesta polttamatta jäänyt pätkä

tupakka /tˈupakːa/ (n)
タバコ, 煙草
  jokin tupakoiden kasvisuvun (Nicotiana) jäsen, yleisesti nautintoaineena tai koristekasvina käytettyjä

tupakkahuone /tˈupakːahˌuone/ (n)
喫煙室
  tupakointia varten varattu huone

tupakoida /tˈupakˌoida/ (v)
吸う
  polttaa tupakkaa eli hengittää tupakan kytemisestä syntyvää savua

tupakointi /tˈupakˌointɪ/ (n)
喫煙
  tupakan poltto tapana tai tottumuksena

tuppi /tˈupːɪ/ (n)
鞘
  puukon tai miekan terän ympärille tuleva suojus

tuppilo /tˈupːɪlo/ (n)
袋果
  yksinkertainen kuiva avautuva yhdestä emilehdestä muodostunut kasvien hedelmätyyppi

tupsu /tˈupsu/ (n)
ポンポン
  (tekstiilikoriste) tuuhea kimppu lankoja jotka on yläpäästään sidottu; päähineen pyöreä pehmeä pallomainen koriste

turbaani /tˈurbaːnɪ/ (n)
ターバン
  niin naisten kuin miestenkin käyttämä liinasta kiedottu alkuperältään intialainen päähine

turbiini /tˈurbɪːnɪ/ (n)
タービン
  energiaa tuottava laite, jonka toiminta perustuu työtä suorittavan väliaineen (kaasun tai nesteen) läpivirtauksen aiheuttamaan pyörimisliikkeeseen

turha /tˈurha/ (adj)
無駄
  sellainen, jota ei tarvita mihinkään tai johonkin tarkoitukseen; sellainen, mikä on hyödytöntä

turhaan /tˈurhaːn/ (adv)
無益
  hyödyttömästi, tarpeettomasti

turisti /tˈurɪstɪ/ (n)
ツーリスト
  matkailija

turkinkielinen /tˈurkɪŋkˌielɪnen/ (adj)
トルコ
  turkin kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava

turkinpippuri /tˈurkɪmpˌipːurɪ/ (n)
ピーマン
  kirpeä paprikalajike (), jonka marjaa käytetään mausteena sellaisenaan, kuivattuna tai liemeen säilöttynä.

turkishylje /tˈurkɪshˌylje/ (n)
オットセイ
  korvahylkeisiin kuuluvan lajiryhmän (Arctocephalinae) tiiviistä pohjaturkista tunnettu edustaja

turkki /tˈurkːɪ/ (n)
トルコ語
  turkin kieli, pääasiassa Turkissa puhuttava turkkilainen kieli. Turkin valtion virallinen kieli (kielitunnus: tr)

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (adj)
トルコの
  Turkista peräisin oleva tai Turkkiin liittyvä

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (n)
トルコ人
  pysyvästi Turkissa asuva henkilö

turkmeeni /tˈurkmeːnɪ/ (n)
トルクメン語
  turkmeenin kieli (kielitunnus: tk), Turkmenistanissa puhuttava turkkilainen kieli

turkmenistanilainen /tˈurkmenˌistanɪlˌainen/ (adj)
トルクメン語
  Turkmenistanista peräisin oleva tai Turkmenistaniin liittyvä

turkoosi /tˈurkoːsɪ/ (n)
ターコイズ, トルコ石
  sinivihreä väri

turmaliini /tˈurmalˌiːnɪ/ (n)
トルマリン
  eräitä korukiviä

turnyyri /tˈurnyːrɪ/ (n)
バッスル
  erityisesti 1800-luvun loppupuoliskolla käytetty naisten puvun takapuolen kohdalla oleva tukirakenne tai täyte

turpa /tˈurpa/ (n)
鼻面
  hevos- tai nautaeläimen kuono

turri /tˈurrɪ/ (n)
ケモナー
  furry-alakulttuurin harrastaja

tursas /tˈursas/ (n)
タコ
  meritursas, kahdeksanlonkeroisia, kuorettomia ja luurangottomia mustekaloja, joilla on kolme sydäntä ja sinertävä veri ()

turska /tˈurska/ (n)
鱈
  Pohjois-Atlantin ja Jäämeren kala (), joita ajoittain esiintyy myös Suomenlahdella

turturikyyhky /tˈurturɪkˌyːhky/ (n)
コキジバト
  eräs turturikyyhkyihin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

turvallinen /tˈurvallɪnen/ (adj)
安全な
  sellainen, joka ei altista vaaralle

turvallisuus /tˈurvallɪsuːs/ (n)
安全
  vallitsevan olotilan kokeminen uhkattomaksi ja vaarattomaksi

turvapaikanhakija /tˈurvapˌaikanhˌakɪja/ (n)
亡命希望者
  henkilö, joka hakee suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta valtiosta

turvapaikka /tˈurvapˌaikːa/ (n)
アサイラム
  erit. poliittisten vainojen uhreille turvapaikkaoikeuden perusteella myönnettävä pakolaisasema

turvaseksi /tˈurvasˌeksɪ/ (n)
セーファーセックス
  suojattu seksi; jossa esimerkiksi kondomin käytöllä pyritään estämään ei-toivotut raskaudet ja mahdolliset sukupuolitaudit

turvaton /tˈurvaton/ (adj)
無防備な
  vaarallinen, ei turvallinen; sellainen, jossa ei ole turvaa

turvatyyny /tˈurvatˌyːny/ (n)
エアバッグ
  auton turvaväline, joka kolarin sattuessa täyttyy kaasulla törmäystä vaimentavaksi pussiksi; ilmatyyny

turvavyö /tˈurvavyø/ (n)
シートベルト
  autossa ajon aikana pakollinen, onnettomuuden varalta käytettävä passiivinen suojaväline

turve /tˈurve/ (n)
泥炭
  suohon kasautunut puolihajonneista kasvijätteistä hapettomissa olosuhteissa muodostunut eloperäinen maalaji

turvottaa /tˈurvotːaː/ (v)
起伏
  saada turpoamaan, antaa turvota

tusina /tˈusɪna/ (n)
ダース
  kappalemäärän yksikkö: kaksitoista

tuska /tˈuska/ (n)
痛み
  fyysinen tai psyykkinen kärsimys

tuskallinen /tˈuskallɪnen/ (adj)
痛みの伴う
  tuskaa tuottava, sisältävä tai ilmaiseva, tuskainen, kipeä

tuskin /tˈuskɪn/ (adv)
あまり
  varmaankaan; sanotaan silloin, kun epäillään tai ei uskota jotain

tussu /tˈussu/ (n)
おまんこ, まんこ
  häpy (yleisimmin karvainen)

tutka /tˈutka/ (n)
レーダー
  radioaaltojen kohteesta heijastumiseen perustuva järjestelmä. Tutkan kaikujen avulla voidaan havaita, seurata ja mitata kohteiden suuntaa, etäisyyttä ja nopeutta

tutkia /tˈutkɪa/ (v)
勉強
  perehtyä johonkin asiaan, ottaa jostakin selvää
  harjoittaa tieteellistä tutkimusta

tutkija /tˈutkɪja/ (n)
研究者
  ammatti, jonka harjoittajia on esimerkiksi yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa

tutkiminen /tˈutkɪmɪnen/ (n)
探査
  tutkia-verbistä muodostettu teonnimi

tutkimus /tˈutkɪmus/ (n)
調査
  perinpohjainen jonkin asian selvittäminen
研究
  tieteellinen tutkimus (toimintana)
勉強
  selvityksen ja sen tulosten kuvaus paperilla, tutkimusasiakirja

tutkimusmatka /tˈutkɪmˌusmatka/ (n)
探査
  matka, jonka tutkija tai tutkimusryhmä tekee johonkin kohteeseen, jossa on jotain tutkittavaa

tutkinto /tˈutkɪnto/ (n)
号
  yhteiskunnan hyväksymä, usein lainsäädännöllä vahvistettu opin- tai taidonnäyte, josta tavallisesti annetaan todistus

tuttava /tˈutːava/ (n)
知り合い
  usein tavattu henkilö, joka kanssa tunteminen on molemminpuolista ja yleensä kestänyt ainakin jonkin aikaa

tuttavuus /tˈutːavuːs/ (n)
知り合い
  se, että on tuttava
  tuttava, satunnainen tuttu

tutti /tˈutːɪ/ (n)
おしゃぶり
  kumista, muovista tai silikonista valmistettu tuppimainen esine, jota vauvaikäiset lapset voivat imeä, hupitutti

tuttu /tˈutːu/ (adj)
おなじみの
  sellainen, jonka joku hyvin tuntee

tutustua /tˈutustˌua/ (v)
観覧する
  oppia tuntemaan henkilö tai muu asia

tuuba /tˈuːba/ (n)
チューバ
  matalaäänisin sinfoniaorkesterissa käytettävä vaskipuhallin

tuubi /tˈuːbɪ/ (n)
チューブ
  putkimainen pakkaus, josta sisältö saadaan ulos puristamalla

tuuhea /tˈuːhea/ (adj)
厚い
  tiheä tai paksu

tuulenpitävä /tˈuːlempˌitævæ/ (adj)
防風
  materiaali, jota tuuli ei pysty läpäisemään

tuuletin /tˈuːletɪn/ (n)
扇風機
  siipiä pyörittämällä ilmaa liikkeelle paneva laite

tuuli /tˈuːlɪ/ (n)
風, 気流
  ilmamassojen paine-eroista johtuva ulkoilman voimakas liike

tuulihaukka /tˈuːlɪhˌaukːa/ (n)
チョウゲンボウ
  jalohaukkoihin kuuluva pienikokoinen, pitkäsiipinen ja pitkäpyrstöinen lintulaji ()

tuulikello /tˈuːlɪkˌello/ (n)
鐸
  lähinnä koristeellinen soitin, jonka osat tuulen liikutellessa synnyttävät heleitä ääniä

tuulilasi /tˈuːlɪlˌasɪ/ (n)
フロントガラス
  ajoneuvon etulasi

tuulilasinpyyhin /tˈuːlɪlasˌimpyːhɪn/ (n)
ワイパー
  koje, joka pyyhkii kumisella sulalla edestakaisella liikkeellä sadeveden tai lumen esim. auton tuulilasin ulkopinnalta pois

tuulimylly /tˈuːlɪmˌylly/ (n)
ふうしゃ, 風車 かざぐるま
  mylly, jonka käyttö perustuu tuulivoimaan muuttamalla tuulen energiaa pyörimisliikkeeksi erityisten pyörivien siipien tai siivekkeiden avulla

tuuliturbiini /tˈuːlɪtˌurbɪːnɪ/ (n)
風力タービン
  kone, jolla tuulen eli virtaavan ilman liike-energiaa muutetaan turbiinin akselin pyörimisenergiaksi eli mekaaniseksi energiaksi

tuuliviiri /tˈuːlɪvˌiːrɪ/ (n)
風見鶏
  tuulen suunnan ilmaiseva mekaaninen osoitinlaite: akselinsa ympäri kääntyilevä, yleensä jäykkä viiri

tuulivoima /tˈuːlɪvˌoima/ (n)
風力
  tuulivoimalaitoksiin perustuva sähkön tuotantomenetelmä

tuuma /tˈuːma/ (n)
インチ
  mittayksikkö, nykyisin käytetty brittiläinen tuuma on kahdestoistaosa jalasta eli 2,54 senttimetriä

tyap /tˈyap/ (n)
カタブ語
  Nigeriassa puhuttava nigeriläis-kongolainen kieli (kielitunnus: kcg)

tyhjentää /tˈyhjentæː/ (v)
空にする
  jotakin poistetaan

tyhjiö /tˈyhjɪø/ (n)
真空
  tila, jossa ei ole lainkaan ainetta

tyhjyys /tˈyhjyːs/ (n)
空
  tyhjä olotila tai tunne

tyhjä /tˈyhjæ/ (adj)
空, 空っぽ
  sellainen, mikä ei sisällä mitään tai ketään

tyhjä joukko /tˈyhjæ jˈoukːo/ (n)
空集合
  joukko-opillinen kokonaisuus, joka ei sisällä yhtään alkiota

tyhjäsuoli /tˈyhjæsˌuolɪ/ (n)
空腸
  ohutsuolen keskiosa (jejunum)

tyhmä /tˈyhmæ/ (adj)
ばか, あほ
  tietämätön, ymmärtämätön tai harjaantumaton, myös haukkumasana

tykinkuula /tˈykɪŋkˌuːla/ (n)
砲弾
  tykillä ammuttavaksi tarkoitettu pallon muotoinen ammus

tykinruoka /tˈykɪnrˌuoka/ (n)
砲弾の餌食
  jalkaväensotilaat, jotka päätyvät tai marssitetaan tykkitulen uhreiksi, sotaan haluamattaan lähetetty miehistö

tykki /tˈykːɪ/ (n)
大砲
  yli 20 mm kaliiperin tuliase

tykkimies /tˈykːɪmies/ (n)
砲兵
  sotamiehen nimitys tykistössä

tykkivene /tˈykːɪvˌene/ (n)
砲艦
  pienehkö sota-alus, jossa pääaseistuksena ovat tykit

tykätä /tˈykætæ/ (v)
いいね！する
  pitää jostakin, olla ihastunut johonkin

tylppä /tˈylpːæ/ (adj)
鈍い
  esine joka ei ole terävä
鈍角
  kulmasta yli 90-asteinen

tylppä kulma /tˈylpːæ kˈulma/ (n)
鈍角
  kulma jonka asteluku on yli 90° mutta alle 180°

tylppäkulmainen kolmio /tˈylpːækˌulmaineŋ kˈolmɪo/ (n)
鈍角三角形
  kolmio, jonka yksi kulma on tylppä

tylsä /tˈylsæ/ (adj)
つまらない, 鈍感な
  ei kiinnostusta herättävä

tymiini /tˈymɪːnɪ/ (n)
チミン
  DNA:n sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa. RNA:ssa sen paikalla on urasiili

tympeä /tˈympeæ/ (adj)
陳腐な
  tunkkainen, etova, vastenmielinen, inhottava

tynnyri /tˈynnyrɪ/ (n)
樽
  sylinterinmuotoinen laudoista, muovista tai metallista valmistettu suuri umpinainen astia

typerys /tˈyperys/ (n)
三枚目
  eri yhteyksissä ajattelemattomasti käyttäytyvä henkilö

typerä /tˈyperæ/ (adj)
実のない
  yksinkertainen, ajattelematon, harkitsematon

typografia /tˈypoɡrˌafɪa/ (n)
タイポグラフィ
  tekstin ja kirjainten asettelu ennen painamista visuaalisen ilmeen saavuttamiseksi

typpi /tˈypːɪ/ (n)
窒素
  epämetalleihin kuuluva alkuaine. Typen kemiallinen merkki on N.

typpihappo /tˈypːɪhˌapːo/ (n)
硝酸
  HNO₃; väritön, voimakkaasti syövyttävä happo

tyranni /tˈyrannɪ/ (n)
僭主
  antiikin Kreikassa hallitsija, joka otti vallan yleensä kansalaisten tuella tai joskus armeijan tai ulkopuolisten tuella kuninkaiden tai aristokraattien sijaan
  nykyisin hirmuhallitsija

tyrannimainen /tˈyrannɪmˌainen/ (adj)
横暴
  tyrannia muistuttava; tyrannille ominainen

tyrkätä /tˈyrkætæ/ (v)
突き刺す
  työntää äkillisesti, tönäistä, tuupata

tyrmistys /tˈyrmɪstys/ (n)
驚愕
  se, että ollaan tyrmistyneitä, tyrmistyminen

tyrmäys /tˈyrmæys/ (n)
ノックアウト
  vastustajan tyrmääminen kamppailulajissa

tyrä /tˈyræ/ (n)
ヘルニア, 脱腸
  hernia, kudoksen läpityöntyminen elimistön kahta eri tilaa erottavan seinämän läpi

tyräkki /tˈyrækːɪ/ (n)
ユーフォルビア
  monimuotoisen -suvun kasveja

tyttö /tˈytːø/ (n)
女の子, 乙女
  naispuolinen lapsi tai nuori

tyttömäinen /tˈytːømˌæinen/ (adj)
女の子
  tytön tapainen tai tytöltä vaikuttava

tyttönimi /tˈytːønˌimɪ/ (n)
旧名
  naisen kasteessa saama sukunimi, joka tavallisesti muuttuu avioituessa

tyttöpoika /tˈytːøpˌoika/ (n)
シスターボーイ
  tyttömäinen poika, feminiininen poika

tyttöystävä /tˈytːøystˌævæ/ (n)
ガールフレンド
  nuoren henkilön naispuolinen, usein läheinen ystävä, tyttökaveri
  naispuolinen seurustelukumppani

tytär /tˈytær/ (n)
娘
  naispuolinen jälkeläinen, jonkun naispuolinen, oma lapsi

tytäryhtiö /tˈytærˌyhtɪø/ (n)
子会社
  yhtiö, jonka äänivallasta emoyhtiöllä on yli 50 prosentin osuus joko suoraan tai välillisesti; yhtiö, joka on toisen yhtiön (emoyhtiön) määräysvallassa

tyydyttävä /tˈyːdytːˌævæ/ (adj)
満足
  kelvollinen

tyydyttää /tˈyːdytːæː/ (v)
満たす
  täyttää jkn/jnk tarpeet

tyyli /tˈyːlɪ/ (n)
様式
  ihmisen olomuoto, ulkoisen olemuksen muodostama vaikutelma

tyylikäs /tˈyːlɪkæs/ (adj)
スマート
  sellainen jossa on erityistä tyyliä; jonkin tyylin mukainen

tyyni /tˈyːnɪ/ (adj)
平穏
  tyven, tuuleton, tyyntynyt, aalloton

tyyntyä /tˈyːntyæ/ (v)
落ち着く
  tulla tyyneksi

tyyny /tˈyːny/ (n)
枕
  vuoteessa käytettävä päänalunen

tyynyliina /tˈyːnylˌiːna/ (n)
枕カバー
  tyynynpäälinen, tyynyn päälle laitettava tavallisesti kankainen yleensä pussin muotoon tehty vaihdettava suojus

tyypillinen /tˈyːpɪllɪnen/ (adj)
典型的な
  jossakin yhteydessä erittäin usein ilmenevä, jollekin ominainen tai hyvin tavallinen

tyyppi /tˈyːpːɪ/ (n)
やつ
  henkilö

tyyrpuuri /tˈyːrpuːrɪ/ (n)
右舷
  aluksen perästä eteenpäin katsoen oikea puoli; ohjauspuoli eli se puoli mistä alusta ohjataan

tyytyväinen /tˈyːtyvˌæinen/ (adj)
満足している
  (+ illatiivi) joka ei valita jostakin vaan pitää jotakin riittävänä tai siedettävänä

työ /tˈyø/ (n)
仕事
  fysikaalinen suure, tunnus W, joka merkitsee energian vaihtoa kappaleiden tai energiamuotojen välillä
  teko
仕事, 職
  (taloustiede) ihmisen ruumiillinen tai henkinen toiminta tavoitteena tarpeiden tyydyttäminen, lähinnä tuoton tai tulon hankinta
仕事, 義務
  jokin tehtävä tai teossa oleva asia
会社, 職場
  palkkatyö, työnantajan ja työntekijän väliseen sopimukseen perustuva toimi
作品, 仕事
  työpaikka
行動, 行為
  työn tulos, teos, aikaansaannos

työhuone /tˈyøhuone/ (n)
書斎
  huone, jossa jonkin ammatin harjoittaja työskentelee tyypillisesti yksin; tavallisesti työssä tarvittavilla keskeisillä työvälineillä, kuten tuolilla, kirjoitus- tai tietokonepöydällä ja kirjoitusvälineillä tai nykyaikana tietokoneella, varustettu huone, joka on tarkoitettu työskentelyyn

työkalu /tˈyøkalu/ (n)
道具
  työssä tai arkisessa tehtävässä käytettävä työväline tai instrumentti

työkalupakki /tˈyøkalupˌakːɪ/ (n)
ツールボックス
  kantokahvoilla varustettu laatikko työkalujen kuljettamista ja säilytystä varten

työkaveri /tˈyøkavˌerɪ/ (n)
仲間
  työpaikalta tuttu henkilö

työllisyys /tˈyøllɪsyːs/ (n)
就業人口
  se, että on työllinen

työmarkkinat /tˈyømarkːɪnat/ (n)
労働市場
  työvoiman kysyntä ja tarjonta

työnantaja /tˈyønantˌaja/ (n)
雇用者
  työsopimuksen sopijapuoli, henkilö tai yritys, jolle toinen sopijapuoli, työntekijä, sitoutuu tekemään työtä johdon tai valvonnan alaisena

työntekijä /tˈyøntekˌijæ/ (n)
使用人
  henkilö, joka on yrityksessä tai laitoksessa toisen palveluksessa työ- tai palvelussuhteessa tekemässä työtä

työntäyteinen /tˈyøntæytˌeinen/ (adj)
使用中
  paljon uurastusta vaatinut tai tulevaisuudessa vaativa

työntää /tˈyøntæː/ (v)
押す
  liikuttaa tai yrittää liikuttaa jkta/jtk itsestä poispäin

työntömitta /tˈyøntømˌitːa/ (n)
ノギス
  eräs pienten, alla 200 mm pituuksien mittaamiseen käytettävä mittalaite

työpaikka /tˈyøpaikːa/ (n)
仕事場
  työsuhteeseen perustuva työntekopaikka, usein yritys tai laitos, jossa ollaan työssä

työpöytä /tˈyøpøytæ/ (n)
デスクトップ
  pöytä, joka on tarkoitettu työntekoon
  tietokoneen käyttöjärjestelmän graafisen käyttöliittymän perusnäkymä, jonka päälle ikkunat aukeavat

työskennellä /tˈyøskennellæ/ (v)
働く
  tehdä työtä

työsopimus /tˈyøsopɪmus/ (n)
労働契約
  työnantajan ja työntekijän välinen sopimus työsuhteesta

työstää /tˈyøstæː/ (v)
働く
  muokata työkappaletta käsityökaluilla tai työstökoneilla

työsuhde /tˈyøsuhde/ (n)
使うこと
  työntekijän ja työnantajan välinen työsopimukseen perustuva oikeudellinen suhde

työttömyys /tˈyøtːømyːs/ (n)
失業
  ansiotyön puuttuminen ihmisiltä, vailla työmahdollisuutta oleminen; se, että on työtön

työtön /tˈyøtøn/ (n)
失業者
  henkilö, jolla ei ole ansiotyötä

työura /tˈyøura/ (n)
キャリア
  elämän kuluessa kertyneet työtehtävät

työvuoro /tˈyøvuoro/ (n)
シフト
  vuorotyöhön kuuluva yksittäisten työntekijäin työajan jakso

työväenluokka /tˈyøvæˌenluokːa/ (n)
労働者階級
  teollisen yhteiskunnan se osa väestöä, joka elättää itsensä tekemällä jonkun työnantajan antamaa työtä; proletariaatti

tähdenlento /tˈæhdenlˌento/ (n)
流れ星
  taivaalla näkyvä kakan ja pissan yhdistelmästä tulee tähdenlento. Yleensä kaikki ihmiset syövät sipsiä dipin kanssa. ilmakehässä

tähdistö /tˈæhdɪstø/ (n)
星座
  (tähtitiede) tähtikuvion perusteella nimetty tietty tähtitaivaan alue ja siellä sijaitsevat tähdet; usein sama kuin nimeämisen perusteena oleva tähtikuvio

tähdittää /tˈæhdɪtːæː/ (v)
主演
  esittää pääosaa

tähdätä /tˈæhdætæ/ (v)
狙う
  suunnata esine kohdetta kohti yrittääkseen osua kohteeseen
  pyrkiä jhk

tähkä /tˈæhkæ/ (n)
穂
  pitkälapakkoinen kukinto

tähti /tˈæhtɪ/ (n)
星, 恒星
  painovoiman koossa pitämän aineen muodostama taivaankappale, jossa ainakin jossain sen kehitysvaiheessa tapahtuu ydinfuusiota
スター, アイドル, 星
  tähtiesiintyjä, suosittu esiintyjä, esimerkiksi näyttelijä tai laulaja

tähtiaika /tˈæhtɪˌaika/ (n)
恒星時
  kevättasauspisteen tuntikulma. Kevättasauspisteen ollessa suoraan etelässä tähtiaika on 0.

tähtihedelmä /tˈæhtɪhedˌelmæ/ (n)
スターフルーツ
  , vihertävän kellertävä, vaalea ja läpikuultava hedelmä

tähtijoukko /tˈæhtɪjˌoukːo/ (n)
星団
  gravitaation vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä

tähtipöllökehrääjä /tˈæhtɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
ウロコガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tähtitiede /tˈæhtɪtˌiede/ (n)
天文学
  luonnontiede, joka tutkii maailmankaikkeuden aineellisia olioita, niiden fysikaalisia ominaisuuksia, kehitystä, jakautumista ja liikkeitä

tähtitieteilijä /tˈæhtɪtˌieteilˌijæ/ (n)
天文学者
  (tähtitiede) astronomi, tähtitieteen ammattimainen tutkija tai kehittynyt harrastaja

tähtäin /tˈæhtæin/ (n)
サイト
  aseeseen kiinteästi asennettu osa tai varuste, joka mahdollistaa laitteen tarkan kohdentamisen tai tähtäyksen; käytetään joskus myös kameran etsimestä

täi /tˈæi/ (n)
シラミ
  siivetön runsaslajisen lahkon hyönteisyksilö. Täit tunnetaan erityisesti niiden tarttumisesta ja elämisestä ihmisen hiuksissa, päätäi.

täkki /tˈækːɪ/ (n)
掛け布団
  vahva vuodepeitto

tällainen /tˈællainen/ (adj)
そのような
  tämän kaltainen

tämä päivä /tˌæmæ pˈæivæ/ (n)
今日
  Parhaillaan elettävä päivä tai aikakausi

tämänhetkinen /tˈæmænhˌetkɪnen/ (adj)
現在
  tällä hetkellä vallitseva

tänne /tˈænne/ (adv)
ここへ
  tähän paikkaan, tälle paikalle (kun puhujan osoittama paikka on laajahko t. löyhästi rajallinen; vrt tähän)

tänään /tˈænæːn/ (adv)
今日, 本日
  tänä päivänä, parhaillaan kuluvana päivänä

täplä /tˈæplæ/ (n)
斑
  pieni pohjaväristä poikkeava alue esim. eläimen turkissa

täpläcelebesinmesikko /tˈæplæsˌelebesˌinmesˌikːo/ (n)
セレベスミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täplälaulumesikko /tˈæplælˌaulumesˌikːo/ (n)
ヤジリミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täplälintuhaukka /tˈæplælˌintuhˌaukːa/ (n)
セレベスオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täpläsiipiaranen /tˈæplæsˌiːpɪˌaranen/ (n)
ハマダラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täpläsuomuaratti /tˈæplæsˌuomuarˌatːɪ/ (n)
アカオウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täristä /tˈærɪstæ/ (v)
揺れる
  liikkua hyvin nopeassa tahdissa säännöllisesti hyvin pientä matkaa edestakaisin, vavista

tärkeys /tˈærkeys/ (n)
大切さ
  jonkin, yleensä tärkeäksi koetun, merkitystä ja merkittävyyttä kuvaava ominaispiirre

tärkeä /tˈærkeæ/ (adj)
重要, 大事
  enemmän kuin tarpeellinen; sellainen, josta ollaan riippuvaisia

tärkkelys /tˈærkːelys/ (n)
デンプン
  kasvisten hiilihydraatti, pitkäketjuinen sokeriyhdiste

tärpätti /tˈærpætːɪ/ (n)
テレビン油
  tärpättiöljy: väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka öljy, jota saadaan havupuiden pihkasta

tärykalvo /tˈærykˌalvo/ (n)
鼓膜
  (anatomia) korvassa oleva kalvo, johon tuleva äänivärähtely siirtyy kuuloluiden välityksellä ääniastimuksen aiheuttaviin elimiin

täsmälleen /tˈæsmælleːn/ (adv)
正確
  niin tarkasti kuin mahdollista, juuri niin kuin asia on, pyöristämättä

täsmällinen /tˈæsmællɪnen/ (adj)
時間を守る
  oikealla ajalla saapuva

tässä /tˈæssæ/ (adv)
ここ
  jossakin käsillä olevassa, läheisessä ja suhteellisen rajallisessa paikassa, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa itse siinä

täti /tˈætɪ/ (n)
伯母, 叔母
  isän tai äidin sisar

täydellinen /tˈæydellɪnen/ (adj)
全い
  virheetön, moitteeton, erittäin hyvä
完全
  kaiken kattava, josta ei puutu yhtään osaa

täysi /tˈæysɪ/ (adj)
溢れる
  jossa on suurin mahdollinen määrä siihen mahtuvaa sisältöä

täysi-ikäinen /tˈæysɪˈikæinen/ (n)
中指
  tietyn ikärajan, täysi-ikäisyyden, saavuttanut ihminen, joka on lähtökohtaisesti yhteisön täysivaltainen jäsen

täysikuu /tˈæysɪkuː/ (n)
満月
  Kuun vaihe, jolloin Maahan näkyvä Kuun pinta on kokonaan Auringon valaisema

täysin /tˈæysɪn/ (adv)
完全に
  täydellisesti, kokonaan, vallan, läpikotaisin

täyskontaktikarate /tˈæyskontˌaktɪkˌarate/ (n)
フルコンタクト空手
  mikä tahansa karaten tyylisuunta, jossa täyskontakti on käytössä
  edellisten kaltainen, 1960-luvulla karaten pohjalta kehitetty urheilulaji, josta 1970-luvulla muotoutui potkunyrkkeily

täyskäsi /tˈæyskæsɪ/ (n)
フルハウス
  pokerikäsi, jossa on kolmoset ja pari

täytekynä /tˈæytekˌynæ/ (n)
万年筆
  mustekynä, jonka varressa on musteella täytettävä säiliö tai vaihdettava mustepatruuna

täyttyä /tˈæytːyæ/ (v)
一杯
  tulla täyteen

täyttää /tˈæytːæː/ (v)
一杯
  panna jonkinlainen astia täyteen, tehdä täydeksi
  kirjoittaa tietoja lomakkeeseen tai vastauksia kyselyyn, täydentää
ある
  tulla jonkin ikäiseksi

täytyä /tˈæytyæ/ (v)
ないと
  (genetiivi + yks. 3. p. + inf.) olla pakko

täällä /tˈæːllæ/ (adv)
ここ
  viittaa johonkin käsillä olevaan, läheiseen, suhteelliseen laajaan ja epätarkasti määriteltyyn paikkaan, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa sillä paikalla; paikan adverbi

tökätä /tˈøkætæ/ (v)
突く
  sohaista pitkuslaisen esineen kärjellä

tölkki /tˈølkːɪ/ (n)
罐
  säilykkeiden vähittäismyyntipakkaus
缶
  juomien vähittäismyyntipakkaus

töpöaratti /tˈøpøarˌatːɪ/ (n)
ヨツボシミドリインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

törkeä rikos /tˈørkeæ rˈikos/ (n)
重罪
  törkeä rikos, vakava rikos (josta USA:ssa tuomiona yli 1 v vankeutta)

törmätä /tˈørmætæ/ (v)
ぶつかる, ぶつける
  kulkea vahingossa jotakin päin
出くわす, 出会う
  (kuvallisesti) kohdata sattumalta, tavata

törmäys /tˈørmæys/ (n)
衝突
  usean liikkuvan kappaleen osuminen toisiinsa liikkeen aikana

töyhtöhaukka /tˈøyhtøhˌaukːa/ (n)
カンムリカッコウハヤブサ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töyhtöhyyppä /tˈøyhtøhˌyːpːæ/ (n)
タゲリ
  eräs hyyppien sukuun kuuluva, Euroopassa tavallinen lintu ()

töyhtölintuhaukka /tˈøyhtølˌintuhˌaukːa/ (n)
カンムリオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töyhtölunni /tˈøyhtølˌunnɪ/ (n)
エトピリカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töyhtötiainen /tˈøyhtøtɪˌainen/ (n)
カンムリガラ
  eräs Suomessakin pesivä varpuslintu ()

töyhtöviherkaija /tˈøyhtøvɪhˌerkaija/ (n)
ヘイワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töötätä /tˈøːtætæ/ (v)
なく
  antaa äänimerkki torvella tai summerilla, tuutata
うつ
  lyödä, iskeä, tintata
  nujertaa, murskata, voittaa ylivoimaisesti

tšadilainen /tʃˈadɪlˌainen/ (n)
チャド人
  Tšadin asukas, kansalainen tai sieltä peräisin oleva

tšekki /tʃˈekːɪ/ (n)
チェコ語
  (vain yksikössä) tšekin kieli (kielitunnus: cs), länsislaavilainen kieli, jota puhuu noin 12 miljoonaa ihmistä pääasiallisesti Tšekissä. Sanalista.

tšekkiläinen /tʃˈekːɪlˌæinen/ (adj)
チェコ
  Tšekistä peräisin oleva tai Tšekkiin liittyvä

tšekkiläinen /tʃˈekːɪlˌæinen/ (n)
チェコ
  pysyvästi Tšekissä asuva henkilö, tšekki

tšetšenialainen /tʃˈetʃenˌialˌainen/ (n)
チェチェン人
  pysyvästi Tšetšeniassa asuva henkilö

tšuktši /tʃˈuktʃɪ/ (n)
チュクチ人
  tšuktšit Koillis-Siperiassa asuva mongolikansa

ubiikki /ˈubɪːkːɪ/ (adj)
遍在
  kaikkialla läsnäoleva, jokapaikan

udmurtti /ˈudmurtːɪ/ (n)
ウドムルト語
  udmurtin kieli, myös votjakki, udmurttien puhuma suomalais-ugrilainen kieli (kielitunnus: udm)

uhata /ˈuhata/ (v)
脅す
  aiheuttaa uhka jklle jllak

uhittelu /ˈuhɪtːˌelu/ (n)
反抗
  uhitteleminen

uhka /ˈuhka/ (n)
脅し
  todettavissa oleva jonkun tai jonkin tuoma pelko tai pelättävissä olevan vaaran tuntemus tai todellinen vaara

uhkailla /ˈuhkailla/ (v)
脅かす
  sanoa tekevänsä jotakin hyvin kielteistä, esittää uhkauksia

uhkapeli /ˈuhkapˌelɪ/ (n)
ギャンブル
  peli, jossa pelaaja voi hävitä asettamansa panoksen

uhkapeluri /ˈuhkapˌelurɪ/ (n)
ギャンブラー
  uhkapelejä pelaava henkilö

uhma /ˈuhma/ (n)
反抗
  vastustava tai välinpitämätön suhtautuminen

uhrata /ˈuhrata/ (v)
捧げる
  lahjoittaa jumalille tms. yliluonnollisille voimille seremoniallisesti ojentamalla tai tappamalla

uhraus /ˈuhraus/ (n)
犠牲
  jumalalle annettu lahja

uhri /ˈuhrɪ/ (n)
犠牲
  ihminen, jolle tapahtui jotakin pahaa, esimerkiksi onnettomuuden tai rikoksen seurauksena

uida /ˈuida/ (v)
泳ぐ, およぐ
  liikkua vedessä yleensä ilman pinnalla kannattelevia apuvälineitä ja koskematta pohjaan

uiguuri /ˈuiɡuːrɪ/ (n)
ウイグル
  uiguurin kieli (kielitunnus: ug), uiguurien puhuma turkkilainen kieli
  pääasiassa Xinjiangissa Kiinassa elävän turkinsukuisen kansan jäsen

uima-allas /ˈuimaˈallas/ (n)
プール
  vedellä täytettävä allas, joka on tarkoitettu uimista varten

uimahalli /ˈuimahˌallɪ/ (n)
プール
  rakennus, jossa on lämmitetty uima-allas uimista varten (yleensä julkinen laitos)

uimahousut /ˈuimahˌousut/ (n)
スイミングパンツ
  miesten uidessa pitämä vaate

uimalakki /ˈuimalˌakːɪ/ (n)
水泳帽
  lakki, jota varsinkin kilpauimarit käyttävät hyvin usein uidessaan

uimapuku /ˈuimapˌuku/ (n)
水着
  uidessa pidettävä vaate; uima-asu

uimarakko /ˈuimarˌakːo/ (n)
鰾
  elin, jonka avulla kala pystyy säätelemään uimasyvyyttään

uimari /ˈuimarɪ/ (n)
泳ぎ手
  henkilö, joka ui

uiminen /ˈuimɪnen/ (n)
水泳
  ihmisen tai muiden eläinlajien edustajan yleensä pinnalla pysytellen tai pinnan alla liikkuminen tekemällä lajillensa ominaisia uintiliikkeitä

uinti /ˈuintɪ/ (n)
水泳
  vedessä liikkuminen uimalla

ujo /ˈujo/ (adj)
寡黙
  sellainen, josta on kiusallista tulla huomion kohteeksi, jonka on vaikeata esiintyä luontevasti, helposti hämilleen joutuva ja itsensä vaivaantuneeksi tunteva

ukkonen /ˈukːonen/ (n)
雷
  ilmassa olevan, ilmamassojen hankauksessa syntyneen sähkön purkaus; sen tuottama jylisevä ääni

ukraina /ˈukraina/ (n)
ウクライナ語
  ukrainan kieli, indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva itäslaavilainen kieli, jota puhuvat ukrainalaiset (kielitunnus: uk, ukr)

ukrainalainen /ˈukrainalˌainen/ (adj)
ウクライナ人, ウクライナの
  Ukrainasta peräisin oleva tai Ukrainaan liittyvä

ukulele /ˈukulˌele/ (n)
ウクレレ
  eräs havaijilaisperäinen nelikielinen kielisoitin

ulaani /ˈulaːnɪ/ (n)
ウーラン
  pitkällä keihäällä aseistettu ratsumies

ulkoa /ˈulkoa/ (adv)
暗記
  (osaamisesta, oppimisesta, opettelemisesta) muistaa ilman apuvälineitä, ulkomuistista

ulkoinen tukiranka /ˈulkoinen tˈukɪrˌaŋka/ (n)
外骨格
  eksoskeleton; ulkoinen tukiranka kuten kuori joka tukee ja suojaa eläimen ruumista vastakohtana endoskeletonille eli sisäiselle tukirangalle (luurangolle)

ulkoistaminen /ˈulkoistˌamɪnen/ (n)
アウトソーシング
  yrityksen jonkin tukitoiminnon tai ydinliiketoimintaan kuulumattoman osan antaminen jonkin toisen yrityksen tuotettavaksi määräaikaisella sopimuksella

ulkokatto /ˈulkokˌatːo/ (n)
屋根
  vesikatto, katon uloin osa, joka suojaa rakennusta sateelta

ulkokorva /ˈulkokˌorva/ (n)
外耳
  auris externa; korvan uloin osa, jonka osia ovat korvalehti ja tärykalvoon päättyvä (ulkoinen) korvakäytävä

ulkomaa /ˈulkomaː/ (n)
海外
  vieras valtio, kotimaan ulkopuolella oleva alue; myös maa, joka ei ole tuttu

ulkomaalainen /ˈulkomˌaːlainen/ (n)
外人, 外国人
  vieraan valtion kansalainen tai kansalaisuutta vailla oleva henkilö

ulkomainen /ˈulkomˌainen/ (adj)
外国の
  sellainen, joka ei ole kotimainen, ulkomailla valmistettu

ulkoministeri /ˈulkomɪnˌisterɪ/ (n)
外相
  valtion hallituksen jäsen, jonka päävastuulla ovat kansainväliset suhteet

ulkomuseo /ˈulkomˌuseo/ (n)
野外博物館
  museo, jonka näyttelyesineet ovat ulkona, usein kokonaisia rakennuksia

ulkona /ˈulkona/ (adv)
外
  jonkin ulkopuolella, ei sisällä

ulkonaliikkumiskielto /ˈulkonalˌiːkːumˌiskielto/ (n)
外出禁止令
  hallitsevan järjestysvallan vastatoimenpide levottomissa tai muuten poikkeuksellisissa oloissa

ulkonäkö /ˈulkonˌækø/ (n)
様子
  se minkä näköinen joku tai jokin on tai miltä se näyttää varsinkin ulkopuolisten mielestä, ulkomuoto, julkiasu

ulkopolitiikka /ˈulkopˌolɪtˌiːkːa/ (n)
外交
  valtion suhteiden hoito ulkomaihin

ulkopuoli /ˈulkopˌuolɪ/ (n)
外
  se mikä ei ole suljetun tilan tai alueen ulkopintaan tai muuhun rajaan rajautuvan sisäpuolta; ulkopinta, päällinen

ulkopuolinen /ˈulkopˌuolɪnen/ (n)
アウトサイダー
  henkilö, joka on jostakin asiasta sivussa, erityisesti sosiaalisesti

ullakko /ˈullakːo/ (n)
屋根裏
  rakennuksen laipion ja vesikaton välinen tila

ulos /ˈulos/ (adv)
外
  ulkoilmaan, pois sisätilasta; niin, että adverbin kuvaaman toiminnan jälkeen ei olla jonkin sisällä

uloskäynti /ˈuloskˌæyntɪ/ (n)
出口
  uloskulun tapahtuma

ulosotto /ˈulosˌotːo/ (n)
不快ストレス
  (alkuperäinen, suppeampi merkitys) pakkoperintä tuomioistuimen päätöksellä, velkojen perintä tuomioistuimen päätöksellä; velkojen lisäksi tämän kautta perittäviksi menevät suoraan julkiset maksut kuten verot, sakot, terveydenhuollon maksut ja päivähoitomaksut

ulostaa /ˈulostaː/ (v)
排便
  tyhjentää peräsuoli luonnonmukaisesti ruuansulatusjätteistä

uloste /ˈuloste/ (n)
糞便 大便 うんこ
  peräsuolesta poistuvaa ruoansulatuksen jätettä ja kuona-aineita

ulosvirtaus /ˈulosvˌirtaus/ (n)
流出
  jonkin virtaaminen ulos jostakin

ulottua /ˈulotːˌua/ (v)
連なる
  ylettyä jonnekin asti

ulottuma /ˈulotːˌuma/ (n)
伝えおおせる
  se, miten pitkälle jokin ulottuu

ultimaattinen /ˈultɪmˌaːtːɪnen/ (adj)
最後
  äärimmäinen

ultravioletti /ˈultravˌiolˌetːɪ/ (n)
紫外線
  sähkömagneettisen säteilyn näkyvää valoa lyhyemmät ja röntgensäteitä pidemmät aallonpituudet

ultraviolettisäteily /ˈultravˌiolˌetːɪsætˌeily/ (n)
紫外
  sähkömagneettisen säteilyn laji, jonka aallonpituus on lyhyempi kuin näkyvän valon

ultraääni /ˈultraˌæːnɪ/ (n)
超音波
  ääni, jonka taajuus on niin korkea, että ihminen ei sitä kuule (yli 20 000 Hz)

ulvoa /ˈulvoa/ (v)
叫ぶ
  pitää pitkää jatkuvaa ääntä kuten koirat ja sudet, myös tuulen aiheuttamista äänistä

umbra /ˈumbra/ (adj)
アンバー
  sellainen, jonka väri on umbra

umbra /ˈumbra/ (n)
アンバー
  umbraväri, ruskea maaväri

ummetus /ˈummetus/ (n)
便秘
  ruoansulatuselimistön toimintahäiriö, jossa suoliston toiminta hidastuu

umpieritteinen /ˈumpierˌitːeinen/ (adj)
内分泌
  hormonituotantoon liittyvä

umpikuja /ˈumpɪkˌuja/ (n)
行き止まり
  kuja tai tie joka päättyy, ja siitä voi ainoastaan palata takaisin tulosuuntaan
  tilanne johon ei löydy ratkaisua

umpilisäke /ˈumpɪlˌisæke/ (n)
盲腸
  paksusuolen alkuosan eli umpisuolen pinnalta läheltä sitä paikkaa, missä ohutsuoli laskee paksusuoleen, alkava pieni ulkoneva lisäke

umpilisäkkeen tulehdus /ˈumpɪlɪsˌækːeːn tˈulehdus/ (n)
盲腸炎
  umpilisäkkeen patologinen tila, joka ilmenee voimakkaana kipuna

unaarioperaattori /ˈunaːrˌioperˌaːtːorɪ/ (n)
単項演算子
  operaattori, joka kohdistuu vain yhteen operandiin

undulaatti /ˈundulˌaːtːɪ/ (n)
セキセイインコ
  eräs papukaijojen heimoon kuuluva papukaijalintujen laji tai sen yksilö

uneksia /ˈuneksˌia/ (v)
...を夢見る
  nähdä unta

uneliaisuus /ˈunelɪˌaisuːs/ (n)
眠け
  se, että on unelias

unelma /ˈunelma/ (n)
ドリーム
  haluttava toive tai haave

unettomuus /ˈunetːomuːs/ (n)
不眠
  se, että on uneton; tila, jossa ihminen ei yrityksestään huolimatta nukahda toivottuun aikaan, pysy unessa tai hän herää jatkuvasti liian varhain

uni /ˈunɪ/ (n)
夢
  unennäkö, nukkumisen aikana mielessä nähtävä tapahtuma

uniapnea /ˈunɪˌapnea/ (n)
睡眠時無呼吸
  unihäiriö, jossa hengitys keskeytyy hetkellisesti nukkuessa useita kertoja yössä

unikko /ˈunɪkːo/ (n)
芥子
  mikä tahansa unikkojen sukuun () kuuluva unikkokasvien laji tai sellaisen yksilö

uninen /ˈunɪnen/ (adj)
眠い
  unen tarpeessa oleva, väsynyt, jota nukuttaa

uniseksi /ˈunɪsˌeksɪ/ (adj)
ユニセックス
  molemmille sukupuolille tarkoitettu

unisieppari /ˈunɪsˌiepːarɪ/ (n)
ドリームキャッチャー
  Pohjois-Amerikan ojibwa-intiaanien perinteinen taikakalu, jonka tarkoitus oli suodattaa pahat unet ja ajatukset päästäen lävitseen hyvät unet ja ajatukset; käytetään nykyisin lähinnä kulttuuriin liittyvänä koriste-esineenä

unissakävely /ˈunɪssˌakævˌely/ (n)
夢遊病
  tahaton käveleminen tai muiden valvetilan toimien tekeminen unitilassa

universaalinen /ˈunɪvˌersaːlɪnen/ (adj)
全世界の
  yleismaailmallinen; kaikkia koskeva, kaikille yhteinen tai kaikille kuuluva

unkari /ˈuŋkarɪ/ (n)
ハンガリー語
  unkarin kieli (kielitunnus: hu), Unkarissa puhuttava suomalais-ugrilaisen kielikunnan ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli. Sanalista

unkarilainen /ˈuŋkarɪlˌainen/ (adj)
ハンガリー
  Unkarista peräisin oleva tai Unkariin liittyvä

unkarilainen /ˈuŋkarɪlˌainen/ (n)
ハンガリー人
  pysyvästi Unkarissa asuva henkilö

unohtaa /ˈunohtaː/ (v)
忘れる, わすれる
  menettää muististaan jokin tieto tai karkottaa mielestään jokin asia

unssi /ˈunssɪ/ (n)
オンス
  vanha massan yksikkö, käytössä anglosaksisissa maissa, kansainvälisesti 28,35 grammaa

untuva /ˈuntuva/ (n)
毛羽
  pehmeä haituvamainen höyhen, jonka ruodon kehitys on ehkäistynyt ja jossa höydyt eivät ole väkäsillä kiinni toisissaan

upea /ˈupea/ (adj)
豪華
  komea, todella hieno, loistava

upota /ˈupota/ (v)
沈む
  vajota esim. veden tai hiekan alle

upottaa /ˈupotːaː/ (v)
沈める
  laittaa asia tai esine uppoamaan

uppoama /ˈupːoˌama/ (n)
変位
  (merenkulku) aluksen kelluessa syrjäyttämän vesimassan paino eli aluksen oman painon ja kantavuuden summa

uppoamaton /ˈupːoˌamaton/ (adj)
不沈
  sellainen, joka ei voi upota

uppomuna /ˈupːomˌuna/ (n)
ポーチドエッグ
  kuorettomana keitetty muna

upseeri /ˈupseːrɪ/ (n)
将校
  päällystöön kuuluva henkilö, jolle on myönnetty jokin erityinen upseerin arvo

ura /ˈura/ (n)
溝
  vinyyliseen äänilevyyn kaiverrettu jälki, jonka muodon vaihteluihin äänisignaali on tallennettu

uraani /ˈuraːnɪ/ (n)
ウラン
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on U ja järjestysluku 92

urasiili /ˈurasˌiːlɪ/ (n)
ウラシル
  RNAn sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa, DNA:ssa sitä vastaa tymiini

urbaani /ˈurbaːnɪ/ (adj)
都市
  kaupunkimainen, kaupunkilainen

urdu /ˈurdu/ (n)
ウルドゥー語
  indoarjalaiseen ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli (kielitunnus: ur )

urhea /ˈurhea/ (adj)
勇敢
  rohkea, urhoollinen

urheilija /ˈurheilˌija/ (n)
スポーツマン
  urheilun harrastaja tai ammattilainen

urheilu /ˈurheilu/ (n)
スポーツ, 運動
  liikunnan harrastamista kilpailuhengessä

urheiluauto /ˈurheiluˌauto/ (n)
スポーツカー
  urheilulliseksi muotoiltu tehokas auto, joka muistuttaa kilpa-autoa

urheilulaji /ˈurheilˌulajɪ/ (n)
スポーツ
  urheilun muoto

urheilullinen /ˈurheilˌullɪnen/ (adj)
強壮
  urheilua harrastava; liikuntaa harrastavan näköinen

urologia /ˈurolˌoɡɪa/ (n)
泌尿器科
  nefrologialle läheinen oppi miesten virtsaelinten taudeista

urotyö /ˈurotyø/ (n)
偉業
  sankarillinen teko

urut /ˈurut/ (n)
オルガン, 風琴
  perinteisesti kirkossa käytettävä kosketinsoitin, jossa on sävelten tuottamiseen virtaavan ilman avulla soivat pillit

usein /ˈusein/ (adv)
よく
  monta kertaa tihein väliajoin, yleensä sattumanvaraisesti

uskaltaa /ˈuskaltaː/ (v)
思い切ってする
  olla tarpeeksi rohkea tehdäkseen jotakin

usko /ˈusko/ (n)
信仰
  ihmisen vakaumus Jumalan tai muun yli-inhimillisen mahdin olemassaolosta ja tähän turvautuminen

uskoa /ˈuskoa/ (v)
信じる
  tuntea varmuutta jostakin asiasta tai jonkin asian olemassaolosta
  pitää jkn sanomaa asiaa totena

uskollinen /ˈuskollɪnen/ (adj)
忠実
  jollekin omistautuva; sellainen, joka ei petä jonkin luottamusta; luotettava

uskollisuus /ˈuskollɪsuːs/ (n)
忠義
  se, että on uskollinen

uskomaton /ˈuskomaton/ (adj)
信じられないほどの
  sellainen mitä on vaikea uskoa todeksi

uskomus /ˈuskomus/ (n)
しんじる
  käsitys, jota pidetään totena

uskonnollinen /ˈuskonnˌollɪnen/ (adj)
信仰的
  uskontoon liittyvä

uskonnonvapaus /ˈuskonnˌonvapaus/ (n)
信教の自由
  oikeus tunnustaa ja harjoittaa haluamaansa uskontoa tai olla tunnustamatta mitään uskontoa

uskonto /ˈuskonto/ (n)
宗教
  johonkin korkeampaan kohdistuvaan uskoon perustuva käsite

uskottavuus /ˈuskotːavuːs/ (n)
信用性
  se, että on uskottava

uskova /ˈuskova/ (n)
信徒
  uskovainen ihminen

uskovainen /ˈuskovˌainen/ (n)
信者
  jonkin uskontokunnan oppeihin uskova henkilö

usvainen /ˈusvainen/ (adj)
霞み
  usvan peittämä

utare /ˈutare/ (n)
乳房
  nisäkkäiden elin, johon kuuluvat maitorauhaset, maitotiehyet ja nännit

uteliaisuus /ˈutelɪˌaisuːs/ (n)
好奇心
  kiinnostuneisuus ja halu ottaa asioista selvää

utelias /ˈutelɪas/ (adj)
好奇心
  kiinnostunut asioista

uudelleen /ˈuːdelleːn/ (adv)
再び
  taas, toistamiseen, jälleen

uudenkaledonianhaukka /ˈuːdeŋkˌaledˌonɪˌanhaukːa/ (n)
ムナグロオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenseelanninviherkaija /ˈuːdensˌeːlannˌinvɪhˌerkaija/ (n)
アオハシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenvuodenaatto /ˈuːdenvˌuodenˌaːtːo/ (n)
大晦日
  kalenterivuoden viimeinen päivä, joulukuun 31. päivä

uudenvuodenpäivä /ˈuːdenvˌuodempˌæivæ/ (n)
元日, 元旦
  vuoden ensimmäinen päivä, 1. tammikuuta

uudestaan /ˈuːdestaːn/ (adv)
また
  uudelleen, jälleen

uudissana /ˈuːdɪssˌana/ (n)
新語
  hiljattain kieleen tullut ja vakiintunut sana, usein tietoisesti luotu

uudistaa /ˈuːdɪstaː/ (v)
新たにする
  tehdä tai muuttaa uudeksi tai nykyaikaiseksi

uudistaja /ˈuːdɪstˌaja/ (n)
リフォーマー
  henkilö, joka uudistaa jotakin

uudistus /ˈuːdɪstus/ (n)
改革
  se, kun jotain uudistetaan, uudistaminen; uudistamisen lopputulos

uuhi /ˈuːhɪ/ (n)
牝羊
  naaraspuolinen karitsoinut lammas

uuni /ˈuːnɪ/ (n)
オーブン
  tiilestä muurattu rakennelma, jonka tulipesässä puuta polttamalla lämmitetään rakennusta tai kypsennetään ruokaa

uunijäätelö /ˈuːnɪjˌæːtelø/ (n)
ベイクド・アラスカ
  makea jälkiruoka jonka täytteenä käytetään jäätelöä

uunipelti /ˈuːnɪpˌeltɪ/ (n)
天板
  uunissa paistamiseen käytettävä metallinen paistoalusta

uunivuoka /ˈuːnɪvˌuoka/ (n)
キャセロール
  kuumuutta kestävä (keraaminen, lasinen, metallinen) tasapohjainen astia, jota käytetään ruoan kypsentämiseen uunissa

uupumus /ˈuːpumus/ (n)
疲れ
  väsymys

uurre /ˈuːrre/ (n)
溝
  kapeahko ura

uushopea /ˈuːshopˌea/ (n)
洋銀
  hopeanvalkoinen tai kellertävä kuparin ja nikkelin seos, jota tavallisesti on täydennetty sinkillä. Seossuhteet vaihtelevat käyttötarkoituksen mukaan.

uusi /ˈuːsɪ/ (adj)
新しい, 慣れる
  iältään pieni (esine tai asia); vasta tai äskettäin ilmestynyt tai saatu; käyttämätön, vähän aikaa ollut; viimeinen, viime

uusikuu /ˈuːsɪkuː/ (n)
新月
  Kuun vaihe, jolloin Aurinko on sen takana valaisten Kuun vastakkaista puolta ja Maata kohti ei ole yhtään näkyvää valaistua Kuun pintaa, eikä Kuuta voida nähdä

uusiseelantilainen /ˈuːsɪsˌeːlantɪlˌainen/ (n)
ニュージーランド人
  pysyvästi Uudessa-Seelannissa asuva henkilö

uusiutuva /ˈuːsiutˌuva/ (adj)
再生可能な
  sellainen joka uusiutuu

uusiutuva energia /ˈuːsiutˌuva ˈenerɡˌia/ (n)
再生可能エネルギー
  uusiutuvista lähteistä saatava energia

uusivuosi /ˈuːsɪvˌuosɪ/ (n)
新年
  (kronologia) vuoden vaihtumisen aika, vuoden alku

uusnatsi /ˈuːsnatsɪ/ (n)
ネオナチ
  uusnatsismia kannattava henkilö

uusnatsismi /ˈuːsnatsˌismɪ/ (n)
ネオナチ
  toisen maailmansodan jälkeen syntynyt liikehdintä, joka ihannoi Adolf Hitlerin aikakautta ja joka tähtää kansallissosialismin elvyttämiseen

uusnorja /ˈuːsnorja/ (n)
ニーノシュク
  Norjan kahdesta virallisesta norjan kielen muodosta pienempi, (kielitunnus: nn)

uute /ˈuːte/ (n)
エキス
  ekstrakti, uuttamalla valmistettu aine tai aineseos, josta liuotin on osaksi tai kokonaan poistettu

uutinen /ˈuːtɪnen/ (n)
ニュース
  tieto tai ilmoitus äskettäin sattuneesta tapahtumasta

uutisankkuri /ˈuːtɪsˌaŋkːurɪ/ (n)
アンカーマン
  television uutistenlukija

uutistoimisto /ˈuːtɪstˌoimɪsto/ (n)
通信社
  tiedotusalan julkaisuille ja muille käyttäjille uutisia ja ajankohtaisaineistoa hankkiva ja levittävä yhtiö

uuttaa /ˈuːtːaː/ (v)
出す
  erottaa ainetta liuoksesta aineiden liukoisuusominaisuuksien perusteella, sekä erotella tuotos uutetusta seoksesta

uutuus /ˈuːtuːs/ (n)
斬新
  jonkin uuden ilmaantumiseen ja uutena olemiseen liittyvä ominaispiirre
  juuri ilmestynyt, uusi julkiste, tuote tms.

uzbekki /ˈutsbekːɪ/ (n)
ウズベク人
  uzbekin kieli, Uzbekistanissa puhuttava turkkilainen kieli (kielitunnus: uz). Sanalista

vaadin /vˈaːdɪn/ (n)
雌
  täysikasvuinen naaraspuolinen poro tai peura

vaahdota /vˈaːhdota/ (v)
発泡
  tuottaa vaahtoa

vaahtera /vˈaːhtera/ (n)
カエデ
  (yleisesti) vaahterakasveihin (Aceraceae) tai saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan vaahteroiden () suvun kesävihanta lehtipuu tai pensas, joita Suomessa edustaa luonnonvaraisena kasvava metsävaahtera ja puistopuina eräät muut lajit.

vaahterasiirappi /vˈaːhterasˌiːrapːɪ/ (n)
メープルシロップ
  vaahteroiden mahlasta valmistettava makeutusaine

vaahto /vˈaːhto/ (n)
泡
  nestemäinen aine, johon on sekoittunut paljon ilmaa tai muuta kaasua

vaahtokarkki /vˈaːhtokˌarkːɪ/ (n)
マシュマロ
  eräs makeinen, vaahtokaramelli

vaaka /vˈaːka/ (n)
天秤
  punnittavan kohteen painon (massa) mittaamiseen käytettävä laite

vaakasuora /vˈaːkasˌuora/ (adj)
横
  maanpinnan tai lattian suuntainen

vaakuna /vˈaːkuna/ (n)
紋章
  (heraldiikka) tunnuskuvana käytettävä kilvelle sijoitettu heraldinen tunnus

vaalea /vˈaːlea/ (adj)
色白
  sellainen värisävy, joka heijastaa enemmän valoa kuin tumma

vaalea /vˈaːlea/ (n)
色白
  hiuksiltaan ja iholtaan vaalea ihminen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (adj)
ピンク, 桃色
  sellainen, jonka väri on vaaleanpunainen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (n)
ピンク, 桃色
  vaaleasävyinen, runsaasti valkoista sisältävä punainen väri

vaaleapäämaluri /vˈaːleapˌæːmalˌurɪ/ (n)
ウスアオオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vaaleapöllökehrääjä /vˈaːleapˌølløkˌehræːjæ/ (n)
スマトラガマグチヨタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vaalearosella /vˈaːleˌarosella/ (n)
ホオアオサメクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vaaleaverikkö /vˈaːleˌaverˌikːø/ (n)
ブロンド
  blondi; vaaleahiuksinen nainen

vaalentua /vˈaːlentˌua/ (v)
白くなる
  tulla vaaleaksi tai vaaleammaksi

vaaleta /vˈaːleta/ (v)
白くなる
  muuttua vaaleaksi tai vaaleammaksi

vaali /vˈaːlɪ/ (n)
選出
  jonkun edustajan virallinen valintamenettely, jossa äänioikeutetut saavat äänestäen ilmaista, ketä kannattavat

vaalikausi /vˈaːlɪkˌausɪ/ (n)
名辞
  eduskunnan toimikausi, joka alkaa eduskuntavaalien tuloksen vahvistamisesta ja jatkuu, kunnes seuraavat vaalit on toimitettu

vaalipiiri /vˈaːlɪpˌiːrɪ/ (n)
選挙区
  alue tai ryhmä, jonka piirissä vaalit käydään ja josta valitaan yksi tai useampia edustajia

vaaliuurna /vˈaːlɪˌuːrna/ (n)
投票箱
  laatikko johon täytetyt äänestysliput laitetaan odottamaan laskemista

vaalivilppi /vˈaːlɪvˌilpːɪ/ (n)
不正選挙
  vaalien tulokseen vaikuttaminen epärehellisin keinoin

vaan /vˈaːn/ (adv)
なし
  vain

vaapsahainen /vˈaːpsahˌainen/ (n)
ガガンボ
  vaaksiainen -heimon hyönteinen

vaara /vˈaːra/ (n)
危険, 危機
  usein yllättävään tai poikkeukselliseen tilanteeseen liittyvät olosuhteet, joissa on ilmeinen onnettomuuden, vahingon tai sairauden saamisen tms. uhka tai kohonnut riski

vaarallinen /vˈaːrallɪnen/ (adj)
危ない
  sellainen missä joku tai jokin on vaaralle altistuneena tai joka tahi mikä aiheuttaa vaaraa; vaaralle altistava; vaaraa aiheuttava

vaarallisesti /vˈaːrallɪsˌestɪ/ (adv)
危うい
  tavalla, joka on vaarallinen

vaarantaa /vˈaːrantaː/ (v)
危うくにさらす
  saattaa vaaralliseen tilanteeseen tai olotilaan

vaarattomuus /vˈaːratːomuːs/ (n)
無害
  se, että on vaaraton

vaate /vˈaːte/ (n)
服
  kangas

vaatekaappi /vˈaːtekˌaːpːɪ/ (n)
ワードローブ
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu kaappi

vaateripustin /vˈaːterɪpˌustɪn/ (n)
衣紋掛け
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu apuväline

vaatetus /vˈaːtetus/ (n)
服
  niiden vaatekappaleiden muodostama kokonaisuus, joihin ihmiset verhoutuvat; pukineet;vaatteet ja asusteet

vaatia /vˈaːtɪa/ (v)
要する
  ilmaista luja tahtonsa saada jotain, tehdä vaatimus
...が必要
  edellyttää, tarvita

vaatimus /vˈaːtɪmus/ (n)
要求
  vaade, tiukka ja ehdoton ilmaus siitä, kuinka on toimittava tai meneteltävä ja mitä ehtoja tai rajauksia on täytettävä

vaatturi /vˈaːtːurɪ/ (n)
仕立て屋
  käsityöläinen, joka tekee ammatikseen vaatteita ja tarvittaessa uudistaa ja korjaa niitä

vadelma /vˈadelma/ (n)
木苺
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas , joka tuottaa tavallisesti punaisia hedelmiä
木苺, ラズベリー
  vadelman hedelmä, kerrattu luumarja, jota usein marjaksi kutsutaan, myös ainesanana

vaellus /vˈaellus/ (n)
ハイキング
  usein vaikeakulkuisessa maastossa kävellen suoritettava reitin kiertäminen

vaeltajalurikki /vˈaeltˌajalurˌikːɪ/ (n)
ムラサキガシラジャコウインコ
  Etelä-Australiassa elävä papukaijalaji () tai sen yksilö

vagina /vˈaɡɪna/ (n)
膣
  emätin

vaha /vˈaha/ (n)
蝋, ワックス
  pitkäketjuisen karboksyylihapon tai pitkäketjuisen alkoholin esteri

vahanokka /vˈahanˌokːa/ (n)
オナガカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vahapalmuaratti /vˈahapˌalmuarˌatːɪ/ (n)
キミミインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vahingoittaa /vˈahɪŋŋˌoitːaː/ (v)
害する
  aiheuttaa vahinkoa jollekin

vahingollinen /vˈahɪŋŋˌollɪnen/ (adj)
有害
  haitallinen, haittaa tai vahinkoa aiheuttava

vahingonilo /vˈahɪŋŋˌonɪlo/ (n)
シャーデンフロイデ
  toiselle sattuneelle epäonnelle nauraminen

vahinko /vˈahɪŋko/ (n)
事故
  ilman pahaa tarkoitusta tehty teko
損傷
  tuleminen suunnittelematta raskaaksi

vahtia /vˈahtɪa/ (v)
見張る
  valvoa, tarkkailla, vartioida

vahva /vˈahva/ (adj)
強い
  voimakas

vahvistaa /vˈahvɪstaː/ (v)
強い
  tehdä vahvemmaksi, antaa voimaa
加強
  saattaa sopimus voimaan
確認
  osoittaa todeksi
  korostaa

vahvistin /vˈahvɪstɪn/ (n)
アンプ
  elektroniikan laite, jossa pienitehoinen signaali ohjaa suurempaa tehoa

vahvuus /vˈahvuːs/ (n)
我慢
  lujuus, kestävyys: fyysinen tai psyykkinen kyky kestää jotakin
力
  voimakkuus, väkevyys

vaieta /vˈaieta/ (v)
静かである
  lakata puhumasta, lopettaa puhuminen
沈黙
  olla vaiti, ääneti, puhumatta, olla hiljaa

vaihdelaatikko /vˈaihdelˌaːtɪkːo/ (n)
ギアボックス
  yhden kotelon sisään rakennettu vaihteisto

vaihdokas /vˈaihdokas/ (n)
取り替え子
  brittiläisessä, irlantilaisessa ja skandinaavisessa kansaperinteessä lapsi, jonka pahan olennon on uskottu vaihtaneen ihmislapsen tilalle

vaihe /vˈaihe/ (n)
段
  tehtävän, työn tai tapahtumasarjan osa
  kantoraketin osa, jossa on omat rakettimoottorinsa ja polttoainekuormansa, käytetyt vaiheet irrotetaan, kun polttoaine on käytetty
段階
  osa aaltoliikkeen aallonpituudesta tai kohta sen aikana
  kohta jaksollisessa signaalissa, vaihekulma
  taivaankappaleen valaistun osan näkyvyys ja sen kasvu tai pieneneminen

vaihtaa /vˈaihtaː/ (v)
kikaeru
  ottaa tai panna jonkin tilalle; korvata jokin toisella, esimerkiksi vanha esine uudella

vaihtaminen /vˈaihtamɪnen/ (n)
両替
  vaihdon tai vaihdoksen tekeminen
  vaihtokaupan tapahtuma

vaihteisto /vˈaihteisto/ (n)
トランスミッション
  vaihteita sisältävä kone, jonka avulla voidaan valita sisääntuloakselin ja ulostuloakselin välinen välityssuhde

vaihtelu /vˈaihtelu/ (n)
henka
  (yleiskieli) säännöllisesti tai sattumanvaraisesti ilmenevä joukko muutoksia

vaihto /vˈaihto/ (n)
スワップ
  vaihtaminen
両替
  vastavuoroinen, yleensä samanarvoisten nappuloiden lyönti

vaihto-oppilas /vˈaihtoˈopːɪlas/ (n)
交換学生
  lukion, ammattikorkeakoulun tai yliopiston oppilas, joka opiskelee ja käy koulua toisessa maassa

vaihtoehto /vˈaihtoˌehto/ (n)
選択肢
  asia, joka voidaan valita muiden vaihtoehtojen joukosta

vaihtoehtoinen /vˈaihtoˌehtoinen/ (adj)
代替
  sellainen, joka muodostaa vaihtoehdon

vaihtokauppa /vˈaihtokˌaupːa/ (n)
バーター
  kaupankäynti, jossa ei käytetä rahaa vaihdonvälineenä; tavaran tai palvelun vaihtaminen toiseen

vaihtoraha /vˈaihtorˌaha/ (n)
お釣り
  suuremmalla rahamäärällä tehdystä maksusuorituksesta takaisinsaatava raha

vaihtotase /vˈaihtotˌase/ (n)
経常勘定
  tase, joka kuvaa ulkomaisten taloustoimien, kuten tavaroiden ja palveluiden ulkomaankaupan, tuotannontekijäkorvausten ja tulonsiirtojen, vaikutusta kansantuloon ja kansantalouden säästämisen ja investointien väliseen tasapainoon

vaihtovirta /vˈaihtovˌirta/ (n)
交流
  suljetussa virtapiirissä kulkeva ajan funktiona suunnaltaan vaihteleva sähkövirta

vaikea /vˈaikea/ (adj)
難しい
  joka ei ole helppo suorittaa, mutta kuitenkin mahdollinen
辛い
  vakava
難い
  hankala (luonteesta)

vaikeus /vˈaikeus/ (n)
困苦
  jonkin ominaisuus, että se on vaikea

vaikeuttaa /vˈaikeutːaː/ (v)
複雑にする
  tehdä vaikeammaksi

vaikka /vˈaikːa/ (adv)
だけれども
  esimerkiksi

vaikutin /vˈaikutɪn/ (n)
動機
  motiivi

vaikuttaa /vˈaikutːaː/ (v)
影響
  aiheuttaa vaikutus tai muutos johonkin, muokata jotain asiaa, muuttaa jonkin etenemistä
効果
  ([alkaa] vaikuttaa) tehota
らしい
  olla jonkin oloinen, tuntua joltakin, antaa vaikutelma jostain

vaikutus /vˈaikutus/ (n)
影響
  syyn aiheuttama seuraus tai tulos

vaikutusvalta /vˈaikutˌusvalta/ (n)
影響力
  valta, kyky vaikuttaa johonkuhun tai johonkin

vaillinainen /vˈaillɪnˌainen/ (adj)
物足りない
  vajaa

vaimentaa /vˈaimentaː/ (v)
噛み殺す
  saattaa vaimenemaan, tehdä vaimeammaksi

vaimo /vˈaimo/ (n)
妻, 奥さん
  miehensä kanssa naimisissa oleva naispuolinen puoliso, aviovaimo

vain /vˈain/ (adv)
だけ, ばかり, ばっかり
  ainoastaan, yksinomaan, pelkästään

vaino /vˈaino/ (n)
迫害
  jonkin ihmisryhmän perusoikeuksien tahallinen epääminen ryhmän tai yhteisön ominaisuuksien vuoksi

vaippa /vˈaipːa/ (n)
おむつ
  jalkojen välissä pidettävä suoja, joka kerää virtsan ja ulosteen, kun niitä ei voi tehdä muualle

vaitelias /vˈaitelɪas/ (adj)
口が堅い
  vähän puhuva

vaivata /vˈaivata/ (v)
手数を掛ける
  aiheuttaa jollekin huolta tai vaivaa; askarruttaa mieltä, tuottaa päänvaivaa
練る
  alustaa taikinaa kääntelemällä jauhojen ja nesteen seosta, johon on lisätty rasvaa ja tarpeellisia mausteita, kunnes taikina tulee leipoutuvaksi eikä enää tartu käsiin; jauhoja lisätään tarpeen mukaan

vaivihkaa /vˈaivɪhkaː/ (adv)
気付く
  huomaamatta, salaa

vaja /vˈaja/ (n)
小屋
  usein asuintalon tontilla sijaitseva yksinkertainen ja yksikerroksinen pieni varastorakennus

vaje /vˈaje/ (n)
欠損
  tilanne, jossa jostakin on vajausta; se, että jokin jää vajaaksi jostakin; alijäämä

vakaa /vˈakaː/ (adj)
安定
  joka on tasapainossa; joka ei horju, tärise tai heilu, stabiili

vakaumus /vˈakaumus/ (n)
信念
  vakaa uskomus

vakaus /vˈakaus/ (n)
スタビリティー
  asioiden vakaa olotila, tasapainoisuus, pysyvyys, rauhallisuus

vakava /vˈakava/ (adj)
厳粛
  vaikea
真剣
  iloton, totinen
  syvällinen, tosissaan oleva tai otettava (pinnallisen vastakohtana)

vakavasti /vˈakavˌastɪ/ (adv)
まじ
  vakavalla tavalla

vakio /vˈakɪo/ (n)
定数
  arvoltaan muuttumaton suure

vakionopeudensäädin /vˈakɪˌonopˌeudensˌæːdɪn/ (n)
クルーズコントロール
  auton tekninen laite, jolla voidaan säätää auto kulkemaan tiettyä nopeutta kaasupoljinta painamatta

vakoilu /vˈakoilu/ (n)
スパイ行為
  vakoileminen; tiedon kerääminen salaa

vakooja /vˈakoːja/ (n)
スパイ
  henkilö, joka harjoittaa vakoilua; vakoilija

vakosametti /vˈakosamˌetːɪ/ (n)
コーデュロイ
  sametti, jonka nukkapinnassa on vakoja

vakuoli /vˈakuolɪ/ (n)
液胞
  kasvisolun soluelin, hajottavien reaktioiden tapahtumispaikka ja pigmenttien sijoituspaikka, joka pitää yllä kasvisolun sisäistä painetta osmoosin avulla, solunesterakkula

vakuus /vˈakuːs/ (n)
カタログ
  sopimuksen tai lainkohdan perusteella määräytyvä vastapuolelle koituvan vahingon varalle asetettava pantti

vakuutus /vˈakuːtus/ (n)
保険
  onnettomuuden tms. varalta tehtävä sopimus vahinkojen tasaamiseen erikoistuneen laitoksen kanssa siitä, että laitos riskin toteutuessa korvaa aiheutuneen vahingon

vakuutusyhtiö /vˈakuːtusˌyhtɪø/ (n)
保険会社
  vakuutustoimintaa harjoittava yhtiö

vala /vˈala/ (n)
誓い
  Jumalaan vedoten annettava määrämuotoinen vakuutus, pyhä sitoumus

valaa /vˈalaː/ (v)
鋳る
  kaataa nestemäinen metalli muottiin jähmettymään

valaanpyynti /vˈalaːmpˌyːntɪ/ (n)
捕鯨
  valaiden metsästämistä

valaista /vˈalaista/ (v)
照らす
  kohdistaa tai tuottaa valoa tilaan tai kohteeseen

valakka /vˈalakːa/ (n)
騸馬
  ruuna, leikattu eli kastroitu uroshevonen

valamiehistö /vˈalamˌiehɪstø/ (n)
陪審
  oikeusistuimen valamiesten ryhmä

valas /vˈalas/ (n)
鯨
  vedessä eläviä Cetacea-lahkon nisäkkäitä

vale /vˈale/ (n)
嘘
  valhe; tahallinen perätön väittämä; asia, jonka totuusarvo on tietoisesti esitetty virheellisesti

valeakaasia /vˈaleakˌaːsɪa/ (n)
針槐
  eräs valeakaasioihin kuuluva puulaji () tai sen yksilö

valehdella /vˈalehdella/ (v)
嘘を吐く
  esittää valhe; puhua jotakin, joka ei pidä paikkaansa; olla puheissaan tai eleissään epärehellinen, sepittää

valehtelija /vˈalehtˌelɪja/ (n)
嘘つき
  henkilö, joka valehtelee tai jonka on todettu valehdelleen

valheenpaljastin /vˈalheːmpˌaljastɪn/ (n)
ポリグラフ
  laite, joka mittaa muutoksia ihmisen fysiologiassa sen selvittämiseksi, valehteleeko hän

valikko /vˈalɪkːo/ (n)
メニュー
  käyttöliittymäelementti, jossa vaihtoehtoisia toimintoja esitetään luettelona

valikoida /vˈalɪkˌoida/ (v)
選ぶ
  valita vaihtoehtojen joukosta

valinta /vˈalɪnta/ (n)
選択
  yhden tai useamman ottaminen vaihtoehdoista

valintakoe /vˈalɪntˌakoe/ (n)
入学試験
  koe, jossa valitaan jotain; erityisesti koe, jossa valitaan oppilaitokseen opiskelijoita

valiokunta /vˈalɪokˌunta/ (n)
委員会
  kansanedustajista koostuva toimielin, joka valmistelee omaan erityisalueeseensa kuuluvia asioita eduskunnan päätöksentekoa varten

valistus /vˈalɪstus/ (n)
悟り
  valistamisen toteutus

valistusaika /vˈalɪstusˌaika/ (n)
啓蒙時代
  valistuksen aikakausi

valita /vˈalɪta/ (v)
選ぶ
  ottaa jokin vaihtoehdoista

valitseminen /vˈalɪtsˌemɪnen/ (n)
選択
  valinnan tai valintojen tekeminen

valittaa /vˈalɪtːaː/ (v)
とやかく言う
  ilmaista tyytymättömyys sanoin tai äännähdyksin
不具合
  ilmaista tyytymättömyys tuomioon tai päätökseen vaatimalla tapauksen uudelleenkäsittelyä tuomioistuimessa

valitus /vˈalɪtus/ (n)
不平
  valittaminen, hyväksymättömyyden ilmaiseminen

valkaista /vˈalkaista/ (v)
漂白する
  tehdä valkoiseksi

valkeahko /vˈalkeˌahko/ (adj)
白っぽい
  valkoista muistuttava, melkein valkoinen

valko-otsa-amatsoni /vˈalkoˈotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
コボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkoapila /vˈalkoˌapɪla/ (n)
白詰草
  valkokukkainen apiloiden sukuun kuuluva kasvi

valkoinen /vˈalkoinen/ (adj)
白, 白い
  valkea, sellainen, jonka väri on valkoinen, väriltään valkoinen

valkoinen aukko /vˈalkoinen ˈaukːo/ (n)
ホワイトホール
  hypoteettinen alue avaruudessa, joka olisi mustan aukon vastakohta; Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian sallima hypoteettinen alue aika-avaruudessa, joka on kuitenkin fysikaalisesti hyvin epätodennäköinen

valkoinen kääpiö /vˈalkoineŋ kˈæːpɪø/ (n)
白色矮星
  tiivis tähti, jonka koko on planeetan suuruusluokkaa ja massa tähden suuruusluokkaa; himmeä tähden jäänne

valkoinen tee /vˈalkoinen tˈeː/ (n)
しらちゃ, 白茶
  jommastakummasta edellisestä valmistettu juoma

valkoisuus /vˈalkoisuːs/ (n)
白さ
  se, että on valkoinen

valkokakadu /vˈalkokˌakadu/ (n)
タイハクオウム
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkokangas /vˈalkokˌaŋŋas/ (n)
スクリーン
  alkuaan tekstiilinen nyk. yl. helmiäispintainen varjostin, jolle heijastetaan projektorilla elokuva tms.

valkokulmamesikko /vˈalkokˌulmamesˌikːo/ (n)
ホオジロキバネミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkokulta /vˈalkokˌulta/ (n)
ホワイトゴールド
  kullan, platinan ja eräiden muiden metallien seos

valkokurkkurosella /vˈalkokˌurkːurosella/ (n)
ナナクサインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkoniskaluri /vˈalkonˌiskalˌurɪ/ (n)
シロエリズグロインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkopäämerikotka /vˈalkopˌæːmerɪkˌotka/ (n)
白頭鷲
  pääasiassa Pohjois-Amerikan mantereella elävä päiväpetolintu, () tai sen yksilö

valkorinta-aratti /vˈalkorˌintaˈaratːɪ/ (n)
ムナジロウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkoroska /vˈalkorˌoska/ (n)
プアホワイト
  kouluttamaton, matalaan yhteiskuntaluokkaan kuuluva valkoihoinen, jolla on heikko elintaso

valkosiipimaluri /vˈalkosˌiːpɪmˌalurɪ/ (n)
ハジロオーストラリアムシクイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkosilmämesikko /vˈalkosˌilmæmesˌikːo/ (n)
メジロキバネミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkosipuli /vˈalkosˌipulɪ/ (n)
ニンニク, 大蒜, 蒜
  voimakkaan tuoksuinen ja makuinen sipulilaji (), jonka sipulia käytetään yleisesti ruuan valmistuksessa mausteena

valkovatsa-aratti /vˈalkovˌatsaˈaratːɪ/ (n)
シロハラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkovenäjä /vˈalkovˌenæjæ/ (n)
ベラルーシ語
  valkovenäjän kieli (kielitunnus: be), lähinnä Valko-Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli, jota kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

valkovenäjänkielinen /vˈalkovˌenæjˌæŋkielɪnen/ (adj)
ベラルーシの
  (kielitiede) valkovenäjän kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.
  sellainen, joka on valkovenäjäksi esitetty tai tapahtuva, valkovenäjän kielellä oleva.

valkovenäläinen /vˈalkovˌenælˌæinen/ (adj)
ベラルーシ人
  Valko-Venäjältä peräisin oleva tai Valko-Venäjään liittyvä

valkovenäläinen /vˈalkovˌenælˌæinen/ (n)
ベラルーシ人
  Valko-Venäjän kansalainen

valkoviini /vˈalkovˌiːnɪ/ (n)
白ワイン, 白葡萄酒
  väriltään vaalea viini

vallabi /vˈallabɪ/ (n)
ワラビー
  eräät pienikokoiset kengurut

vallankaappaus /vˈallaŋkˌaːpːaus/ (n)
クーデター
  valtionjohdon syrjäyttäminen väkivalloin tai pakolla, tavallisimmin sotilaallisesti

vallankumouksellinen /vˈallaŋkumˌouksellɪnen/ (adj)
革命家
  vallankumousta tavoitteleva, vallankumoukseen pyrkivä, vallankumous-

vallankumouksellinen /vˈallaŋkumˌouksellɪnen/ (n)
革命家
  vallankumousta tavoitteleva, siihen pyrkivä henkilö

vallankumous /vˈallaŋkumous/ (n)
改革
  sen hetkisen hallitsijan, hallinnon tai yhteiskuntarakenteen syrjäytys

vallata /vˈallata/ (v)
占める
  ottaa haltuunsa asevoimin
不法占拠する
  ottaa haltuunsa omavaltaisesti tai luvatta

vallihauta /vˈallɪhˌauta/ (n)
堀
  vanhoja linnoituksia ympäröinyt kaivanto, jonka tarkoituksena oli yhdessä vallin kanssa muodostaa suojaava este hyökkääjille

vallita /vˈallɪta/ (v)
支配
  olla hallitseva

vallitseva /vˈallɪtsˌeva/ (adj)
支配的
  dominantti

valloni /vˈallonɪ/ (n)
ワロン語
  romaaninen kieli (kielilyhenne: wa), jota puhutaan lähinnä Valloniassa eteläisessä Belgiassa

valmennus /vˈalmennus/ (n)
コーチング
  valmentaminen

valmentaa /vˈalmentaː/ (v)
準備する
  harjoittaa tai ohjata jotakuta tai joitakuita tavoitteellisesti

valmentaja /vˈalmentˌaja/ (n)
トレーナー
  urheilijan tai urheilujoukkueen kouluttaja

valmentautua /vˈalmentˌautua/ (v)
備える
  harjoitella; valmistautua johonkin tehtävään tai ammattiin

valmis /vˈalmɪs/ (adj)
出来上がり
  loppuun asti tehty, käytettävissä oleva
  varustautunut, varautunut johonkin

valmistaa /vˈalmɪstaː/ (v)
準備する
  tehdä, laatia johonkin tarkoitukseen; laittaa ruokaa tai juomaa
製造
  tehdä tuotteita

valmistaja /vˈalmɪstˌaja/ (n)
メーカー
  jokin, joka valmistaa jotakin

valmistevero /vˈalmɪstˌevero/ (n)
消費税
  määrätyn tuotteen valmistajalta, tuottajalta tai maahantuojalta perittävä vero

valmistua /vˈalmɪstˌua/ (v)
明るい
  tulla valmiiksi
卒業
  saada tutkinto suoritettua loppuun

valmistus /vˈalmɪstus/ (n)
でっちあげる
  valmistamiseen varattu paikka

valo /vˈalo/ (n)
光
  elektromagneettista säteilyä sellaisella aallonpituudella, johon silmän tappi- ja sauvasolut reagoivat tuottamalla näköaistimuksen; joukko fotoneja

valodiodi /vˈalodˌiodɪ/ (n)
フォトダイオード
  valolle herkkä signaalidiodi, joka pimeässä toimii tavallisen diodin tapaan, mutta valon vaikutuksesta johtaa myös estosuuntaisena

valoisa /vˈaloisa/ (adj)
明るい
  sellainen, jossa on yleensä paljon valoa

valokuva /vˈalokˌuva/ (n)
写真
  kameralla otettu liikkumaton kuva jostakin kohteesta

valokuvaaja /vˈalokuvˌaːja/ (n)
写真家, 写真師
  henkilö joka ottaa valokuvia, erit. ammatikseen

valokuvata /vˈalokˌuvata/ (v)
写真を撮る
  ottaa yksi tai useampi valokuva

valokuvaus /vˈalokuvaus/ (n)
写真術
  valokuvan otto, kuvan tekeminen kuvattavasta kohteesta kameraa eli valokuvauskojetta käyttäen

valon nopeus /vˈalon nˈopeus/ (n)
光速
  valon kulkunopeus jossakin väliaineessa; poikkeaa tavallisesti valonnopeudesta, joka on fysikaalinen vakio, eli toisin sanoen valon nopeus on hitaampi kuin valonnopeus kun valo ei kulje täydellisessä tyhjiössä

valonlähde /vˈalonlˌæhde/ (n)
光源
  paikka tai kappale, josta valo on peräisin

valonnopeus /vˈalonnopeus/ (n)
光速
  fysikaalinen vakio, jota merkitään kirjaimella c (lat. celeritas, "nopeus"); sen arvo on 299 792 458 m/s eli noin 1 079 252 849 km/h, ja tämä vastaa valon kulkunopeutta täydellisessä tyhjiössä ja on samalla suurin tunnettu nopeus

valosaaste /vˈalosˌaːste/ (n)
光害
  erityisesti yhdyskuntainfrastruktuuriin olennaisesti kuuluvien katuvalojen synnyttämä valon heijastuma maanpinnasta kohti avaruutta, mikä heikentää tähtien näkyvyyttä tähtitaivaalla, sillä tähtien valovoimakkuus on alhainen ja tähtien valo peittyy katuvalojen heijastuman alle

valosähköinen ilmiö /vˈalosˌæhkøinen ˈilmɪø/ (n)
光電効果
  sähkömagneettisen säteilyn, kuten näkyvän valon tai röntgensäteilyn, kyky irrottaa elektroneja pinnoista

valottaa /vˈalotːaː/ (v)
露光させる
  alistaa valoon reagoiva materiaali, erityisesti kameran filmi, valolle

valovirta /vˈalovˌirta/ (n)
光束
  valonlähteen kokonaisuudessaan säteilevän näkyvän valon määrää kuvaava suure (tunnussymboli:Φ)

valovoima /vˈalovˌoima/ (n)
光度
  (fysiikka) perussuure (tunnus Iv), joka kuvaa pistemäisen valon lähteen lähettämän valon määrää avaruuskulmaa kohti

valovuosi /vˈalovˌuosɪ/ (n)
光年
  tähtitieteessä käytetty pituuden yksikkö, joka vastaa valon vuodessa kulkemaa matkaa

valssi /vˈalssɪ/ (n)
ワルツ
  itävaltalaisperäinen kolmijakoinen paritanssi

valta /vˈalta/ (n)
権力
  kyky tai oikeus saada aikaan haluttuja sosiaalisia seurauksia

valtaistuin /vˈaltaistwɪn/ (n)
王座, 玉座
  monarkin virallinen tuoli, jota käytetään seremoniallisissa tilanteissa

valtakunta /vˈaltakˌunta/ (n)
王国
  valtiosta erityisesti monarkian yhteydessä ja eräissä historiallisissa merkityksissä käytetty nimitys, valtioon kuuluvat maa-alueet

valtameri /vˈaltamˌerɪ/ (n)
大洋, 海洋
  maapallon suurimmista meristä käytettävä nimitys

valtatie /vˈaltatie/ (n)
公路
  maaliikenteen väylä, joka yhdistää keskeiset seutukunnat toisiinsa
  (kuvaannollinen) muu kuin autoliikenteelle tarkoitettu väylä, joilla on paljon liikennettä

valtava /vˈaltava/ (adj)
巨大
  hyvin suuri, mahtava, massiivinen, kolossaalinen

valtikka /vˈaltɪkːa/ (n)
王笏
  hallitsijan, tyypillisesti kuninkaan käyttämä valtaa symboloiva koristeellinen sauva

valtimo /vˈaltɪmo/ (n)
動脈
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämestä poispäin

valtio /vˈaltɪo/ (n)
国家
  valtarakenne, joka käyttää oikeutta tietyllä alueellaan ja jolla on suvereniteetti

valtiollinen /vˈaltɪˌollɪnen/ (adj)
政府
  valtioon liittyvä, valtiolle ominainen

valtiomies /vˈaltɪomies/ (n)
政治家
  taitava ja huomattava valtiollinen johtomies

valtioneuvosto /vˈaltɪonˌeuvosto/ (n)
政府
  valtion hallintoelin, Suomessa pääministeri ja muut ministerit, hallitus; myös valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostama päätöksentekoelin

valtionpäämies /vˈaltɪˌompæːmies/ (n)
元首
  valtiollisessa protokollassa korkeimman aseman haltija; mahdollisesti valtion johtaja tai symbolinen keulakuva

valtiosääntö /vˈaltɪosˌæːntø/ (n)
憲法
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisia suhteita koskeva keskeisin normisto

valtti /vˈaltːɪ/ (n)
切り札
  eräissä korttipeleissä muita arvokkaammaksi määrätty maa

valttikortti /vˈaltːɪkˌortːɪ/ (n)
切り札
  eräissä korttipeleissä muita arvokkaammaksi määrätyn maan kortti

valtuusto /vˈaltuːsto/ (n)
協議会
  valtuutettujen henkilöiden muodostama elin, esim. kunnanvaltuusto

valuma-alue /vˈalumaˈalue/ (n)
流域
  maa-alue, jolta sadevesi ja sulamisvesi luonnostaan kulkeutuu yhteen ja samaan vesistöön

valurauta /vˈalurˌauta/ (n)
鋳鉄
  rautaseos, joka sisältää hiiltä enemmän kuin teräs

valuutanvaihto /vˈaluːtˌanvaihto/ (n)
外国為替
  valuutan vaihto toiseksi vaihtosuhteella, jota kutsutaan valuuttakurssiksi

valuutta /vˈaluːtːa/ (n)
通貨
  valtion raha ja rahayksikkö

valuuttakurssi /vˈaluːtːakˌurssɪ/ (n)
為替レート
  valuutanvaihdossa käytettävä vaihtosuhde, joka voidaan ilmoittaa molemmin päin

valvoa /vˈalvoa/ (v)
抑止
  tarkkailla, jonkin tapahtumista

valvoja /vˈalvoja/ (n)
スーパーバイザー
  Henkilö, joka valvoo, että asiat menevät hyvin.

valvonta /vˈalvonta/ (n)
監督
  tarkailu tai silmälläpito

vamma /vˈamma/ (n)
ハンデ
  jokin synnynnäinen tai pysyvä ruumiillisen tai henkisen kyvyn vajavaisuus tai puute
傷害
  loukkaantumisessa tai tapaturmassa saatu haava, venähdys, murtuma tai muu trauma

vammaisuus /vˈammaisuːs/ (n)
無力化
  invaliditeetti, ihmisen fyysinen tai henkinen toiminnanrajoite

vammauttaa /vˈammautːaː/ (v)
不具にする
  aiheuttaa vamma

vamppi /vˈampːɪ/ (n)
妖女
  viettelijätär, miestennielijä

vampyyri /vˈampyːrɪ/ (n)
吸血鬼, ヴァンパイア
  ihmismäinen taruolento, joka juo ihmisen verta

vanadiini /vˈanadˌiːnɪ/ (n)
バナジウム
  eräs alkuaine, pehmeä, hopeanhohtoinen siirtymämetalli

vanavesi /vˈanavˌesɪ/ (n)
航跡
  vedessä liikkuvan aluksen peräänsä jättämä pyörre ja sitä seuraava vana

vandaali /vˈandaːlɪ/ (n)
破壊者
  ilkityön tekijä
ヴァンダル族
  germaaneihin kuuluneen heimon edustaja 400–500-luvuilla

vandalismi /vˈandalˌismɪ/ (n)
ヴァンダリズム
  ilkivallan harjoittaminen, tahallinen sotkeminen

vaneri /vˈanerɪ/ (n)
ベニヤ板
  vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta yhteen liimaamalla valmistettu levymäinen puutuote

vangita /vˈaŋŋɪta/ (v)
刑務所
  ottaa vangiksi

vanha /vˈanha/ (adj)
古い, ふるい
  korkeaikäinen, kauan elänyt, iältään suuri
古い
  pitkään olemassa tai käytössä ollut

vanhahtava /vˈanhahtˌava/ (adj)
初期
  sellainen, joka on vanhanpuoleinen, vanhaan vivahtava, vanhahko

vanhainkoti /vˈanhaiŋkˌotɪ/ (n)
ようろういん, 養老院
  palvelulaitos, joka tarjoaa hoitopalvelua sellaisille vanhuksille, jotka eivät selviydy kotona tai palvelutalossa

vanhanaikainen /vˈanhanˌaikainen/ (adj)
古臭い
  sellainen, joka kuuluu entisaikaan, entisajalle ominainen

vanhapiika /vˈanhapˌiːka/ (n)
オールドミス, 売れ残り
  lapsuuden kodissa tai yksin asuva ikääntynyt nainen, joka ei ole ikinä ollut naimisissa

vanhemmat /vˈanhemmat/ (n)
両親
  henkilön isä ja äiti

vanhempi /vˈanhempɪ/ (n)
両親, 父母
  jonkun isä tai äiti

vanhentua /vˈanhentˌua/ (v)
年を取る
  tulla vanh(emm)aksi

vanhin /vˈanhɪn/ (n)
長老
  kunnioitusta nauttiva iäkäs henkilö, jonkinlaisen yhteisön johtaja

vanhoillinen /vˈanhoillɪnen/ (adj)
コンサーバティブ
  vanhakantainen, konservatiivinen

vanhuudenhöperyys /vˈanhuːdˌenhøperyːs/ (n)
耄碌
  seniliteetti, lievähkö dementia

vanhuus /vˈanhuːs/ (n)
晩年
  iäkkyys, korkeaikäisyys, elämän loppupuoli

vanilja /vˈanɪlja/ (n)
バニラ
  vaniljaorkidea ja sen siemenkodasta kuivaamalla valmistettava mauste ja hajuste

vanilliini /vˈanɪllˌiːnɪ/ (n)
バニリン
  guajakolista ja ligniinistä prosessoitu valmiste

vankeus /vˈaŋkeus/ (n)
徒刑
  vangittuna oleminen, tila, jossa vapaus on rajoitettu

vanki /vˈaŋkɪ/ (n)
とりこ
  rikoksen vuoksi vapausrangaistusta vankilassa suorittava henkilö

vankila /vˈaŋkɪla/ (n)
刑務所
  suljettu laitos, jossa säilytetään rikoksista epäiltyjä tutkintavankeja, vankeusrangaistukseen tuomittuja tai sakon muuntorangaistusta suorittavia vankeja

vankiselli /vˈaŋkɪsˌellɪ/ (n)
細胞
  yhdelle tai yleensä korkeintaan muutamalle vangille tarkoitettu vankilan asuinhuone

vankkuri /vˈaŋkːurɪ/ (n)
荷馬車
  yl. eläimen vetämät nelipyöräiset vaunut

vannas /vˈannas/ (n)
刃先
  kyntöauran terän yleensä kiilamainen kärkiosa, joka leikkaa maan vaakasuunnassa

vannoa /vˈannoa/ (v)
契る
  luvata Jumalan nimeen jotain tai että jokin asia tulee tapahtumaan

vanukas /vˈanukas/ (n)
プディング
  yleensä jälkiruokana nautittava maitopohjainen ruokalaji

vapa /vˈapa/ (n)
竿
  kelastamisessa tai onkimisessa käytettävän välineen varsi, johon kela on kiinnitetty ja jota pitkin siima kulkee

vapaa /vˈapaː/ (adj)
自由な
  sellainen, joka ei riipu tai ole kiinni (fyysisesti tai kuvaannollisesti); jota ei ole kahlittu, rajallinen tai rajoitettu

vapaa-aika /vˈapaːˈaika/ (n)
ひま
  se osa vuorokaudesta, jota ei käytetä työntekoon

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (adj)
任意の
  sellainen, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (n)
ボランティア
  henkilö, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaakauppa /vˈapaːkˌaupːa/ (n)
自由貿易
  kansainvälinen kauppa siten että rajoitukset, kuten tullit ja tuontirajoitukset puuttuvat kahden tai useamman valtion välillä

vapaamatkustaja /vˈapaːmˌatkustˌaja/ (n)
食客
  henkilö, joka hyötyy kaikille tarjottavasta julkisesta palvelusta, mutta ei maksa sen käytöstä eli ei osallistu kustannusten kattamiseen

vapaapäivä /vˈapaːpˌæivæ/ (n)
休み
  päivä, jolloin ei tehdä ansiotyötä; työpäivän vastakohta

vapaus /vˈapaus/ (n)
自由
  se asiain tila, jossa joku tai jokin on vapaa

vapausaste /vˈapausˌaste/ (n)
自由度
  systeemiin liittyviä parametreja, jotka voivat vaihdella toisistaan riippumatta, tai tällaisten parametrien lukumäärä

vapaustaistelija /vˈapaustˌaistelˌija/ (n)
自由戦士
  henkilö, joka toimii aktiivisesti vapauden puolesta tavalla tai toisella

vapauttaa /vˈapautːaː/ (v)
逃す
  päästää vapaaksi jostakin paikasta jonne on suljettu
解放
  valloittaa alue takaisin miehitysjoukoilta
  tehdä vapaaksi tai vapaammaksi, poistaa rajoituksia

vapautus /vˈapautus/ (n)
解放
  vapauttaminen

varaani /vˈaraːnɪ/ (n)
オオトカゲ
  -heimon ja erityisesti -suvun lisko. Varaaneja elää Aasiassa, Afrikassa ja Australiassa

varakas /vˈarakas/ (adj)
裕福
  sellainen, jolla on suhteellisen paljon varoja, varoissaan oleva

varakreivi /vˈarakrˌeivɪ/ (n)
子爵
  aatelisarvo, paronin yläpuolella, mutta kreivin ja jaarlin alapuolella

varakuningas /vˈarakunˌiŋŋas/ (n)
バイスロイ
  maata kuninkaan edustajana hallitseva henkilö

varallisuus /vˈarallɪsuːs/ (n)
富
  omaisuuden rahallinen arvo

varanto /vˈaranto/ (n)
引当金
  resurssien lähde

varaosa /vˈaraˌosa/ (n)
スペアパーツ
  laitteen rikkoontuneen osan korvaajaksi varalla pidetty tai hankittu osa

varapresidentti /vˈaraprˌesɪdˌentːɪ/ (n)
ヴァイスプレジデント
  henkilö, joka toimii presidentin sijaisena presidentin ollessa estyneenä

vararengas /vˈararˌeŋŋas/ (n)
スペアタイヤ
  auton kyydissä oleva rengas; ajoneuvon ylimääräinen rengas puhkeamisen varalle

varas /vˈaras/ (n)
泥棒
  henkilö, joka varastaa, ottaa luvatta jotakin itselleen kuulumatonta

varaslähtö /vˈaraslˌæhtø/ (n)
フライング
  lähtö ennen lähtömerkkiä

varastaa /vˈarastaː/ (v)
盗む
  ottaa luvatta omaisuutta, joka ei kuulu itselle

varastettu /vˈarastˌetːu/ (adj)
盗まれた
  luvatta, salaa, laittomasti otettu

varasto /vˈarasto/ (n)
倉庫
  varastorakennus

varastoida /vˈarastˌoida/ (v)
蓄える
  laittaa varastoon, pitää varastossa

varastointi /vˈarastˌointɪ/ (n)
保管
  se, että varastoidaan
  se, että pidetään varastossa

varattu /vˈaratːu/ (adj)
撮る
  jonkun kanssa seurusteleva tai avioliitossa oleva

varaus /vˈaraus/ (n)
予約
  etukäteen tilattu tai varattu oikeus johonkin
電荷
  sähkövaraus

varhainen /vˈarhainen/ (adj)
早い
  aikainen

varianssi /vˈarɪˌanssɪ/ (n)
分散
  hajontaluku, joka ilmoittaa miten suuria keskimäärin ovat neliöidyt poikkeamat odotusarvosta; keskihajonta korotettuna toiseen potenssiin

varikko /vˈarɪkːo/ (n)
倉庫
  sotamateriaalin varastoalue

varis /vˈarɪs/ (n)
烏
  edellisiin kuuluva laji () tai sen yksilö

varjagi /vˈarjaɡɪ/ (n)
ヴァリャーグ
  pääasiassa nyk. Ruotsista peräisin olleita itään matkanneita viikinkejä

varjo /vˈarjo/ (n)
影
  läpinäkymättömän kappaleen estämän valon taakse jäävä pimeämpi alue

varkaus /vˈarkaus/ (n)
盗み, 窃盗
  toisen omaisuuden ottaminen luvatta

varma /vˈarma/ (adj)
一定
  jonka tapahtuminen tai toteutuminen on hyvin todennäköistä

varmaan /vˈarmaːn/ (adv)
確かに
  luultavasti

varmasti /vˈarmastɪ/ (adv)
確かに
  ilman että siitä olisi epävarmuutta

varmistaa /vˈarmɪstaː/ (v)
確かめる
  tehdä varmaksi, ei jättää sattuman varaan

varmuus /vˈarmuːs/ (n)
確信, 確証
  vakaa tieto jonkin asian tapahtumisesta

varmuuskopio /vˈarmuːskˌopɪo/ (n)
バックアップ
  tietokoneen massamuistin tiedoista otettu kopio häviämisen tai tuhoutumisen varalta

varoa /vˈaroa/ (v)
注意
  suojata t. suojella itseään jnk aiheuttamilta vaaroilta

varoittaa /vˈaroitːaː/ (v)
言い聞かせる
  tiedottaa jkta jstk vaarallisesta

varoitus /vˈaroitus/ (n)
警告
  sopimattomasta toiminnasta annettu huomautus

varomattomuus /vˈaromˌatːomuːs/ (n)
不注意
  se, että on varomaton

varovainen /vˈarovˌainen/ (adj)
思慮深い
  joka ottaa toimiessaan vaarat huomioon

varpaankynsi /vˈarpaːŋkˌynsɪ/ (n)
爪
  varpaan kynsi

varpunen /vˈarpunen/ (n)
雀, すずめ
  varpunen eli kotivarpunen () on paikkalintu, joka on yleinen suuressa osassa Eurooppaa ja Aasiaa. Kotivarpunen liikkuu parvina. Varpuset ovat 15 cm:n mittaisia, päältä ruskean pitkittäisviiruisia, vatsapuolelta harmaita. Koiraalla on musta kurkku.

varras /vˈarras/ (n)
串
  keppi, riuku t. metallipuikko johon ruoka laitetaan grillaamista tai paahtamista varten

varrastaa /vˈarrastaː/ (v)
串に刺す
  keihästää, asettaa vartaaseen

varsa /vˈarsa/ (n)
子馬
  yleensä keskenkasvuinen, nuori hevonen, myös aikuisesta hevosesta voidaan puhua isänsä tai emänsä varsana; myös muiden hevosensukuisten jälkeläinen

varsi /vˈarsɪ/ (n)
茎
  kasvin osa, joka kannattelee lehtiä ja kukkia

varsijousi /vˈarsɪjˌousɪ/ (n)
クロスボウ
  tukilla ja yleensä jonkinlaisella laukaisukoneistolla täydennetty viritettävä jousiase

varsinainen /vˈarsɪnˌainen/ (adj)
厳密
  pääasiallinen, tarkoitettu, haluttu

varsta /vˈarsta/ (n)
唐棹
  työkalu, jolla puitaessa lyödään maassa olevaa viljaa jyvien irrottamiseksi

vartalo /vˈartalo/ (n)
胴体
  nisäkkäillä ruumis eli keho, mihin pää ja raajat kiinnittyvät
語幹
  ihmisen keho (etenkin esteettisesti tai eroottisesti viehättävänä)

vartija /vˈartɪja/ (n)
警備員
  henkilö, joka vartioi tiettyä paikkaa; työntekijä, joka suojelee omaisuutta tai henkilön koskemattomuutta

varttaa /vˈartːaː/ (v)
接ぐ
  puutarhanhoidossa siirtää varsi

varuskunta /vˈaruskˌunta/ (n)
駐屯地
  pysyvästi sijoitettu puolustusvoimien yksikkö ja sen käyttämät tilat

varusmies /vˈarusmies/ (n)
徴兵する
  asevelvollisena palveleva sotilas

varusmiespalvelus /vˈarusmˌiespalvelus/ (n)
兵役
  asevelvollisille määrätty palvelus asevoimissa

varvas /vˈarvas/ (n)
足の指, 指
  jalassa jalkapöydän jatkeena olevat viisi nivelikästä uloketta

varvasastuja /vˈarvasˌastuja/ (n)
趾行動物
  nisäkäs joka astuu vain varpaillaan

vasa /vˈasa/ (n)
子鹿
  poron, peuran tai hirven jälkeläinen

vasalli /vˈasallɪ/ (n)
家臣
  keskiajan Euroopassa läänityksen haltija, joka oli voimakkaamman lääninherran alainen

vasama /vˈasama/ (n)
タイル
  etenkin varsijousen tylppä, nuijamainen ammus, jota käytettiin turkis- ja pienriistan metsästyksessä, nykyisin maastoharjoittelussa

vasara /vˈasara/ (n)
金槌, ハンマー
  työkalu, jolla voidaan esim. lyödä nauloja puuhun

vasaraluu /vˈasaraluː/ (n)
槌骨
  yksi kuuloelimeen kuuluvista kuuloluista

vasektomia /vˈasektˌomɪa/ (n)
パイプカット
  miehen sterilisaatioleikkaus jossa siemenjohtimet katkaistaan

vaseliini /vˈaselˌiːnɪ/ (n)
ワセリン
  maaöljyn jalostuksessa sivutuotteena saatava pitkäketjuisista hiilivedyistä koostuva rasva, jota käytetään monipuolisesti voiteluun sekä lääketeollisuudessa ja kosmetiikassa

vasemmisto /vˈasemmˌisto/ (n)
左翼
  nimitys, jota käytetään politiikassa oikeisto-vasemmisto-akselin vasemmassa päässä olevista ryhmistä

vasemmistolainen /vˈasemmˌistolˌainen/ (adj)
左派
  vasemmistoon tai sen aatteeseen kuuluva tai siihen liittyvä

vasen /vˈasen/ (adj)
左
  ei oikea; joka sijaitsee määräsuunnasta samalla puolella kuin katsojan sydän yleensä on vartalon keskiviivaan nähden, vasemmanpuoleinen

vasenkätinen /vˈaseŋkˌætɪnen/ (adj)
左利き
  sellainen, joka käyttää ensisijaisesti vasenta kättään

vasenkätinen /vˈaseŋkˌætɪnen/ (n)
ぎっちょ
  henkilö, joka käyttää ensisijaisesti vasenta kättään

vasikanliha /vˈasɪkˌanlɪha/ (n)
仔牛肉
  nuoren naudan liha

vasikka /vˈasɪkːa/ (n)
子牛
  nautaeläimen poikanen

vaskipuhallin /vˈaskɪpuhˌallɪn/ (n)
赤銅色
  nimitys niille useimmiten metallisille puhallinsoittimille, joissa ääni syntyy kuppimaista suukappaletta vasten jännitettyjen huulten värinän saattaessa soittimen sisäisen ilmapatsaan värähtelemään

vasoa /vˈasoa/ (v)
甘える
  synnyttää vasa, poikia

vasta /vˈasta/ (adv)
さっき
  juuri nyt, hetki sitten, vastikään

vastaaja /vˈastaːja/ (n)
被告
  riita- ja hallintoasioissa kantajan oikeuteen haastama osapuoli; rikosasioissa myös syytetty
留守番電話
  puhelinvastaaja

vastaan /vˈastaːn/ (adv)
反して
  takaisin, vastavuoroisesti

vastaanottaja /vˈastaːnˌotːaja/ (n)
受取人
  se joka ottaa vastaan

vastahakoinen /vˈastahakˌoinen/ (adj)
嫌
  jatkuvasti eri mieltä oleva, tottelematon tai torjuva

vastakkainen /vˈastakːˌainen/ (adj)
あべこべ
  jotakin vastaan suuntautuva
  kahdesta vaihtoehdosta tai ääripäästä toinen

vastakohta /vˈastakˌohta/ (n)
あべこべ
  johonkin nähden päinvastaista tarkoittava asia tai merkitykseltään vastakkainen sana

vastakohtaisuus /vˈastakˌohtaisuːs/ (n)
反対
  (filosofia, ym.) eroavaisuuksia korostava vallitseva ristiriita olioiden keskinäisessä suhteessa; käänteisyys

vastakulttuuri /vˈastakˌultːuːrɪ/ (n)
カウンターカルチャー
  valtavirran kulttuurille vastakkainen liike

vastalause /vˈastalˌause/ (n)
プロテスト
  protesti

vastamyrkky /vˈastamˌyrkːy/ (n)
解毒剤
  aine, joka tekee myrkyn tehottomaksi

vastapäinen /vˈastapˌæinen/ (adj)
反対
  vastapäätä sijaitseva

vastapäiväinen /vˈastapˌæivæinen/ (adj)
反時計回り
  vastapäivään tapahtuva

vastapäivään /vˈastapˌæivæːn/ (adv)
反時計回り
  (kiertävästä liikkeestä) kellon kiertoa vastaan; mm. yläkautta vasemmalle

vastapäätä /vˈastapˌæːtæ/ (adv)
あべこべ
  jonkin etupuolella jonkin toisella puolella

vastarinta /vˈastarˌinta/ (n)
抵抗
  vastustus

vastasyntynyt /vˈastasˌyntynyt/ (n)
新生児
  lapsi, joka on syntynyt juuri

vastata /vˈastata/ (v)
答える
  antaa vastaus (kysymykseen tai kommenttiin vuoropuhelussa)
合う
  olla jnk kaltainen, täyttää sama mitta

vastaus /vˈastaus/ (n)
答え, 返事
  esitettyyn kysymykseen löydetty ratkaisu, selitys tai muu kannanotto

vastavaikutus /vˈastavˌaikutus/ (n)
反動
  ärsykkeen tai ulkoisen tekijän aikaansaama tapahtuma, reaktio

vastavakoilu /vˈastavakˌoilu/ (n)
防諜
  toiminta vakoilua vastaan

vastaväri /vˈastavˌærɪ/ (n)
余色
  Värit, jotka toisiinsa sekotettuina synnyttävät harmaan tai ruskean (tai mustan tai valkoisen) värin, ovat toistensa vastavärejä.

vastine /vˈastɪne/ (n)
等価物
  sanan tai käsitteen kielellinen vastaavuus

vastoinkäyminen /vˈastoiŋkˌæymɪnen/ (n)
逆境
  jotakin hankaloittava asia; vaikeus

vastus /vˈastus/ (n)
抵抗器
  resistori, sähkövirran kulkua vastustava resistiivinen komponentti
抵抗力
  resistanssi; elektroniikassa suure, jonka yksikkö on ohmi

vastustaa /vˈastustaː/ (v)
反抗する
  suhtautua torjuvasti
抵抗
  tehdä vastarintaa
反抗
  ominaisuuksillaan estää tai vaikeuttaa
  olla kyllin vahva kestämään

vastuu /vˈastuː/ (n)
責任
  se, että jonkun täytyy vastata jostakin, ottaa jonkin asian toteutumisesta syy niskoilleen

vastuullisuus /vˈastuːllɪsuːs/ (n)
責任
  asemaan perustuva velvoittavuus vastuullisena toimimiseen

vastuuton /vˈastuːton/ (adj)
無責任
  ei vastuullinen

vati /vˈatɪ/ (n)
ボール
  matala, avoin astia

vatja /vˈatja/ (n)
投票
  kielitunnus vot, uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli, jota puhuvat vatjalaiset

vatsa /vˈatsa/ (n)
腹
  ihmisen vartalon etumus rinnan alapuolelta nivusiin, maha

vatsanpalvonta /vˈatsampˌalvonta/ (n)
健啖
  (raamatullinen) mässäily (syntinä)

vatsaontelo /vˈatsaˌontelo/ (n)
お腹
  pallean ja lantion etuaukeaman väliin sijoittuva ruumiin ontelo, jossa sijaitsevat lukuiset sisäelimet joihin sisältyvät myös suolet

vatsatanssi /vˈatsatˌanssɪ/ (n)
ベリーダンス
  itämainen tanssi, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä eri kulttuurien yhteisvaikutteissa pitkän ajan kuluessa kehittynyt esittävä soolotanssityyli

vauhti /vˈauhtɪ/ (n)
速い
  nopeus, nopea liikkuminen
割合
  valmistautuminen

vauhtipyörä /vˈauhtɪpˌyøræ/ (n)
フライホイール
  akseliin kiinnitetty raskas pyörä, johon energia varastoituu pyörimisliikkeen muodossa

vauhtiraita /vˈauhtɪrˌaita/ (n)
点
  ulosteesta alushousuihin tai vessanpönttöön syntynyt raita

vaunu /vˈaunu/ (n)
客車
  hevosen vetämä kuljetusväline, erityisesti sellainen, jossa on umpinainen matkustamo tai tavaratila

vaunut /vˈaunut/ (n)
馬車
  (historia) yhden tai useamman hevosen vetämä kaksi- tai nelipyöräinen kulkunevo

vaurio /vˈaurɪo/ (n)
損傷
  vahinko, joka aiheutuu esineelle tai asialle

vaurioittaa /vˈaurɪˌoitːaː/ (v)
傷付ける
  aiheuttaa vaurio

vaurioitua /vˈaurɪˌoitua/ (v)
損失
  tulla vaurioituneeksi

vauva /vˈauva/ (n)
赤ちゃん
  alle vuoden ikäinen lapsi

vedenalainen /vˈedenalˌainen/ (adj)
水中の
  sellainen, joka on veden alla, tai tapahtuu veden alla

vedenjakaja /vˈedenjˌakaja/ (n)
分水界
  kahden tai useamman vesistöalueen raja-alue, mistä vedet virtaavat eri suuntiin

vedota /vˈedota/ (v)
訴える
  esittää vetoomus; ottaa jokin asia esiin esim. itseään puolustaakseen.

vegaani /vˈeɡaːnɪ/ (n)
ビーガン
  ihminen, joka ei kuluta mitään eläinperäistä missään muodossa

vegaaninen /vˈeɡaːnɪnen/ (adj)
ビーガン
  veganismiin liittyvä

veganismi /vˈeɡanˌismɪ/ (n)
ヴィーガニズム
  ideologia ja elämäntapa, jossa kieltäydytään pitämästä eläimiä hyödykkeinä eikä käytetä eläinperäisiä tuotteita missään muodossa

vegetaristi /vˈeɡetarˌistɪ/ (n)
ベジタリアン
  henkilö, joka ei syö lihaa; joka noudattaa vegetarismia

vehnä /vˈehnæ/ (n)
小麦
  leipävehnä, vehnien sukuun kuuluva viljalaji (Triticum aestivum)

vehnäjauho /vˈehnæjˌauho/ (n)
小麦粉
  vehnästä valmistettu jauho, jota käytetään paljon leivonnassa ja ruoanlaitossa

vehnäolut /vˈehnæolut/ (n)
白人
  olut, jonka valmistukseen käytetyista maltaista suuri osa on vehnää

veistos /vˈeistos/ (n)
彫刻
  veistämisen lopputulos

veitsi /vˈeitsɪ/ (n)
ナイフ
  kattaukseen kuuluva ruoan leikkaamiseen ja levitteiden levittämiseen tarkoitettu ruokailuväline, myös keittiötyökalu

vekseli /vˈekselɪ/ (n)
変動
  määrämuotoinen, kaikesta aineellisesta velkaperusteesta ja vastasuorituksesta riippumaton maksusitoumus

veksillologia /vˈeksɪllˌoloɡˌia/ (n)
旗章学
  lippuja tutkiva tiede, lipputiede

vektori /vˈektorɪ/ (n)
ベクトル
  suure, jolla on tietty suuruus ja tietty suunta; vektoriavaruuden alkio

velaari /vˈelaːrɪ/ (n)
軟口蓋音
  äänne, jota äännettäessä kieli koskettaa kitalaen pehmeää takaosaa

velallinen /vˈelallɪnen/ (n)
借方
  se, joka on lainannut jklta rahaa, se, joka on velkaa jklle

velho /vˈelho/ (n)
魔法使い
  noita, henkilö, jonka sanotaan hallitsevan yliluonnollisia taikavoimia

veli /vˈelɪ/ (n)
兄, 弟
  miespuolinen sisarus

velipuoli /vˈelɪpˌuolɪ/ (n)
義兄弟
  miespuolinen sukulainen, jonka kanssa jompikumpi vanhemmista (joko isä tai äiti) on yhteinen

veljenpoika /vˈeljempˌoika/ (n)
甥
  veljen poika

veljentytär /vˈeljentytær/ (n)
姪
  veljen tytär

veljeys /vˈeljeys/ (n)
兄弟の間柄
  se, että on veli; veljien välinen suhde

velka /vˈelka/ (n)
借金
  velkasuhteessa velallisen velvoite, joka tarkoittaa tietyn suorituksen toimittamista velkojalle ja suorituksen täyttämättä jättämisestä aiheutuvaa oikeudellista vastuuta

velkoja /vˈelkoja/ (n)
債権者
  se, joka on lainannut jollekulle rahaa; se, jolle joku on velkaa

velli /vˈellɪ/ (n)
粥
  puuroa muistuttava ruoka, rakenteeltaan puuroa löysempää

veloittaa /vˈeloitːaː/ (v)
借方に記入する
  periä maksu tuotteesta tai palvelusta

velvollisuus /vˈelvollɪsuːs/ (n)
義務
  ympäristöltä tuleva pakko jonkin tekemiseen tai tekemättä jättämiseen oikeudellisesti tai moraalisesti

vene /vˈene/ (n)
ボート
  vedessä kulkeva kulkuneuvo, yleensä selvästi pienempi kuin laiva

venetsia /vˈenetsˌia/ (n)
ベネト語
  (kielitiede) venetsian kieli, Pohjois-Italiassa puhuttava romaaninen kieli, (kielitunnus: vec)

venetsialainen /vˈenetsˌialˌainen/ (adj)
ベネチアの
  Venetsiasta peräisin oleva

venetsialainen /vˈenetsˌialˌainen/ (n)
ベネチアの
  Venetsian asukas

venezuelalainen /vˈenetsˌuelalˌainen/ (n)
ベネズエラ人
  pysyvästi Venezuelassa asuva henkilö

venezuelanaratti /vˈenetsˌuelˌanarˌatːɪ/ (n)
アカミミウロコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

venttiili /vˈentːɪːlɪ/ (n)
バルブ
  nesteiden tai kaasujen virtauksen avaamista tai sulkemista ohjaava tekninen laite

venyttää /vˈenytːæː/ (v)
伸ばす
  tehdä jokin pidemmäksi vetämällä sen vastakkaisista päistä

venyä /vˈenyæ/ (n)
伸びる
  pidentyä vetävän voiman vaikutuksesta

venäjä /vˈenæjæ/ (n)
ロシア語
  venäjän kieli (kielitunnus: ru), Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (adj)
ロシア, ロシア人
  Venäjältä peräisin oleva tai Venäjään liittyvä
  etnisiin venäläisiin liittyvä

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (n)
ロシア人
  pysyvästi Venäjällä asuva henkilö

venäläinen ruletti /vˈenælˌæinen rˈuletːɪ/ (n)
ロシアンルーレット
  uhkapeli, jossa laitetaan patruuna revolverin rumpuun ja pyöräytetään sitä, jonka jälkeen piippu suunnataan omaa päätä kohti ja vedetään liipaisimesta

veranta /vˈeranta/ (n)
ベランダ
  oleskeluun tarkoitettu ja ympäristöön auki oleva tyypillisesti suurikokoinen kuisti, johon sisältyy katos ja sen lukuisia tukipylväitä

verbi /vˈerbɪ/ (n)
動詞#Japani, 動詞
  sanaluokka, johon kuuluvat sanat merkitsevät toimintaa tai tilaa

verenpaine /vˈerempˌaine/ (n)
血圧
  verisuonistossa esiintyvä nesteen paine

verenpainemittari /vˈerempˌainemˌitːarɪ/ (n)
血圧計
  laite, jolla mitataan verenpainetta

verenpainetauti /vˈerempˌainetˌautɪ/ (n)
高血圧
  pysyvästi koholla oleva verenpaine, mikä aiheuttaa terveyshaittoja ajan kuluessa

verenpisara /vˈerempˌisara/ (n)
フクシャ
  (yleisesti) mikä tahansa verenpisaroiden sukuun () kuuluva horsmakasvi

verenpurkauma /vˈerempˌurkauma/ (n)
血腫
  tylpän vamman aiheuttama sisäinen verenvuoto. Vamma-alueelle syntyy verihyytymä ja ihon läpi nähdään mustelma, joka vaihtaa väriään tummanpunaisesta sinertävään ja kellertävään.

verensiirto /vˈerensˌiːrto/ (n)
輸血
  toiselta ihmiseltä otetun veren siirto tarvitsijan elimistöön

verensokeri /vˈerensˌokerɪ/ (n)
血糖
  veren glukoosipitoisuus, jonka taso ilmoitetaan millimooleina litrassa (mmol/l)

verenvuototauti /vˈerenvˌuototˌautɪ/ (n)
血友病
  perinnöllinen sairaus, jossa veren hyytyminen on häiriintynyt jonkin hyytymistekijän puutteesta johtuen

verhiö /vˈerhɪø/ (n)
萼
  kukan verholehtien kokonaisuus

verho /vˈerho/ (n)
カーテン
  ikkunan eteen laitettava kangas, joka peittää ikkunan; ikkunaverho

verholehti /vˈerholˌehtɪ/ (n)
萼片
  jokin verhiön muodostavista kukkalehdistä

veri /vˈerɪ/ (n)
血, 血液
  nestemäinen kudos, joka kuljettaa happea ja ravinteita kehoon ja kuonaa pois kehosta

verihiutale /vˈerɪhˌiutale/ (n)
血小板
  veressä esiintyviä kappaleita, jotka osallistuvat veren hyytymiseen

verikoe /vˈerɪkˌoe/ (n)
血液検査
  kemiallinen, biokemiallinen, hematologinen tai molekyylibiologinen testi, joka tehdään tutkittavan verestä ja jolla useimmiten yritetään saada tietoa veren koostumuksesta ja siten terveydestä

verikosto /vˈerɪkˌosto/ (n)
フェーデ
  kahden suvun välistä ikuista vihaa sovittamattomaksi katsotusta asiasta; murhatuksi tuleminen vältetään väistämällä eli muuttamalla pois alueelta

verilöyly /vˈerɪlˌøyly/ (n)
修羅
  tapahtuma, jossa surmataan joukko ihmisiä poikkeuksellisen julmasti tai raa’asti

verimakkara /vˈerɪmˌakːara/ (n)
ブラックプディング
  makkara, jonka ainesosana on käytetty verta. Kuoreen pakatussa seokseksessa on yl. runsaasti viljaa, mausteina sipulia, suolaa ja muita valmistajan valitsemia mausteita. Täyte sisältää rasvaa ja joskus myös makkararaaka-aineeksi soveltuvia lihan osia.

verinen /vˈerɪnen/ (adj)
流血の
  verta sisältävä; sellainen, jossa on näkyvästi verta; veren tahrima

veriplasma /vˈerɪplˌasma/ (n)
血漿
  veren nestemäinen osa ilman verisoluja

veriryhmä /vˈerɪrˌyhmæ/ (n)
血液型
  veren punasolujen ominaisuuksiin ja veriplasman vasta-aineisiin perustuva verityyppien ryhmittely

verisukulaisuus /vˈerɪsˌukulˌaisuːs/ (n)
血族
  sukulaisuus, jossa osapuolet ovat suhteellisen läheisti sukua yhteisten esivanhempien kautta vastakohtana sukulaisuudelle avioliiton tai adoption kautta

verisuoni /vˈerɪsˌuonɪ/ (n)
血管
  elimistön kanava, jossa veri kulkee; jakautuvat valtimoihin ja laskimoihin

veritulppa /vˈerɪtˌulpːa/ (n)
血栓
  verisuonen tukkiva verihyytymä tai muu virtauksen este

verka /vˈerka/ (n)
布
  sarkaa ohkaisempi hieno vanutettu villakangas

verkko /vˈerkːo/ (n)
網
  langasta, myös rautalangasta, tai köydestä punottu kudos
インターネット
  kalastusvälineenä käytetty narusta tehty verkko, kalaverkko
  rakenne- tai organisaatiotyyppi, joka koostuu solmuista ja niiden välisistä yhteyksistä
  jonkin fyysisesti tai loogisesti verkon muodostava rakennelma, sähköverkko, tietoverkko
  verkko eli graafi koostuu pisteistä eli solmuista ja näitä mahdollisesti yhdistävistä

verkkokalvo /vˈerkːokˌalvo/ (n)
網膜
  silmän valoa aistiva osa silmän takaosassa

verkkokauppa /vˈerkːokˌaupːa/ (n)
eコマース
  tietoverkossa, erityisesti Internetissä tehtävä kaupankäynti

verkkomaha /vˈerkːomˌaha/ (n)
ハチノス
  yksi märehtijöiden neljästä mahasta

verkkopallo /vˈerkːopˌallo/ (n)
ネットボール
  pääasiassa naisten pelaama koripalloa muistuttava pallopeli, joka on suosittu Australiassa ja Uudessa-Seelannissa sekä muissa Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluvissa maissa

verkkoselain /vˈerkːoselain/ (n)
ウェブブラウザ
  Internetin selaamiseen käytettävä selain

verkkosilmä /vˈerkːosˌilmæ/ (n)
複眼
  niveljalkaisten eliöiden silmä, joka koostuu kymmenistä tai jopa tuhansista osasilmistä, ommatideista

verkkosivusto /vˈerkːosɪvˌusto/ (n)
ウェブサイト
  Internetissä saatavilla oleva yksittäinen kokonaisuus, joka identifioidaan uniikilla URL:lla; verkkosivujen joukko

verkkoteoria /vˈerkːotˌeorˌia/ (n)
グラフ理論
  kohteiden välisten suhteiden esittämiseen käytettävien matemaattisten mallien eli verkkojen tutkimiseen suuntautunut matematiikan osa-alue

verkosto /vˈerkosto/ (n)
人脈
  solmukohdat ja niiden väliset yhdyssiteet; useista verkoista muodostuva kokonaisuus

vermutti /vˈermutːɪ/ (n)
ベルモット
  yrteillä maustettu väkevä viini

vernissa /vˈernɪssa/ (n)
ニス
  pellavaöljystä valmistettu lakka, jolla luodaan suojaava kalvo puupinnalle

vero /vˈero/ (n)
税金, 税
  valtion, kunnan tai muun sellaisen yhteisön, jolla on lain suoma oikeus kantaa veroja, perimä osuus tuloista tai omaisuudesta; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulo

verokanta /vˈerokˌanta/ (n)
税率
  veron laskennassa käytettävä yksikkö; sovelletaan veroprosenttia käyttäen

veronmaksaja /vˈeronmˌaksaja/ (n)
納税者
  henkilö, joka maksaa veroa

veroparatiisi /vˈeropˌaratˌiːsɪ/ (n)
タックスヘイブン
  itsehallinnollinen alue, jossa on matala tai olematon veroaste; tällaisella hallintoalueella tietyt verot ovat matalia tai niitä ei ole lainkaan; tällaisia alueita yritykset ja varakkaat yksityishenkilöt pyrkivät hyödyntämään heihin kohdistuvan verorasituksen alentamiseksi

verotus /vˈerotus/ (n)
課税
  verojen keruu, verojen periminen; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulojen kerääminen

verrata /vˈerrata/ (v)
比較する
  etsiä useasta asiasta niiden välisiä eroavaisuuksia ja yhtäläisyyksiä

versaali /vˈersaːlɪ/ (n)
大文字
  ”isot kirjaimet”, ”pölkkykirjoitus”, suuraakkonen

verstas /vˈerstas/ (n)
アトリエ
  metallin tai puun työstöön tarkoitettu tila

vertailu /vˈertailu/ (n)
対比
  toimenpide kahden tai useamman asian vertaamiseksi toisiinsa

vertaisarviointi /vˈertaisˌarvɪˌointɪ/ (n)
査読
  tieteellisen julkaisemisen tapa, jossa julkaisuun lähetetyt artikkelit arvioi sekä julkaisun toimitus että sen valitsemat ulkopuoliset asiantuntijat

vertaus /vˈertaus/ (n)
シミレ
  rinnastamalla tiettyä käsitettä merkitykseltään samantapaiseen ilmaisuun tätä käsitettä havainnollistava kielellinen ilmaus

vertauskertomus /vˈertauskˌertomus/ (n)
寓話
  vertauskuvallinen kertomus, paraabeli

vertauskuvallinen /vˈertauskuvˌallɪnen/ (adj)
比喩
  sellainen, joka sisältää vertauksia, vertauskuvaksi tarkoitettu, vertauksellinen, allegorinen, symbolinen

veräjä /vˈeræjæ/ (n)
売上げ
  se osa aidasta tai aitauksesta, jonka voi avata; aitauksen portti

vesakko /vˈesakːo/ (n)
萌芽更新
  vesojen muodostama kasvusto

vesi /vˈesɪ/ (n)
水, みず
  kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista muodostuva yhdiste (H₂O), vedyn palamistulos, huoneenlämmössä kirkas, hajuton ja mauton neste

vesihana /vˈesɪhˌana/ (n)
蛇口
  yleensä vesijohtoon liitetty hana, veden virtausta säätelevä venttiili

vesihiihto /vˈesɪhˌiːhto/ (n)
水上スキー
  urheilumuoto, jossa hiihtäjät liikkuvat pitkin vedenpintaa erikoisvalmisteisilla vesisuksilla yleensä moottoriveneen vetämänä

vesihöyry /vˈesɪhˌøyry/ (n)
水蒸気
  kaasuksi höyrystynyt vesi

vesijohto /vˈesɪjˌohto/ (n)
水道
  putki tai letku, jota pitkin talousvesi kulkee, usein osa vesijohtoverkostoa

vesijohtovesi /vˈesɪjˌohtovˌesɪ/ (n)
水道水
  talousvesi, joka johdetaan rakennukseen vesijohtoverkoston kautta; kraanavesi, hanavesi

vesikalvo /vˈesɪkˌalvo/ (n)
羊膜
  sisin sikiökalvo

vesikello /vˈesɪkˌello/ (n)
水時計
  kello, jossa tippuva vesi mittaa aikaa; kello, jonka koneisto toimii veden tippumisen voimalla

vesikko /vˈesɪkːo/ (n)
ミンク
  eräs uhanalainen ja Suomesta tiettävästi kadonnut näätäeläin (Mustela lutreola)

vesikrassi /vˈesɪkrˌassɪ/ (n)
オランダガラシ
  kaalin ja sinapin sukuinen salaatti- ja maustekasvi (Nasturtium officinalis)

vesileima /vˈesɪlˌeima/ (n)
透かし
  paperiin valmistusvaiheessa painettu valoa vasten näkyvä kuvio

vesilisko /vˈesɪlˌisko/ (n)
イモリ, 井守
  yleinen Salamandridae-heimon pyrstösammakkolaji ()

vesimeloni /vˈesɪmˌelonɪ/ (n)
スイカ, 西瓜
  arbuusi, mehevähedelmäinen viljelyskasvi (Citrullus lanatus), vihanneshedelmä ja sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja. Vesimelonin siemenet ovat jakautuneet tasaisesti koko hedelmälihaan toisin kuin melonilla

vesimittari /vˈesɪmˌitːarɪ/ (n)
水道メーター
  vedenkulutusmittari

vesimuodostuma /vˈesɪmˌuodostˌuma/ (n)
水域
  maanpinnan painanteeseen kerääntyneen veden muodostama, selvästi erottuva kokonaisuus, kuten meri, laguuni, järvi, lampi, joki, puro, pohjavesimuodostuma tms.

vesimyyrä /vˈesɪmˌyːræ/ (n)
ミズハタネズミ
  Keski- ja Pohjois-Euroopassa esiintyvä jyrsijälaji (Arvicola amphibius)

vesinokkaeläin /vˈesɪnˌokːaelæin/ (n)
鴨嘴
  Australian mantereella ja Tasmaniassa esiintyvä räpyläjalkainen, ankannokkainen muniva nisäkäs (Ornithorhynchus anatinus)

vesipuhveli /vˈesɪpˌuhvelɪ/ (n)
水牛
  suurikokoinen nautaeläin (Bubalus bubalis tai Bubalus arnee)

vesiputous /vˈesɪputous/ (n)
滝, 瀑布#Japani
  kohta jossa joen vesi putoaa vapaasti alaspäin jyrkänteeltä tai syöksyy uomaansa pitkin alas jyrkässä kulmassa

vesipääsky /vˈesɪpˌæːsky/ (n)
アカエリヒレアシシギ
  pieni kurppien heimoon kuuluva kahlaajalintu

vesirokko /vˈesɪrˌokːo/ (n)
水痘
  herkästi tarttuva, herpesviruksiin kuuluvan Varicella zoster -viruksen aiheuttama sairaus

vesisulka /vˈesɪsˌulka/ (n)
ミルフィーユ
  mikä tahansa vesisulkien sukuun () kuuluva esikkokasvien laji tai sellaisen yksilö

vesitie /vˈesɪtie/ (n)
水路
  kulkemiseen ja kuljetukseen käytettävä luonnon järjestämä kulkutie vesialueella

vesitiivis /vˈesɪtˌiːvɪs/ (adj)
防水
  vedenpitävä; vedenkestävä; tila tai alue, joka on niin tiivis, ettei vettä pääse sinne

vesitorni /vˈesɪtˌornɪ/ (n)
給水塔
  torni ja siihen sijoitettu ylävesisäiliö, josta saadaan painovoiman avulla paineistettua vettä vesijohtoverkkoon

vesitykki /vˈesɪtˌykːɪ/ (n)
放水砲
  laite joka suihkuttaa vettä suurella paineella

vesivaaka /vˈesɪvˌaːka/ (n)
水準器
  pinnan kaltevuuden tutkimiseen, erityisesti pysty- tai vaakasuoruuden määrittämiseen, käytettävä mittalaite

vesiviljely /vˈesɪvˌiljely/ (n)
水栽培
  (puutarha) hydroponiikka, kasvien viljeleminen ravinneliuoksessa maan sijasta

vesiväri /vˈesɪvˌærɪ/ (n)
水彩画
  vesiliukoinen tai erittäin hienojakoisena veteen tai vesiliuokseen lietetty väriaine; akvarelliväri

vesivärimaalaus /vˈesɪvˌærɪmˌaːlaus/ (n)
水彩絵の具
  vesiliukoisia värejä käyttäen tehty maalaus

vessa /vˈessa/ (n)
お手洗い
  ulostamista ja virtsaamista ja tavallisesti samalla henkilökohtaista siistiytymistä varten tehty tila

vesuri /vˈesurɪ/ (n)
鉈
  pitkäteräinen työkalu pienpuuston raivaamiseen ja oksien karsimiseen

vetelys /vˈetelys/ (n)
怠け者
  laiskimus, laiska henkilö

veteraani /vˈeterˌaːnɪ/ (n)
ベテラン
  vanha tai täysinpalvellut sotilas

veto /vˈeto/ (n)
賭
  sopimus siitä, että kahdesta ihmisestä tai useammasta yksi maksaa muille, jos arvaa jonkin lopputuloksen väärin

veto-oikeus /vˈetoˈoikeus/ (n)
拒否権
  oikeus estää jonkin päätöksen voimaantulo

vetoauto /vˈetoˌauto/ (n)
牽引式飛行機
  perävaunun vetämiseen käytettävä auto

vetokaappi /vˈetokˌaːpːɪ/ (n)
焼き増し
  laboratorioissa käytettävä ilmastoitu kaappi

vetolaatikko /vˈetolˌaːtɪkːo/ (n)
引き出し
  huonekaluun, kalusteeseen tai muuhun rakenteeseen sijoitettu yleensä etupaneelissa näkyvästä kädensijasta tai vetimestä vetämällä osittain tai kokonaan esiin tuleva tavallisesti yläpuolelta avoin säilytyslaatikko

vetota /vˈetota/ (v)
拒否権を発動する
  käyttää veto-oikeutta

veturi /vˈeturɪ/ (n)
機関車
  rautateillä junaa vetävä moottoroitu laite

veturinkuljettaja /vˈeturˌiŋkuljˌetːaja/ (n)
機関士
  työkseen veturia ajavan henkilön ammattinimike; veturimies

vety /vˈety/ (n)
水素
  kevyin epämetallinen alkuaine, kemiallinen merkki H

vetyperoksidi /vˈetyperˌoksɪdɪ/ (n)
過酸化水素
  nestemäinen, valkaisuun ja desinfioimiseen käytettävä vedyn ja hapen yhdiste, H₂O₂

vetypommi /vˈetypˌommɪ/ (n)
水爆
  fuusioreaktioon perustuva pommi, missä käytetään räjähdysvoimana keveiden atomiytimien yhtyessä korkeassa lämpötilassa vapautuvaa energiaa

vetäytyä /vˈetæytˌyæ/ (v)
後退
  siirtyä syrjään, luopua pelistä tai pelitilanteesta; mennä kuoreensa; mennä talviunille tms.

vetää /vˈetæː/ (v)
引く
  liikuttaa itseään kohti tai mukanaan, kuljettaa perässään; repiä päistä pidemmäksi tai auki
巻く
  käydä ilmavirta, tuulla sisään rakennuksen raoista

vibraattori /vˈibraːtːˌorɪ/ (n)
バイブ
  värisevä laite
  värinällä varustettu hieromasauva

vibrafoni /vˈibrafˌonɪ/ (n)
ビブラフォン
  ksylofonia muistuttava lyömäsoitin, jossa on metalliset kielet ja tyypillisen huojuvan äänen aiheuttava moottori

video /vˈideo/ (n)
ビデオ
  teknologia, jossa sähköisiä signaaleja käsitellään niin, että niistä saadaan liikkuvia kuvia

videokamera /vˈideˌokamˌera/ (n)
ビデオカメラ
  kamera, joka tallentaa liikkuvaa kuvaa ja ääntä elektronisesti

videopeli /vˈideˌopelɪ/ (n)
コンピュータゲーム
  pelikonsolilla pelattava elektroninen peli

viedä /vˈiedæ/ (v)
運ぶ
  siirtää joku taikka jokin johonkin, kuljettaa ajoneuvolla
導く
  saattaa johonkin olotilaan
到達する
  johdattaa tanssissa
輸出する
  riistää

viemäri /vˈiemærɪ/ (n)
下水道
  putki tai muu reitti jäteveden pois johtamista vasten

vienti /vˈientɪ/ (n)
輸出
  tavaroiden ja palveluiden vientikaupan toteutus, ulkomaille myynti

vieraanvarainen /vˈieraːnvarˌainen/ (adj)
もてなしのよい
  joka ottaa mielellään vieraita vastaan ja/tai suhtautuu heihin ystävällisesti ja huomaavaisen anteliaasti

vieraanvaraisuus /vˈieraːnvarˌaisuːs/ (n)
厚情
  se, että on vieraanvarainen

vierailija /vˈierailˌija/ (n)
houmonkyaku
  henkilö, joka vierailee jossakin

vierailla /vˈierailla/ (v)
訪れる
  käydä jossakin

vierailu /vˈierailu/ (n)
訪問
  jonkun käynti jossakin kutsuttuna tai muusta aloitteesta vierailijana

vieras /vˈieras/ (adj)
見慣れる
  ennestään tuntematon

vieras /vˈieras/ (n)
客, お客さん
  henkilö, joka kyläilee tai vierailee jossakin, vierailija

vierashuone /vˈierashˌuone/ (n)
客室
  kodin huone, jossa vieraat voivat yöpyä

viereinen /vˈiereinen/ (adj)
隣接
  vieressä oleva, naapuri-

viesti /vˈiestɪ/ (n)
伝言
  sanoma, kirjallinen tai suullinen asian tiedottaminen toiselle
リレー
  yksilöurheilulajien suoritustapa, jossa joukkueen jäsenet suorittavat omilla peräkkäisillä vuoroillaan tietyn urheilusuorituksen

viestintä /vˈiestɪntæ/ (n)
コミュニケーション
  sanomien välittäminen, merkitysten tuottaminen ja yhteisen ymmärryksen rakentaminen

vietellä /vˈietellæ/ (v)
誘惑する
  saada joku tekemään jotakin katumusta aiheuttavaa tai moitittavaa
唆す
  saada joku tekemään jotakin seksuaalista kanssaan

vietnam /vˈietnam/ (n)
ベトナム語
  pääasiassa Vietnamissa puhuttava kieli (kielilyhenne: vi)

vietnamilainen /vˈietnamɪlˌainen/ (n)
ベトナム人
  pysyvästi Vietnamissa asuva henkilö

viettely /vˈietːely/ (n)
誘惑
  houkuttelemista seksuaaliseen toimintaan

viettää /vˈietːæː/ (v)
過ごす, 越す
  kuluttaa [aikaa]

viha /vˈiha/ (n)
憎悪
  jkt tai jtak kohtaan tunnettu voimakas vastenmielisyyden tunne tai suuttumus

vihainen /vˈihainen/ (adj)
怒る
  vihaa tunteva, kiukkuinen

vihamielinen /vˈihamˌielɪnen/ (adj)
敵
  vastustava, syrjivä asenne jotakuta kohtaan

vihamielisyys /vˈihamˌielɪsyːs/ (n)
敵対
  se, että on vihamielinen; vihamielinen suhtautuminen

vihannes /vˈihannes/ (n)
野菜, 青物
  mehevä kasvi, jonka lehtiä, juuria, vartta tai kukkia käytetään ravinnoksi tuoreena tai kypsennettynä

vihanpito /vˈihampˌito/ (n)
揉事
  voimakas epäsopu ihmisten tai ihmisryhmien välillä

vihapuhe /vˈihapˌuhe/ (n)
ヘイトスピーチ
  vihantäyteinen puhe tai palaute, jossa selvästi ilmaistaan vihaa yllyttäen vihaan jotakuta tai joitakuita kohtaan; henkilölle tai organisaatiolle tunnekuohun vallassa annettu aggressiivinen palaute; loukkaava tai alatyylinen arvostelu

viharikos /vˈiharɪkos/ (n)
ヘイトクライム
  rikos, joka tehdään vähemmistöryhmään kuuluvaa kohtaan tähän ryhmään kuulumisen vuoksi

vihata /vˈihata/ (v)
憎む, 嫌う
  tuntea vihaa jkta kohtaan

viheltää /vˈiheltæː/ (v)
口笛を吹く
  päästää korkea ääni, esimerkiksi pilliin puhaltamalla
  tuottaa huulilla korkeaa ääntä

viheraratti /vˈiherarˌatːɪ/ (n)
テリハメキシコインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viheriö /vˈiherˌiø/ (n)
病弱
  golfradan reikää ympäröivä alue, jolla on erityisen hyvin hoidetty nurmi

viherkaijanen /vˈiherkˌaijanen/ (n)
ソロモンケラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherlurikki /vˈiherlurˌikːɪ/ (n)
ヒトツボシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihernokkakaija /vˈihernˌokːakˌaija/ (n)
ササハインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherraitakaija /vˈiherrˌaitakˌaija/ (n)
マダラガシラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherriippukaija /vˈiherrˌiːpːukˌaija/ (n)
コハナサトウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihersiipiara /vˈihersˌiːpɪˌara/ (n)
ベニコンゴウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihervahanokka /vˈihervˌahanˌokːa/ (n)
ヒガシキバラカエデチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihervarpunen /vˈihervˌarpunen/ (n)
マヒワ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherviirikaija /vˈihervˌiːrɪkˌaija/ (n)
ミドリウチワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihje /vˈihje/ (n)
ヒント
  neuvo, jonka on tarkoitus edistää esimerkiksi tehtävän suorittamista tai auttaa vedonlyönnissä

vihkiminen /vˈihkɪmɪnen/ (n)
インストール
  virkaan asettaminen

vihkisormus /vˈihkɪsˌormus/ (n)
結婚指輪
  avioliiton symbolina käytettävä sormus, jota miehet ja naiset kantavat vasemman käden nimettömässä; Suomessa on tapana, että naiset asettavat vihkisormuksen kihlasormuksen rinnalle

vihko /vˈihko/ (n)
ノート
  paperiarkeista tehty pehmeäkantinen nidos

vihollinen /vˈihollɪnen/ (n)
敵
  osapuoli, joka pyrkii tuhoamaan toisen

vihreä /vˈihreæ/ (adj)
緑, 緑の
  väriltään vihreä
緑, 緑色
  luonnon arvoja ja ympäristöä varjeleva

vihreä /vˈihreæ/ (n)
緑, 緑色
  vihreä väri

vihreä tee /vˈihreæ tˈeː/ (n)
緑茶
  teepensaan lehtiä, jotka ovat hapettuneet vain vähäisesti

vihurirokko /vˈihurɪrˌokːo/ (n)
風疹
  viruksen aiheuttama kuumetauti, joka on herkästi tarttuva ja aiheuttaa punaläiskäistä ihottumaa

vihvilä /vˈihvɪlæ/ (n)
イグサ
  jokin vihviläkasvien heimoon kuuluvan suvun () yleensä monivuotisista kasveista

viidakko /vˈiːdakːo/ (n)
密林, ジャングル
  trooppinen sademetsä

viidakkolintuhaukka /vˈiːdakːolˌintuhˌaukːa/ (n)
ワキアカハイタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viidakkoveitsi /vˈiːdakːovˌeitsɪ/ (n)
マチェテ
  vesuria muistuttava työkalu jota käytetään sokeriruo'on katkomiseen ja kasvillisuuden leikkaamiseen

viidennes /vˈiːdennes/ (n)
中一
  yksi viidesosa

viides kolonna /vˈiːdes kˈolonna/ (n)
第5列
  ryhmä, joka toimii valtiota tai organisaatiota vastaan sen sisäpuolelta

viihde /vˈiːhde/ (n)
エンタメ
  yleisnimi kevyelle ajanvietteelle, tapahtumille, esityksille tai toiminnoille, joiden tarkoitus on tuottaa huvia tai mielihyvää yksittäiselle ihmiselle tai suuremmalle yleisölle

viihdyttäjä /vˈiːhdytːˌæjæ/ (n)
エンターテイナー
  henkilö, joka viihdyttää

viihdyttää /vˈiːhdytːæː/ (v)
もてなす
  saada viihtymään

viihtyä /vˈiːhtyæ/ (v)
享受する
  tuntea olonsa viihtyisäksi

viikate /vˈiːkate/ (n)
大鎌
  maataloustyökalu, jolla niitetään esimerkiksi heinää ja viljaa

viikatemies /vˈiːkatemies/ (n)
死神
  kuoleman eräs henkilöitymä

viikatteenvarsi /vˈiːkatːˌeːnvarsɪ/ (n)
柄
  viikatteen runko-osa, jonka päähän terä on kiinnitetty poikittaissuuntaisesti

viikinki /vˈiːkɪŋkɪ/ (n)
ヴァイキング
  noin 800–1000-luvuilla viikinkeihin kuulunut henkilö

viikko /vˈiːkːo/ (n)
週間, 一週間, 週
  seitsemän päivän jakso

viikkolehti /vˈiːkːolˌehtɪ/ (n)
週刊雑誌
  kerran viikossa ilmestyvä sanomalehti

viikoittain /vˈiːkoitːain/ (adv)
毎週
  joka viikko

viikoittainen /vˈiːkoitːˌainen/ (adj)
毎週
  joka viikko tapahtuva

viikonloppu /vˈiːkonlˌopːu/ (n)
週末, 土日
  viikonvaihde, viikon viimeiset päivät eli lauantai ja sunnuntai, joskus myös perjantai (lyh. vkl)

viikonpäivä /vˈiːkompˌæivæ/ (n)
曜日
  nimetty päivä viikosta, joita on seitsemän kappaletta

viikset /vˈiːkset/ (n)
口ひげ
  ylähuulessa nenän ja suun välissä sijaitseva karvoitus, huuliparta

viiksilaulumesikko /vˈiːksɪlˌaulumesˌikːo/ (n)
キホオコバシミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viiksilurikki /vˈiːksɪlurˌikːɪ/ (n)
ヤマムスメインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viikuna /vˈiːkuna/ (n)
イチジク
  sen hedelmä, jota syödään varsinkin kuivattuna

viikunakaija /vˈiːkunakˌaija/ (n)
イチジクインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viila /vˈiːla/ (n)
鑢
  erilaisten materiaalien työstöön käytettävä tiheäänhammastettu, tankomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

viilata /vˈiːlata/ (v)
やすりを掛ける
  tasoittaa pintaa viilaa apuna käyttäen

viileä /vˈiːleæ/ (adj)
涼しい
  lämpötilaltaan verrattain alhainen
  kylmähermoinen, rauhallinen

viime /vˈiːme/ (adj)
前
  edellinen, edeltävä, äskeinen

viime hetken uutiset /vˈiːme hˈetken ˈuːtɪset/ (n)
速報
  tuoreimmat uutiset, parhaillaan tapahtuvasta tai äskettäin tapahtuneesta kertova uutinen

viime tingassa /vˈiːme tˈiŋŋassa/ (adv)
ぎりぎり
  viime hetkellä, juuri ennen kuin aika loppuu

viimein /vˈiːmein/ (adv)
やっと
  odotuksen jälkeen, lopulta

viimeinen /vˈiːmeinen/ (adj)
最後
  sellainen, jonka jälkeen ei tule enää yhtään

viimeisin /vˈiːmeisɪn/ (adj)
最新
  uusin

viimeksi /vˈiːmeksɪ/ (adv)
最後
  edellisen kerran, toistaiseksi viimeiseksi tapahtuneella kerralla
  lopuksi, viimeiseksi

viina /vˈiːna/ (n)
酒
  tislaamalla valmistettu, juotavaksi laimennettu vahva alkoholijuoma

viinakauppa /vˈiːnakˌaupːa/ (n)
酒屋
  lähinnä alkoholia myyvä myymälä; Alkon myymälä

viineri /vˈiːnerɪ/ (n)
デニッシュ
  voitaikinasta leivottu kuohkea leivonnainen, jonka päällä on sokerikuorrute, hillosilmä tai marmeladia

viini /vˈiːnɪ/ (n)
ワイン, 葡萄酒
  viinirypäleistä tai toisinaan marjoista tai hedelmistä käyttämällä valmistettava alkoholijuoma

viiniamatsoni /vˈiːnɪamˌatsonɪ/ (n)
ブドウイロボウシインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viinibaari /vˈiːnɪbˌaːrɪ/ (n)
ワインバー
  ravintola, jonka valikoimissa on normaalia enemmän viinejä; ravintola joka on erikoistunut eri viinilaatujen tarjoiluun

viinietikka /vˈiːnietˌikːa/ (n)
ワインビネガー
  viinistä valmistettu mieto etikka ruoan maustamiseen

viiniköynnös /vˈiːnɪkˌøynnøs/ (n)
蔓
  mikä tahansa viiniköynnöksien sukuun () kuuluva viiniköynnöskasvien heimon () laji tai sellaisen yksilö

viinilasi /vˈiːnɪlˌasɪ/ (n)
ワイングラス
  tietynlainen leveä ja jalallinen lasi, joka on tarkoitettu viinin tarjoiluun

viinipullo /vˈiːnɪpˌullo/ (n)
ワインボトル
  pullollinen viiniä; pullo, jossa on ollut viiniä tai joka on tarkoittu viinin säilytykseen

viinirypäle /vˈiːnɪrˌypæle/ (n)
葡萄
  rypäleittäin kasvava viiniköynnöksen marjamainen hedelmä, josta valmistetaan mm. viiniä, rusinoita ja rypälemehua

viinitila /vˈiːnɪtˌila/ (n)
ワイナリー
  maatila, jolla viljellään ja usein valmistetaan viiniä

viipale /vˈiːpale/ (n)
スライス
  ohut tai hieman paksumpi ruoka-aineesta tai muusta aineellisesta leikattu pala

viiri /vˈiːrɪ/ (n)
錦旗
  lipunkaltainen kankaasta valmistettu kapea tunnus, jota käytetään noudattaen eri käytäntöjä ja sääntöjä kuin lippujen käytössä.

viiriäinen /vˈiːrɪˌæinen/ (n)
ヨアロッパウズラ
  fasaanin sukuinen kanalintu, jota tarhataan munien takia ja metsästetään lihaksi

viirulurikki /vˈiːrulurˌikːɪ/ (n)
タスジインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viiruniskamesikko /vˈiːrunˌiskamesˌikːo/ (n)
ヒヨミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viirupöllö /vˈiːrupˌøllø/ (n)
ウラルフクロウ
  suurikokoinen varsinaisiin pöllöihin ja -sukuun kuuluva petolintu ()

viisas /vˈiːsas/ (adj)
賢い
  joka tietää, osaa tai ymmärtää paljon asioita

viisaudenhammas /vˈiːsaudˌenhammas/ (n)
親知らず
  takimmainen molaari ylä- tai alaleuassa; niitä on yhteensä neljä kappaletta ja ne puhkeavat noin 20 ikävuoden tienoilla

viisaus /vˈiːsaus/ (n)
知恵
  syvällinen tieto ja ymmärrys
  viisas ajatus tai neuvo; aforismi

viisikulmio /vˈiːsɪkˌulmɪo/ (n)
五角形
  monikulmio, jossa on viisi kulmaa ja sivua

viiste /vˈiːste/ (n)
小面
  yksi hiotun jalokiven pinnoista, tahko

viisumi /vˈiːsumɪ/ (n)
ビザ, 査証
  kohdemaan viranomaisen myöntämä maahantulo- ja oleskelulupa, joka usein kiinnitetään passin sivulle

viitata /vˈiːtata/ (v)
指す
  osoittaa kädellä johonkin
挙手
  nostaa kätensä ilmaan pyytääkseen puheenvuoroa
述べる
  tarkoittaa puheessaan jtak
予感
  enteillä jotakin

viite /vˈiːte/ (n)
指摘
  kirjeen tai asiakirjan alussa oleva lyhyt maininta asian edellisestä käsittelystä

viitekehys /vˈiːtekehys/ (n)
フレームワーク
  jnk asian tarkastelussa käytettävät lähtökohdat, oletukset yms.

viitta /vˈiːtːa/ (n)
クローク
  harteilla pidettävä hihaton vaatekappale
盾
  merkiksi pystytetty seiväs, karahka tms.

viittaus /vˈiːtːaus/ (n)
指摘
  tekstiin merkitty asiatiedon lähde

viittomakieli /vˈiːtːomakˌielɪ/ (n)
手話
  Useimmiten kuuroille suunnattu kieli, jossa kielellinen viesti ilmaistaan viittomalla käyttäen käsite-, sana- tai merkkiviittomia. Viestiä elävöitetään ja sävytetään eleiden ja ilmeiden avulla. Viittomakieli on itsenäinen kieli, eikä vain tapa välittää puhutun kielen viestejä.

viiva /vˈiːva/ (n)
線
  muodoltaan ja ulkoasultaan usein vaihteleva, tavallisesti ympäristöstä väriltään tai sävyltään erottuva juova, piirto, raita, rantu, viiru tms.

viivakoodi /vˈiːvakˌoːdɪ/ (n)
バーコード
  informaation esitysmuoto, jossa tietoalkiot koodataan visuaaliseen, koneellisesti luettavaan muotoon; käytetään muun muassa tuotepakkauksissa tuotteiden tunnistamiseen

viivoitin /vˈiːvoitɪn/ (n)
ルーラー
  suorien viivojen piirtämiseen käytettävä väline

vika /vˈika/ (n)
欠点
  toimintahäiriö
せい
  virhe, puute

vikasietotila /vˈikasˌietotˌila/ (n)
セーフモード
  tila, johon tietokoneen käyttöjärjestelmä menee epätavanomaisen sulkemisen tai sammumisen jälkeen

vikkelä /vˈikːelæ/ (adj)
速い
  nopea

viktoriankaijanen /vˈiktorɪˌaŋkaijanen/ (n)
ルリゴシボタンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vikunja /vˈikunja/ (n)
ビクーニャ
  eräs luonnonvaraisena elävä laamaeläin ()

vilja /vˈilja/ (n)
穀物
  ryhmä siemenkasveihin kuuluvia heinäkasveja, joiden siemeniä eli jyviä käytetään ravinnoksi

viljellä /vˈiljellæ/ (v)
生やす
  harjoittaa maanviljelyä, myös kasvattaa kasveja kasvihuoneessa tai puutarhassa

viljelmä /vˈiljelmæ/ (n)
培養
  näytetarkoituksiin kasvatettava eliö tai kudos

vilkas /vˈilkas/ (adj)
繁華
  runsaasti liikennettä, ihmisiä, liikettä sisältävä; kiireinen

vilkkuluomi /vˈilkːulˌuomɪ/ (n)
瞬膜
  lintujen ja useiden matelijoiden silmän kalvomainen kolmas luomi, joka liikkuu ylä- ja alaluomien alla nopeasti silmän sisäkulmasta silmämunan etuosan ylitse

villa /vˈilla/ (n)
羊毛, ウール
  pitkäkarvaisista eläimistä saatava kuitu, jota käytetään tekstiilien raaka-aineena

villainen /vˈillainen/ (adj)
欲する
  villasta valmistettu

villakoira /vˈillakˌoira/ (n)
プードル
  eräs nykyisin lähinnä seurakoirana pidettävä koirarotu tai sen yksilö

villapaita /vˈillapˌaita/ (n)
プルオーバー
  villalangasta valmistettu paita

villi /vˈillɪ/ (adj)
野生の
  sellainen, joka elää luonnonvaraisena; kesytön, villiintynyt

villi /vˈillɪ/ (n)
野蛮人
  luonnonvaraistaloudessa elävä, ei-korkeakulttuurisen kansan jäsen

villikissa /vˈillɪkˌissa/ (n)
野猫
  luonnonvaraisena elävä, villiintynyt kesykissa
ヤマネコ
  (eläintiede) sama kuin metsäkissa (Felis silvestris)

villisika /vˈillɪsˌika/ (n)
猪, 野猪
  metsäkarju, kesyn sian villinä elävä kantamuoto

vilpillinen /vˈilpɪllɪnen/ (adj)
不誠実
  petollinen, valheellinen

vilpittömyys /vˈilpɪtːømyːs/ (n)
誠実
  se, kun jokin on vilpitön

vilpitön /vˈilpɪtøn/ (adj)
誠実
  aito, rehellinen, jolla ei ole taka-ajatuksia

vilppi /vˈilpːɪ/ (n)
詐欺
  epärehellinen teko (muiden harhauttamiseksi), harhautus, lievä petos

vilustua /vˈilustˌua/ (v)
風邪をひく
  kylmettymisen vuoksi tulla viluiseksi ja altistua flunssalle

vinoneliö /vˈinonˌelɪø/ (n)
菱
  (geometria) tasasivuinen, vinokulmainen suunnikas

vinoristi /vˈinorˌistɪ/ (n)
聖アンデレ十字
  risti, jonka viivat tai poikkipuut ovat pysty- ja vaaka-akseliin nähden vinottain

vinoviiva /vˈinovˌiːva/ (n)
スラッシュ
  välimerkki, joka erottaa kahta vaihtoehtoa; tai. Vastaava symboli /

vinssi /vˈinssɪ/ (n)
ウインチ
  kone, nosto- tai vetolaite, jossa vetävä vaijeri tai köysi kiertyy pyörivän telan ympäri

violetti /vˈiolˌetːɪ/ (adj)
紫色
  väriltään violetti, violetin värinen, sinipunainen

violetti /vˈiolˌetːɪ/ (n)
紫色
  violetti väri:

vipu /vˈipu/ (n)
梃子
  yksinkertainen mekaaninen kone, missä matka muutetaan voimaksi

vipuvaikutus /vˈipuvˌaikutus/ (n)
レバ
  omalle pääomalle vieraalla pääomalla saatava lisätuotto, tuottoa kasvattava vaikutus

virallinen /vˈirallɪnen/ (adj)
正式
  jonkin tunnustetun tai julkisen tahon vahvistama

viranomainen /vˈiranomˌainen/ (n)
官庁、役人
  valtiota tai kuntaa edustava ja valtion määräyksiä noudattava instituutio

virasto /vˈirasto/ (n)
オフィス
  yhtenäisesti johdettu pysyvä julkinen yksikkö, jossa työskentelee useita viran- tai toimenhaltijoita muodostaen jonkin viranomaisen

virhe /vˈirhe/ (n)
誤差
  vahingossa väärin mennyt tai tehty asia, erehdys

viritys /vˈirɪtys/ (n)
調律
  virittämisen toteutus

virka /vˈirka/ (n)
機能
  yksittäinen, pysyväksi tarkoitettu tehtävä ja erillisellä päätöksellä ko. tehtävän hoitamiseksi julkisoikeudelliseen yhteisöön perustettu palvelussuhde

virkailija /vˈirkailˌija/ (n)
使用人
  alemmista virkamiehistä ja yksityisyritysten toimihenkilöistä

virkamies /vˈirkamies/ (n)
公務員
  valtion, kunnan tai kirkon palveluksessa oleva viranhaltija, mies tai nainen

virke /vˈirke/ (n)
文
  yhden tai useamman yhteenkuuluvan lauseen muodostama kielellisen ilmaisun kokonaisuus

virkistys /vˈirkɪstys/ (n)
娯楽
  virkistäminen

virna /vˈirna/ (n)
烏野豌豆
  jokin virnojen () sukuun kuuluva hernekasvi(laji)

viro /vˈiro/ (n)
エストニア語
  Virossa puhuttava itämerensuomalaisiin kieliin kuuluva suomalais-ugrilainen kieli, eesti; kielitunnus: et

virolainen /vˈirolˌainen/ (adj)
エストニア人
  Virosta peräisin oleva tai Viroon liittyvä

virolainen /vˈirolˌainen/ (n)
エストニア人
  pysyvästi Virossa asuva henkilö

virsi /vˈirsɪ/ (n)
詩篇
  runomittainen hengellinen laulu

virta /vˈirta/ (n)
大河
  iso(hko) joki
流れ
  veden virtaus joessa, salmessa tms.
  muun nesteen tai kaasun virtaus

virtahepo /vˈirtahˌepo/ (n)
河馬, カバ
  suurikokoinen laumoissa elävä afrikkalainen nisäkäs (Hippopotamus amphibius), kasvinsyöjä, joka viettää suurimman osan päivästä vedessä

virtalähde /vˈirtalˌæhde/ (n)
電源回路
  laite, joka muuntaa verkkosähkön elektroniselle laitteelle sopivaksi

virtapiiri /vˈirtapˌiːrɪ/ (n)
回路
  sähköenergian siirtymisen mahdollistava sähköä tuottavien, johtavien ja kuluttavien komponenttien muodostama kokonaisuus tai tällaisen osa

virtaus /vˈirtaus/ (n)
潮流
  nesteen, kaasun tai plasman muodostavien aineosien kokonaisuuden liike kiinteiden kappaleiden ja toistensa suhteen

virtausmekaniikka /vˈirtausmˌekanˌiːkːa/ (n)
流体力学
  jatkuvan aineen mekaniikan osa-alue, joka tutkii fluideja ja kaasuja

virtsa /vˈirtsa/ (n)
尿, 小便
  elimistön kuona-aine, joka muodostuu munuaisissa ja kulkeutuu sieltä virtsajohdinta pitkin virtsarakkoon, josta se poistuu virtsaputkia pitkin virtsattaessa

virtsamyrkytys /vˈirtsamˌyrkytys/ (n)
尿毒症
  yleensä munuaissairauden seurauksena muodostuva aineenvaihdunnallinen myrkytystila

virtsaputki /vˈirtsapˌutkɪ/ (n)
尿道
  putkimainen elin, jota myöten virtsa poistuu elimistöstä; miehillä huomattavasti pidempi kuin naisilla

virtsarakko /vˈirtsarˌakːo/ (n)
膀胱
  häpyluun takana sijaitseva sidekudoksen, limakalvon ja sileän lihaksen muodostama, virtsaamisten väliaikoina virtsaa säilyttävä pussimainen elin

virtsata /vˈirtsata/ (v)
小便
  tyhjentää virtsarakkonsa

virtuaalinen /vˈirtuˌaːlɪnen/ (adj)
仮想の
  tietokoneella luotuun todentuntuiseen simulaatioon kuuluva

virtuaalitodellisuus /vˈirtuˌaːlɪtodˌellɪsuːs/ (n)
バーチャルリアリティ
  tietokonesimulaation tuottamien aistimusten avulla luotu keinotekoinen ympäristö

virtualisointi /vˈirtuˌalɪsˌointɪ/ (n)
仮想化
  fyysisen tietokoneen ja sen ohjelmien erottaminen toisistaan siten, että ohjelmat eivät ole sidoksissa tiettyyn fyysiseen koneeseen vaan yhdellä koneella voidaan ajaa näennäisesti useita koneita tai ohjelmaaa voidaan ajaa usealla koneella

virtuoosi /vˈirtuˌoːsɪ/ (n)
ヴィルトゥオーゾ
  taituri

virus /vˈirus/ (n)
ウイルス
  proteiinikuoren ympäröimä RNA:n tai DNA:n pätkä, joka kykenee lisääntymään elävän solun sisällä käyttämällä hyväkseen sen tuotantojärjestelmiä

virvaliekki /vˈirvalˌiekːɪ/ (n)
人魂
  harvoin käytetty virvatulen synonyymi

virvatuli /vˈirvatˌulɪ/ (n)
人魂
  suoperäisen maan pinnalla näkyvä vähäinen liekki, joka syntyy maasta nousevan suokaasun palaessa; sama kuin aarnituli

virveli /vˈirvelɪ/ (n)
投げる
  vavallinen kalastusväline, jolla viehe saadaan heitettyä kauas ja kelattua kelalla takaisin

virvoitusjuoma /vˈirvoitˌusjuoma/ (n)
ソフトドリンク, 清涼飲料
  virvokkeena nautittava alkoholiton, yleensä tehdasvalmisteinen hiilihapollinen tai hiilihapoton juoma

visa /vˈisa/ (n)
クイズ
  tietovisa, visailu, tietokilpailu

visentti /vˈisentːɪ/ (n)
ヨーロッパバイソン
  eurooppalainen biisoni,

visio /vˈisɪo/ (n)
展望
  tulevaisuuden näkemys, myös tulevaisuuden tahdottu yksi tila

viski /vˈiskɪ/ (n)
ウィスキー
  Britteinsaarilta peräisin oleva viljasta tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

viskoosi /vˈiskoːsɪ/ (n)
レーヨン
  natriumselluloosaksantogenaatti, muuntokuitu, joka on prosessoitu silkkiselluloosasta tai puuvillakuidusta

viskositeetti /vˈiskosɪtˌeːtːɪ/ (n)
粘度
  sisäinen kitka, fluidien kyky vastustaa vierekkäisten kerrosten välisiä siirtymiä

vismutti /vˈismutːɪ/ (n)
ビスマス
  metallinen alkuaine, tunnus Bi

vispilä /vˈispɪlæ/ (n)
泡立て器
  ruoanvalmistuksessa käytettävä väline, jolla vatkataan ainekset kuohkeaksi seokseksi

vitamiini /vˈitamˌiːnɪ/ (n)
ビタミン
  kasveille, eläimille ja ihmiselle välttämättömiä orgaanisia yhdisteitä, joita ne tarvitsevat solujen aineenvaihduntaan joko valmiina yhdisteinä tai esiasteina; kasvit syntetisoivat tarvitsemansa vitamiinit itse, eläimet ja ihminen saavat niitä kasveja syömällä tai muita eläimiä ravintona käyttäessään

vitriini /vˈitrɪːnɪ/ (n)
飾り棚
  kaappi tai hylly, jossa tärkeät esineet ovat lasin läpi nähtäville asetettuna

vitsailla /vˈitsailla/ (v)
冷やかす
  esittää asia leikkisästi, kertoa vitsejä

vitsi /vˈitsɪ/ (n)
冗談
  kirjallinen tai suullinen lyhyt humoristinen kertomus

vitsikäs /vˈitsɪkæs/ (adj)
剽軽
  hauska, hupaisa

vittu /vˈitːu/ (n)
まんこ, おまんこ
  naisen ulkosynnyttimet

viuhahtaja /vˈiuhahtˌaja/ (n)
ストリーカー
  henkilö, joka juoksee alasti julkisella paikalla

viuhka /vˈiuhka/ (n)
扇子
  säleistä ja paperista tai kankaasta tehty, suppuun painuva esine, jolla leyhytellään ilmavirralla kasvoja

viuhkahaukka /vˈiuhkahˌaukːa/ (n)
オナガオオタカ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viulisti /vˈiulɪstɪ/ (n)
ヴァイオリニスト
  viulun soittaja

viulu /vˈiulu/ (n)
バイオリン, ヴァイオリン
  4-kielinen, korkeaäänisin jousisoitin, jolla on keskeinen asema kamari- ja klassisessa orkesterimusiikissa

vivipaarinen /vˈivɪpˌaːrɪnen/ (adj)
胎生
  eläviä poikasia synnyttävä

vohla /vˈohla/ (n)
仔ヤギ
  vuohen poikanen

voi /vˈoi/ (n)
バター
  kermasta kirnuttu kiinteä ravintorasva

voida /vˈoida/ (v)
できる
  kyetä, pystyä tai saattaa tehdä jotakin

voide /vˈoide/ (n)
クリーム
  ulkoisesti käytettävä lääke- t. kosmeettinen valmiste

voihappo /vˈoihapːo/ (n)
酪酸
  karboksyylihappoihin kuuluva etovan hajuinen orgaaninen yhdiste (molekyylikaava C₄H₈O₂, rakennekaava CH₃CH₂CH₂-COOH)

voihkia /vˈoihkɪa/ (v)
呻く
  valittaa tuskissaan

voikukka /vˈoikukːa/ (n)
たんぽぽ, 蒲公英
  (erityisesti) eräs voikukkien sukuun kuuluva mykerökukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

voileipä /vˈoileipæ/ (n)
オープンサンド
  leipäviipale, jonka pinnalle on sivelty voita tai korvaavaa levitettä ja sillä voi olla päällysteenä leikkeleitä tms.

voima /vˈoima/ (n)
力
  vuorovaikutus, joka aiheuttaa kiihtyvyyden tai paikallaan pysymisen

voimakas /vˈoimakas/ (adj)
強い
  henkilö, eläin, moottori tms. jolla on paljon fyysistä voimaa

voimakkaasti /vˈoimakːˌaːstɪ/ (adv)
とても
  korostetulla voimalla, suurella intensiteetillä

voimakkuus /vˈoimakːuːs/ (n)
強度
  mitattava, luonnontieteellinen voima, teho, intensiteetti

voimalaitos /vˈoimalˌaitos/ (n)
発電所
  sähkön ja/tai lämmön tuotantolaitos, yleisimmin sähkövoimalaitos

voimapaperi /vˈoimapˌaperɪ/ (n)
クラフト紙
  varsinkin pakkaamiseen käytettävä luja ruskea paperi

voimaton /vˈoimaton/ (adj)
弱い
  jolla ei voimaa

voimattomuus /vˈoimatːomuːs/ (n)
無力
  se, että on voimaton; voimien puute, jaksamattomuus
  vaikutusmahdollisuuksien puute

voimavara /vˈoimavˌara/ (n)
資質
  jokin abstrakti asia, jota voidaan käyttää hyödylliseen tarkoitukseen

voimistelija /vˈoimɪstˌelɪja/ (n)
体操選手
  voimistelun harrastaja

voimistelu /vˈoimɪstˌelu/ (n)
体操
  lihaskuntoa ja notkeutta kehittävä harjoittelu, jumppa

voitonpäivä /vˈoitompˌæivæ/ (n)
戦勝記念日
  toisen maailmansodan Euroopan taisteluiden päättymisen (1945) vuosipäivä. Eri maissa 8. tai 9. toukokuuta.
  eri maissa erilaisia maan historian tärkeiden voittojen vuosipäiviä ja muistopäiviä

voittaa /vˈoitːaː/ (v)
勝つ
  olla jssk paras

voittaja /vˈoitːaja/ (n)
勝者
  joka on voittanut jotain

voittamaton /vˈoitːamaton/ (adj)
不敗
  sellainen, jota ei voi voittaa

voitto /vˈoitːo/ (n)
勝利, 勝ち
  taistelussa tai sodassa saavutettava vihollisen lyöminen

voittokulku /vˈoitːokˌulku/ (n)
勝利
  menestyksekäs eteneminen

vokaali /vˈokaːlɪ/ (n)
母音
  (yleensä) soinnillinen äänne, jota äännettäessä ilmavirta pääsee etenemään esteettä suun keskilinjalla ja joka voi toimia tavun ytimenä

vokaalisointu /vˈokaːlɪsˌointu/ (n)
母音調和
  Vokaalisointu on kielellinen piirre, joka rajoittaa sanaan sisältyvien vokaalien laatua. Suomessa sanat ovat takavokaalisia tai etuvokaalisia. Vokaalisoinnun vallitessa samassa sanassa voi esiintyä vain etuvokaaleja tai takavokaaleja. Yhdyssanojen osat ovat tässä suhteessa itsenäisiä.

vokalisti /vˈokalˌistɪ/ (n)
ボーカル
  sanoitettuja tai sanoittamattomia säveliä omalla äänellään tuottava henkilö, erityisesti yhtyeen laulaja tai laulusolisti

vokatiivi /vˈokatˌiːvɪ/ (n)
呼格
  eräissä kielissä oleva substantiivin sijamuoto, jossa puhuttelun kohteena oleva on; puhuttelusija. Vokatiivia käytetään myös huudahduksissa.

volframi /vˈolframɪ/ (n)
タングステン
  hopeanvalkea metallinen alkuaine, kemiallinen merkki W

voltti /vˈoltːɪ/ (n)
ボルト
  jännitteen SI-yksikkö

vompatti /vˈompatːɪ/ (n)
ウォンバット
  Vombatidae-heimon Australiassa elävä pussieläin, kolme eri lajia

votka /vˈotka/ (n)
ウォッカ
  vodka, kirkas maustamaton viina

vouti /vˈoutɪ/ (n)
執達吏
  Pohjoismaissa kuninkaan virkamiehestä käytetty nimitys

vulgaarilatina /vˈulɡaːrˌilatˌina/ (n)
一般ラテン語
  latinan kielen puhuttu muoto, kansan käyttämä kieli, josta ovat kehittyneet romaaniset kielet, vastakohtana kirjallisuuden klassiselle latinalle

vulva /vˈulva/ (n)
陰門
  häpy, naisen ulkoiset sukupuolielimet

vuo /vˈuo/ (n)
流量
  kentän vaikutus pinnan läpi

vuode /vˈuode/ (n)
ベッド
  valmistettu, yleensä pehmustettu makuupaikka, tavallisesti sängyssä

vuodenaika /vˈuodenˌaika/ (n)
季節
  vuoden osa, joka perustuu säätilan säännölliseen vaihteluun

vuodesohva /vˈuodesˌohva/ (n)
ソファーベッド
  sohva, joka voidaan muuntaa vuoteeksi

vuohi /vˈuohɪ/ (n)
山羊, ヤギ
  onttosarvinen sorkkaeläin (Caprinae), jonka uroksilla on tyypillisesti suuret sarvet.

vuokra /vˈuokra/ (n)
借り賃
  lainattavan asian omistajalle sen käytöstä maksettava korvaus
  asunnon vuokra

vuokranantaja /vˈuokranˌantaja/ (n)
賃貸人
  henkilö tai muu taho, joka antaa jotain vuokralle

vuokrata /vˈuokrata/ (v)
借りる
  ottaa jokin omaan käyttöön maksamalla omistajalle korvaukseksi vuokraa

vuoksi /vˈuoksɪ/ (n)
満潮
  vuoroveden korkein vaihe, nousuvesi

vuono /vˈuono/ (n)
フィヨルド
  pitkä kapea, usein jyrkkäseinämäinen, syvä ja laakeapohjainen merenlahti

vuorenhuippu /vˈuorenhwˌipːu/ (n)
山頂
  vuoren korkein kohta

vuori /vˈuorɪ/ (n)
山 やま, 山
  pinnanmuodostuma, hyvin suuri ja korkea, yleensä kallioinen

vuorijalava /vˈuorɪjˌalava/ (n)
楡
  Suomenkin luonnossa esiintyvä jalavien sukuun kuuluva lehtipuu jota kasvaa myös Suomen luonnossa harvinaisena ()

vuorikaijanen /vˈuorɪkˌaijanen/ (n)
アカガシラケラインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuorikiipeily /vˈuorɪkˌiːpeily/ (n)
登山
  Alpeilta alkanut maailmanlaajuinen harrastus- ja urheilumuoto, jossa tavoitteellisesti liikutaan vuorenrinteillä

vuoriparatiisilintu /vˈuorɪpˌaratˌiːsɪlˌintu/ (n)
ハナガオフウチョウ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuoriraitakaija /vˈuorɪrˌaitakˌaija/ (n)
キクビワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuoristo /vˈuorɪsto/ (n)
山脈
  useiden toisiinsa liittyvien selvästi erottuvien vuorien muodostama alue

vuoristorata /vˈuorɪstˌorata/ (n)
ジェットコースター, ローラーコースター
  huvipuistoihin yhtä matkustajavaunua tai useamman vaunun yhdistelmää varten rakennettu nopeasti vaihteleva rata, joka nousee ja laskee erityisesti suunniteltujen muotojen mukaan ja vaunut voivat kääntyä jossain radan vaiheessa myös ylösalaisin

vuoriviirikaija /vˈuorɪvˌiːrɪkˌaija/ (n)
ルソンズアカウチワインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuoro /vˈuoro/ (n)
番
  jollekin määrätty määräaika, tai sallittu hetki teolle, esimerkiksi pelissä tai keskustelussa
シフト
  työaika, työvuoro; aamuvuoro, iltavuoro, yövuoro

vuorokausi /vˈuorokˌausɪ/ (n)
日
  valoisan ja pimeän vaihtelun jakso, 24 tunnin aika edellisestä keskiyöstä seuraavaan keskiyöhön, yö ja päivä, Maan pyörähdys akselinsa ympäri

vuoropuhelu /vˈuoropˌuhelu/ (n)
対話
  vastavuoroinen keskustelu kahden osapuolen välillä

vuorotella /vˈuorotella/ (v)
交替
  tehdä jotakin tai tapahtua keskenään vuoroissa

vuorotellen /vˈuorotˌellen/ (adv)
かわるがわるに
  siten, että kaksi tai useampi vuorottelee; vaihdellen vuoroa; vuoron perään

vuorovaikutus /vˈuorovˌaikutus/ (n)
相互作用
  kahden (tai useamman) välinen molemminsuuntainen vaikutus, keskinäinen vaikutus

vuorovesi /vˈuorovˌesɪ/ (n)
潮, 潮汐
  Maan liikkeistä Aurinkoon nähden ja samanaikaisesti Kuun liikkeistä Maahan nähden aiheutuvien vetovoimien aiheuttama jaksoittainen merenpinnan vaihtelu. Kuun liikkeillä on ilmiöön ratkaiseva vaikutus.

vuorovesiaalto /vˈuorovˌesɪˌaːlto/ (n)
潮波
  vuoroveden aiheuttama veden virtaus

vuorovesivoima /vˈuorovˌesɪvˌoima/ (n)
潮汐力
  taivaankappaletta kiertävän toisen taivaankappaleen aiheuttama vuoroveden synnyttävä voima (esim. Kuu aiheuttaa Maan valtamerten vuorovedet)

vuosi /vˈuosɪ/ (n)
年
  aika, jossa Maa kiertää Auringon (lyh. v. tai SI-järjestelmässä a); tätä seuraava ajanlaskun yksikkö

vuosikertomus /vˈuosɪkˌertomus/ (n)
年報
  tilikauden päätteeksi laadittava selvitys yhteisön toiminnasta kuluneena vuonna

vuosikirja /vˈuosɪkˌirja/ (n)
年鑑
  valmistuvan luokan tekemä kirja, jossa on opiskelijoista kuvia ja mainintoja siitä minkälainen on ja mistä on tullut tunnetuksi; merkittynä paljon suosituista opiskelijoista, jotka ovat osallistuneet sosiaalisiin tapahtumiin

vuosikymmen /vˈuosɪkˌymmen/ (n)
十年
  kymmenen vuotta kestävä ajanjakso; erityisesti sellaiset vuosiluvut, jotka ovat viimeistä numeroa lukuun ottamatta samat (esimerkiksi 1960–1969)

vuosisata /vˈuosɪsˌata/ (n)
世紀
  sadan vuoden jakso, erityisesti sellaiset vuosiluvut, joiden alkuosat (numerot kahta viimeistä lukuun ottamatta) ovat samat

vuosittain /vˈuosɪtːain/ (adv)
毎年
  joka vuosi tapahtuva

vuosittainen /vˈuosɪtːˌainen/ (adj)
毎年
  sellainen mikä esiintyy tai tapahtuu joka vuosi

vuosituhat /vˈuosɪtuhat/ (n)
千年紀
  ajanjakso, joka kestää tuhat vuotta

vuotaa /vˈuotaː/ (v)
リークする
  välittää salaista tietoa toiselle osapuolelle

vuoto /vˈuoto/ (n)
リーク
  vuotaminen, kaasun tai nesteen yleensä tarkoitukseton tihkuminen tai valuminen huokosista, raoista tai rei’istä
  salaiseksi tarkoitetun tiedon päätyminen julkisuuteen

vuvuzela /vˈuvutsˌela/ (n)
ブブゼラ
  stadiontorvi, trumpettia muistuttava muovinen lelusoitin

vyö /vˈyø/ (n)
ベルト
  vyötäröllä pidettävä vaatekappale, jolla voidaan sitoa esim. housut tai hame pysymään paremmin päällä ja koristeena

vyöhyke /vˈyøhyke/ (n)
地区
  ominaisuuksien, käyttötarkoituksen, hallinnoinnin tms. mukaan määritelty jotenkin rajallinen alue, seutu, sektori tai pinta

vyömesikko /vˈyømesˌikːo/ (n)
ニシキリハシミツスイ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vyötiäinen /vˈyøtɪˌæinen/ (n)
アルマジロ
  eräs nisäkäs

vyötärö /vˈyøtærø/ (n)
胴のくびれ
  uuma, vartalon kapea kohta lantion yläpuolella vatsan korkeudella

väestö /vˈæestø/ (n)
人口
  tietyllä maantieteellisellä alueella elävä ihmispopulaatio

väestönlaskenta /vˈæestˌønlaskˌenta/ (n)
人口調査
  maan tai alueen asukkaiden laskenta, johon liittyy mahdollisesti kysely sosiaalisesta ja taloudellisesta asemasta, kansallisuudesta tai uskonnosta. Välillinen väestölaskenta tehdään tilastoja tarkastelemalla.

väestötiede /vˈæestøtˌiede/ (n)
人口学
  tiede joka tutkii väestön määrää, maantieteellistä jakaantumista ja rakennetta ja niissä tapahtuvia muutoksia

vähemmistö /vˈæhemmˌistø/ (n)
少数
  vähemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, vähemmän kuin puolet

vähemmistökieli /vˈæhemmˌistøkˌielɪ/ (n)
少数言語
  kieli jota puhuu jonkin alueen kielellinen vähemmistö

vähemmän /vˈæhemmæn/ (adv)
...より少なく
  komparatiivi adverbistä vähän

vähennettävä /vˈæhennˌetːævæ/ (n)
引かれる数
  vähennyslaskussa se luku, josta toinen luku vähennetään

vähennys /vˈæhennys/ (n)
還元
  vähentämisen toteutus
  se, mitä vähennetään; vähennetty; vähennettävä

vähentyä /vˈæhentˌyæ/ (v)
減らす
  vähetä

vähentäjä /vˈæhentˌæjæ/ (n)
引く数, 減数
  vähennyslaskussa se luku, joka vähennetään toisesta luvusta

vähentää /vˈæhentæː/ (v)
引く
  tehdä vähennyslaskun merkitty laskutoimitus

vähimmäispalkka /vˈæhɪmmˌæispalkːa/ (n)
最低賃金
  kansallisessa lainsäädännössä määritelty matalin (tunti)palkka, jota työntekijälle voidaan maksaa yhteiskunnassa; pienin lain sallima palkka

vähintään /vˈæhɪntæːn/ (adv)
少なくとも
  ei vähempää kuin, ainakin (yhtä paljon)

vähittäiskauppa /vˈæhɪtːˌæiskaupːa/ (n)
小売
  tuotteiden myyminen niiden loppukäyttäjille

vähän /vˈæhæn/ (adv)
少ない
  (ainoastaan) pienessä määrin tai muutama kappale jotakin

vähäpätöinen /vˈæhæpætˌøinen/ (adj)
ちっぽけ
  merkitykseltään lähes olematon

vähärasvainen /vˈæhærˌasvainen/ (adj)
低脂肪
  sellainen, jossa rasvaa on pieni määrä

vähätellä /vˈæhætellæ/ (v)
侮る
  puhua jostakin väheksyvästi

väite /vˈæite/ (n)
主張
  kielellinen ilmaus, jonka suhteen kysymys totuudesta ja epätotuudesta on tietyin edellytyksin mielekäs

väittely /vˈæitːely/ (n)
討論
  keskustelu, jossa esitetään vastakkaisia mielipiteitä

väittää /vˈæitːæː/ (v)
主張
  kertoa asia totena; inttää, vakuuttaa

väitöskirja /vˈæitøskˌirja/ (n)
博士論文
  tohtorintutkinnon suorittamiseksi laadittu opinnäytetyö, joka sisältää uutta tieteellistä tietoa ja osoittaa tekijän kykyä itsenäiseen tutkimukseen

väkevä /vˈækevæ/ (adj)
強い
  pitoisuudeltaan suuri (liuos)

väki /vˈækɪ/ (n)
人々
  ihmiset tiettynä kollektiivisena kategoriana; ihmisjoukko jonakin yhteisönä, henkilöstönä tms.

väkinäinen /vˈækɪnˌæinen/ (adj)
とってつけた
  vastentahtoinen; sellainen, joka on väkisin aikaansaatu

väkipyörä /vˈækɪpˌyøræ/ (n)
滑車, かっしゃ
  vetämisen ja nostamisen apuneuvona käytettävä urallisen kiekon ja köyden yhdistelmästä muodostuva laite, jota käyttäen voidaan muuttaa vedon suuntaa

väkivalta /vˈækɪvˌalta/ (n)
暴力
  ihmiseen tai ihmisryhmään kohdistuva ruumiillinen tai henkinen vahingoittaminen

väkivaltainen /vˈækɪvˌaltainen/ (n)
暴力的
  sellainen, joka käyttää väkivaltaa
  sellainen, jossa käytetään tai johon liittyy väkivaltaa

väli /vˈælɪ/ (n)
空白
  tila, matka tai aika, mikä erottaa kaksi asiaa toisistaan
区別
  merkitys, eri vaihtoehtojen vaikutus
分野
  (monikossa) kahden henkilön tai muun toimijan suhteet

väliaikaisesti /vˈælɪˌaikaisˌestɪ/ (adv)
一時的
  toistaiseksi, tilapäisesti

väliaivot /vˈælɪˌaivot/ (n)
間脳
  yksi aivojen ja aivorungon osa

välihammas /vˈælɪhˌammas/ (n)
小臼歯
  kulmahampaiden ja poskihampaiden väliset hampaat

välilehti /vˈælɪlˌehtɪ/ (n)
タブ
  graafisen käyttöliittymän elementti, joka mahdollistaa sisällön katselemisen ilman uusia ikkunoita

väliliha /vˈælɪlˌiha/ (n)
会陰
  peräaukon ja sukupuolielimen välinen kehonosa

välimatka /vˈælɪmˌatka/ (n)
距離
  kahden paikan tai asian välinen etäisyys

välimerkki /vˈælɪmˌerkːɪ/ (n)
句読点
  kirjoitusmerkki, jolla teksti jaetaan sanaryhmiin ymmärtämisen helpottamiseksi. V

välimuisti /vˈælɪmwˌistɪ/ (n)
キャッシュ
  pieni, nopea muisti, jonka tehtävä on nopeuttaa tietokoneen toimintaa

väline /vˈælɪne/ (n)
器具
  esine tai instrumentti, jolla tehdään jotain
手段
  keino

välinpitämätön /vˈælɪmpˌitæmætøn/ (n)
どこ吹く風
  sellainen, joka ei osoita kiinnostusta; piittaamaton

välipala /vˈælɪpˌala/ (n)
おやつ
  pieni ateria, joka syödään vuorokauden pääasiallisten aterioiden välissä

välittää /vˈælɪtːæː/ (v)
運ぶ
  toimittaa jonkin välityksellä
構う
  tykätä, pitää; tuntea kiinnostusta tai huolta jostakusta
  ottaa huomioon; antaa jnk vaikuttaa emotionaalisesti t. fyysisesti itseen
世話をする
  pitää huolta
逆剥け
  pitää tarpeellisena, viitsiä, vaivautua tekemään jtk

välittömästi /vˈælɪtːømˌæstɪ/ (adv)
すぐに
  ilman ajallista viivettä, heti

välitunti /vˈælɪtˌuntɪ/ (n)
休み時間
  koulussa oppituntien välissä oleva tauko

välityspalvelin /vˈælɪtˌyspalvelɪn/ (n)
プロキシサーバ
  palvelin, johon opetaan yhteys varsinaisen resurssin lisältävän palvelimen sijaan, ja joka välittää liikenteen oikealle palvelimelle

välttämätön /vˈæltːæmætøn/ (adj)
当然
  sellainen, joka täytyy tehdä, kohdata tms.

välähdys /vˈælæhdys/ (n)
フラッシュ
  välähtäminen

välähtää /vˈælæhtæː/ (v)
フラッシュ
  heijastaa tai tuottaa valoa lyhyen aikaa
当てる
  saada äkillinen ajatus

vänrikki /vˈænrɪkːɪ/ (n)
3等空尉
  alin upseeriarvo maa- ja ilmavoimissa

väri /vˈærɪ/ (n)
色, 色彩
  silmään tulevan näkyvän valon spektrin muotoa jäljittelevä subjektiivinen näköaistimus

värikalvo /vˈærɪkˌalvo/ (n)
虹彩
  silmässä värillisenä, yleensä sinisenä, ruskeana tai harmaana, näkyvä rengas mustuaisen ympärillä

värikynä /vˈærɪkˌynæ/ (n)
—色の
  värillinen puinen kynä

värisaflori /vˈærɪsˌaflorɪ/ (n)
紅花
  yksivuotinen ruohovartinen mykerökukkainen kasvi, jonka kukista saadaan oranssia väriainetta ja siemenistä terveellisenä pidettyä öljyä

värisokeus /vˈærɪsokeus/ (n)
色弱
  joillekin ihmisille ominainen tila, jossa väriaisti on häiriintynyt

värisyttää /vˈærɪsˌytːæː/ (v)
撹拌
  saattaa värisemään

väritön /vˈærɪtøn/ (adj)
無色
  sellainen, jossa ei ole väriä

värjätä /vˈærjætæ/ (v)
染める
  muuttaa jonkin väriseksi; kiinnittää väriä johonkin, varsinkin kankaaseen

värttinä /vˈærtːɪnæ/ (n)
紡錘
  langan kehräämisessä käytetty työkalu

värttinäluu /vˈærtːɪnæluː/ (n)
橈骨
  peukalon puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

värähdellä /vˈæræhdellæ/ (v)
響く
  heilahdella tai tärähdellä jatkuvasti nopeasti. oskilloida

värähteleminen /vˈæræhtˌelemɪnen/ (n)
振動
  värähtelyjen esiintyminen t. tapahtuminen

värähtää /vˈæræhtæː/ (v)
撹拌
  heilahtaa, tärähtää

västäräkki /vˈæstærˌækːɪ/ (n)
タイリクハクセキレイ
  siro pitkäpyrstöinen musta, harmaan ja valkoisen kirjava hyönteisiä syövä västäräkkien heimon pikkulintu ()

väsymys /vˈæsymys/ (n)
疲れ
  väsyminen, väsyneisyys, väsyneisyyden tunne

väsynyt /vˈæsynyt/ (adj)
疲れた
  levon tai unen tarpeessa oleva; uupunut

väsyttävä /vˈæsytːˌævæ/ (adj)
疲れる
  sellainen, joka väsyttää

väsyä /vˈæsyæ/ (v)
疲れる
  säröytyä ja heikentyä toistuvien jännitystilan muutosten seurauksena

vävy /vˈævy/ (n)
婿
  oman lapsen aviomies

väylä /vˈæylæ/ (n)
バス
  tiedonsiirtoyhteys, johon voi liittyä useita laitteita

vääjäämättä /vˈæːjæːmˌætːæ/ (adv)
当然
  itsepintaisesti, tinkimättä, väistämättä

vääntää /vˈæːntæː/ (v)
絞る
  taivuttaa mutkalle

väärentäjä /vˈæːrentˌæjæ/ (n)
偽造者
  henkilö joka väärentää; väärennöksen tekijä

väärentää /vˈæːrentæː/ (v)
偽造
  tehdä väärennös

väärinkäyttö /vˈæːrɪŋkˌæytːø/ (n)
濫用
  päihdyttävän lääkeaineen, pesuaineen, kaasusäiliön tms. käyttö päihdeaineena

vääryys /vˈæːryːs/ (n)
不正
  epäoikeudenmukainen asia

väärä /vˈæːræ/ (adj)
よくない
  ei tarkoitettu, haluttu, toivottu, valittu
  eettisesti tuomittava
大鎌
  paikkansapitämätön, epätosi

võro /vˈoro/ (n)
ヴォロ語
  Kaakkois-Virossa puhuttava suomalais-ugrilainen kieli. Kielitunnus vro.

wahhabilaisuus /vˈahhabɪlˌaisuːs/ (n)
ワッハーブ派
  Arabiassa 1700-luvulla syntynyt sunnilaisen islamin suuntaus, joka pyrkii palauttamaan islamin juurilleen ja karsimaan siihen myöhemmin omaksutut tavat

walesilainen /vˈalesɪlˌainen/ (adj)
ウェールズ人
  Walesista peräisin oleva tai Walesiin liittyvä

walesilainen /vˈalesɪlˌainen/ (n)
ウェールズ人
  Walesissa asuva henkilö

warrantti /vˈarrantːɪ/ (n)
値する
  option kaltainen johdannainen

watti /vˈatːɪ/ (n)
ワット
  tehon, erityisesti sähkötehon, SI-järjestelmän mukainen yksikkö (1 W = 1 J/s), tunnus W.

weber /vˈeber/ (n)
ウェーバ
  magneettivuon SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Wb)

wigwam /vˈiɡvam/ (n)
ウィグワム
  intiaanien kupolimainen maja

wiki /vˈikɪ/ (n)
ウィキ
  sisällöltään yleisön muokattavissa oleva Internet-sivusto

wu-kiina /vˈukˈiːna/ (n)
呉語
  Kiinan toiseksi puhutuin kieli(ryhmä), jota puhutaan pääasiassa Shanghain ympäristössä Zhejiangin maakunnassa ja lähialueilla

x-akseli /ˈæksˈakselɪ/ (n)
X軸
  vaaka-akseli, koordinaatiston vaakasuuntainen akseli

xhosa /kshˈosa/ (n)
コサ語
  erään eteläisessä Afrikassa elävän kansan jäsen
  heidän puhumansa nigeriläiskongolainen kieli (Kielitunnus: xh)

xiang /ksˈiaŋ/ (n)
湘語
  Kiinassa, Hunanin provinssissa puhuttava kiinalainen kieli (kielitunnus: hsn)

y-akseli /ˈyːˈakselɪ/ (n)
Y軸
  pystyakseli, koordinaatiston pystysuuntainen akseli

yakuza /ˈyakˌutsa/ (n)
ヤクザ, やくざ, 極道
  Japanin järjestäytynyt rikollisuus, Japanin mafia; sen jäsen

ydin /ˈydɪn/ (n)
原子核
  esineen sisin tai keskeisin osa; asian keskeisin sisältö
  atomiydin

ydinase /ˈydɪnˌase/ (n)
核, 核兵器
  pommi, jonka sytytyksen jälkeisessä fissioreaktiossa raskaat ytimet hajoavat, tai fuusioreaktiossa kevyet ytimet yhtyvät, vapauttaen valtavan määrän energiaa hetkessä räjähtäen voimakkaasti

ydinasevalta /ˈydɪnˌasevˌalta/ (n)
核保有国
  valtio, jolla on käytössään ydinase ja tuotantokyky niiden valmistamiseen

ydinfuusio /ˈydɪnfˌuːsɪo/ (n)
核融合
  fuusioreaktio, fuusio

ydinpolttoaine /ˈydɪmpˌoltːoˌaine/ (n)
核燃料
  ydinvoimalaitoksissa energiantuotantoon käytettävä lämpöä ydinreaktioilla tuottava aine

ydinpommi /ˈydɪmpˌommɪ/ (n)
原子爆弾
  pommi, jossa käytetään ydinreaktiota räjähdyksen aiheuttavana voimana

ydinreaktio /ˈydɪnreˌaktɪo/ (n)
核反応
  prosessi, jossa atomiydin muuttuu toiseksi törmätessään yhteen toisen ytimen tai hiukkasen kanssa (vrt. kemiallinen reaktio); mikäli törmäyksessä ei tapahdu muutoksia ytimessä, ei kyseessä ole ydinreaktio vaan elastinen sironta; jos ydin hajoaa spontaanisti ilman törmäystä, on kyseessä radioaktiivinen hajoaminen; tunnetuimpia ydinreaktioita ovat fissio ja fuusio

ydinreaktori /ˈydɪnreˌaktorɪ/ (n)
原子炉
  laite jossa ylläpidetään hallittua ydinreaktiota

ydinsota /ˈydɪnsˌota/ (n)
核戦争
  pääasiassa ydinaseilla käytävä sota

ydintalvi /ˈydɪntˌalvɪ/ (n)
核の冬
  laajamittaisen ydinsodan, meteorin iskun tai voimakkaan tulivuorenpurkauksen aikaansaaman tuhkan ilmakehässä aiheuttama ilmaston viileneminen, josta seuraa jääkausi

ydinvoima /ˈydɪnvˌoima/ (n)
原子力
  ydinenergia; energiantuotantoa, joka perustuu atomiydinten fissio- tai fuusioreaktioon tai muihin ydinreaktioihin, kuten radioaktiiviseen hajoamiseen

yhdenmukainen /ˈyhdenmukˌainen/ (adj)
一定の
  samanlainen kuin jokin toinen tai jotkut toiset

yhdensuuntainen /ˈyhdensˌuːntainen/ (adj)
平行
  toisen suoran kanssa sellaisessa suhteessa oleva, että ne eivät leikkaa toisiaan

yhdessä /ˈyhdessæ/ (adv)
いっしょ
  samassa paikassa, seurassa tai ponnistuksessa

yhdestoista hetki /ˈyhdestˌoista hˈetkɪ/ (n)
土壇場
  juuri ennen kuin on liian myöhäistä

yhdiste /ˈyhdɪste/ (n)
和集合
  unioni, joukko-oppiin liittyvä käsite. Joukkojen A ja B yhdisteeseen kuuluvat ne alkiot, jotka sisältyvät jompaankumpaan tai molempiin joukoista A ja B.

yhdistelmä /ˈyhdɪstˌelmæ/ (n)
結合
  kahden tai useamman asian yhteen pantu kokonaisuus

yhdistys /ˈyhdɪstys/ (n)
協会
  useiden luonnollisten henkilöiden yhteenliittymä, hallinnollinen organisaatio, joka perustuu näiden henkilöiden keskinäiseen sopimukseen ja sopimuksen perusteella laadittuihin sääntöihin

yhdistää /ˈyhdɪstæː/ (v)
一つ
  liittää yhteen, tehdä yhdeksi kokonaisuudeksi
  olla yhteistä joillekin
結合
  pitää mielessään loogisessa suhteessa jhk
繋ぐ
  laittaa yhteyteen, antaa yhteys

yhdyntä /ˈyhdyntæ/ (n)
性交
  tapahtuma, jossa penis työnnetään emättimeen tai anukseen ja jossa sitä liikutellaan edestakaisin

yhdyskunta /ˈyhdyskˌunta/ (n)
社会
  yhteiskunnan sisällä, jollakin sen alueella elävien ihmisten ja yhteisöjen muodostama sosiaalisesti sitoutunut kokonaisuus

yhdyskäytävä /ˈyhdyskˌæytævæ/ (n)
ゲートウェイ
  tietoverkossa oleva verkon solmu (esimerkiksi tietokone), joka mahdollistaa liikennöinnin toiseen verkkoon, jossa voidaan käyttää samaa tai eri protokollaa tai protokollia

yhdyssana /ˈyhdyssˌana/ (n)
構成
  kahden tai useamman sanan (yhdysosan) muodostama sanakokonaisuus, joka muodostetaan liittämällä osat toisiinsa käyttäen tarvittaessa yhdysviivaa; rakenteena kiinteämpi kuin sanaliitto

yhdysvaltalainen /ˈyhdysvˌaltalˌainen/ (adj)
アメリカ人
  Yhdysvalloista peräisin oleva tai Yhdysvaltoihin liittyvä

yhdysvaltalainen /ˈyhdysvˌaltalˌainen/ (n)
アメリカ人
  Yhdysvalloissa asuva, Yhdysvaltain kansalainen

yhteenlasku /ˈyhteːnlˌasku/ (n)
添加
  aritmeettinen laskutoimitus, jossa kaksi lukua yhdistetään kolmanneksi luvuksi niin, että ensimmäisen luvun arvo kasvaa toisen luvun verran

yhteensopivuus /ˈyhteːnsˌopɪvuːs/ (n)
互換性
  se, että jotkin sopivat yhteen eli ovat yhteensopivia

yhteinen /ˈyhteinen/ (adj)
共通
  sellainen, joka on useamman kuin yhden oma tai usealle kuuluva; yhteisomistuksinen; useamman kuin yhden käytössä tai hallussa oleva

yhteiskunta /ˈyhteiskˌunta/ (n)
社会
  tietyllä maantieteellisellä alueella asuvien ja vuorovaikutuksessa olevien ihmisten muodostaman yhteisö; myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa

yhteiskuntaluokka /ˈyhteiskˌuntalˌuokːa/ (n)
階級
  yhteiskuntaan kuuluvien henkilöiden muodostama koulutuksen sekä taloudellisen, poliittisen, ammatillisen tms. aseman mukainen sosioekonominen, tarkemmin rajaamaton yhtenäinen laaja ryhmä

yhteiskuntaoppi /ˈyhteiskˌuntaˌopːɪ/ (n)
社会科
  oppiaine, jonka tarkoituksena on avartaa näkemystä suomalaisesta yhteiskunnasta ja ohjata oppilasta toimimaan vastuullisesti ja aktiivisesti yhteiskunnassa

yhteiskuntasopimus /ˈyhteiskˌuntasˌopɪmus/ (n)
社会契約
  yleinen eettinen julkisen moraalin yhteiskuntafilosofinen perustelu, jonka mukaan luonnontilassa olevat ihmiset solmivat keskenään sopimuksen, jolla he perustavat valtion

yhteiskuntatiede /ˈyhteiskˌuntatˌiede/ (n)
社会科学
  yhteisnimitys yhteiskuntaa tutkiville tieteenaloille

yhteismuotoinen /ˈyhteismˌuotoinen/ (adj)
経度
  (sähkötekniikka)

yhteistyö /ˈyhteistyø/ (n)
協力
  työn tekeminen jonkun muun kanssa

yhteisvaluutta /ˈyhteisvalˌuːtːa/ (n)
単打
  valuutta, joka on useamman valtion käytössä ja jota yksittäinen maa ei voi devalvoida

yhteisvaluutta-alue /ˈyhteisvalˌuːtːaˈalue/ (n)
単打
  tiettyä yhteisvaluuttaa käyttävien valtioiden muodostama alue

yhteisymmärrys /ˈyhteisˌymmærrys/ (n)
合意
  laajalti yhteinen näkemys; ajatus siitä että ihmiset tai muut osapuolet ovat samaa mieltä

yhteisyritys /ˈyhteisˌyrɪtys/ (n)
ジョイントベンチャー
  yritys, jonka emo- tai tytäryritys omistaa puoliksi jonkin konserniin kuulumattoman yrityksen kanssa

yhteisö /ˈyhteisø/ (n)
コミュニティ
  yhteisten etujen tai päämäärien perusteella yhteen luettu ihmisryhmä tai muu joukko

yhtenäinen /ˈyhtenˌæinen/ (adj)
普遍な
  ehyt, koossa pysyvä

yhtenäisyys /ˈyhtenˌæisyːs/ (n)
団結
  se, että on yhtenäinen

yhteys /ˈyhteys/ (n)
連絡
  eri tahojen liittyminen toisiinsa tai niitä yhdistävien tekijöiden olemassaolo

yhteyttäminen /ˈyhteytːˌæmɪnen/ (n)
光合成
  fotosynteesi; biokemiallinen prosessi, jossa kasvisolut tuottavat hiilidioksidista ja vedestä auringon säteilyenergian avulla glukoosia kasvin ravinnoksi

yhtiö /ˈyhtɪø/ (n)
会社
  yhden tai useamman henkilön taloudellisen edun hankkimiseksi muodostama toiminimellä varustettu yhteenliittymä

yhtye /ˈyhtye/ (n)
バンド
  musiikkia esittävä yhtymä, laulu t. instrumentaaliryhmä

yhtä /ˈyhtæ/ (adv)
のほど
  keskenään vastaavasti, saman määrän verran

yhtä aikaa /ˈyhtæ ˈaikaː/ (adv)
一斉に
  samalla hetkellä, samaan aikaan

yhtäkkinen /ˈyhtækːɪnen/ (adj)
突然
  sellainen, joka tapahtuu, tulee tai muodostuu tms. yhtäkkiä, äkillinen

yhtäkkiä /ˈyhtækːˌiæ/ (adv)
突然, 急に, 不意に
  aivan äkisti, aivan odottamatta, silmänräpäyksessä, vailla varoitusta, äkillisesti

yhtälö /ˈyhtælø/ (n)
方程式
  kahden matemaattisen lausekkeen väitetty yhtäsuuruus, joka voi olla joko tosi tai epätosi. Merkitään yleensä kirjoittamalla lausekkeet yhtäsuuruusmerkin molemmin puolin. Usein yhtälö sisältää tuntemattomia muuttujia, jotka halutaan ratkaista.

yhä /ˈyhæ/ (adv)
まだ
  vielä tälläkin hetkellä, edelleen

ykkönen /ˈykːønen/ (n)
の
  yhden numero, numero 1; numerolla yksi merkitty tai järjestetty

ykköspesä /ˈykːøspˌesæ/ (n)
一塁
  (urheilu) pesäpallossa tai baseballissa pelikentän ensimmäinen pesä, ykkönen

yksiavioinen /ˈyksɪˌavɪˌoinen/ (adj)
一夫一婦
  monogaaminen; sellainen, jolla on vain yksi puoliso

yksiavioisuus /ˈyksɪˌavɪˌoisuːs/ (n)
一夫一婦
  se, että on yksiavioinen; monogamia

yksikielinen /ˈyksɪkˌielɪnen/ (n)
単一言語
  sellainen, joka osaa vain yhtä kieltä

yksikkö /ˈyksɪkːø/ (n)
単数形, 単数
  singulaari, kieliopillinen luku, jota käytetään yhteen olioon viitatessa

yksikkömatriisi /ˈyksɪkːømˌatrɪːsɪ/ (n)
単位行列
  lävistäjämatriisi, jonka alkiot vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan ovat ykkösiä

yksilö /ˈyksɪlø/ (n)
個人
  populaatioon tai lajiin kuuluva sen yksittäinen us. muista suhteellisesti riippumaton edustaja, yksittäinen organismi
  yksittäinen henkilö

yksimielinen /ˈyksɪmˌielɪnen/ (adj)
全会一致
  ilman vastakkaisia mielipiteitä

yksimielisyys /ˈyksɪmˌielɪsyːs/ (n)
満場一致
  se, että on yksimielinen

yksin /ˈyksɪn/ (adv)
独り
  ilman kenenkään muun seuraa
自分
  ilman apua, yksinään

yksinhuoltajaäiti /ˈyksɪnhˌuoltajaˌæitɪ/ (n)
シングルマザー
  nainen, jolla on lapsi tai lapsia eikä ole avioitunut tai on eronnut tai tullut leskeksi

yksinkertainen /ˈyksɪŋkˌertainen/ (adj)
質素
  sellainen, joka ei ole moninkertainen

yksinkertaisesti /ˈyksɪŋkˌertaisˌestɪ/ (adv)
一介の
  yksinkertaisella tavalla

yksinoikeus /ˈyksɪnˌoikeus/ (n)
占有権
  se, että vain yhdellä on oikeus käyttää jotakin, eikä muilla ole tapauksessa vastaavaa oikeutta

yksinäinen /ˈyksɪnˌæinen/ (adj)
わびしい, 寂しい
  yksin oleva, vailla seuraa

yksinäisyys /ˈyksɪnˌæisyːs/ (n)
孤独
  yksin olemisen kokemus

yksipyöräinen /ˈyksɪpˌyøræinen/ (n)
一輪車
  polkupyörää muistuttava kevyt kulkuväline, jossa on vain yksi pyörä

yksisarvinen /ˈyksɪsˌarvɪnen/ (n)
ユニコーン
  kuvitteellinen hevonen, jolla on yksi sarvi päälaellaan

yksiselitteinen /ˈyksɪselˌitːeinen/ (adj)
一義的
  sellainen jolla on vain yksi selitys

yksisilmäinen /ˈyksɪsˌilmæinen/ (adj)
一つ目
  sellainen eläin tai ihminen, jolla on vain yksi (toimiva) silmä

yksisuuntainen /ˈyksɪsˌuːntainen/ (adj)
一方通行
  sellainen, jota saa ajaa vain yhteen suuntaan

yksitavuinen /ˈyksɪtˌavwɪnen/ (adj)
単音節
  (sanasta) sellainen, joka koostuu vain yhdestä tavusta

yksitellen /ˈyksɪtˌellen/ (adv)
一つずつ
  yksittäin, erikseen, yksi kerralla

yksittäinen /ˈyksɪtːˌæinen/ (adj)
一倍
  ainoa lajiaan, erillinen, hajanainen, haja-

yksityinen /ˈyksɪtˌyinen/ (adj)
私有
  yhden- tai kahdenkeskinen; läheisten keskinen, ei julkiseksi tarkoitettu

yksityisesti /ˈyksɪtˌyisestɪ/ (adv)
非公式に
  siten, että on yksityinen, yksityisellä tavalla

yksityiskoulu /ˈyksɪtˌyiskoulu/ (n)
私立学校
  koulu, jonka omistaa jokin julkisyhteisöistä riippumaton yksityinen taho

yksityistäminen /ˈyksɪtˌyistæmɪnen/ (n)
民営化
  se, että yksityistetään

yksityisyritys /ˈyksɪtˌyisyrɪtys/ (n)
じしゃ
  yksityisen henkilön omistama yritys

yksityisyys /ˈyksɪtˌyisyːs/ (n)
プライバシー
  se, että jokin on yksityistä eikä muiden asia; yksityiselämä

yksivuotinen /ˈyksɪvˌuotɪnen/ (adj)
一年草
  sellainen, joka itää, kukkii, siementää ja kuolee yhden vuoden aikana

yksiö /ˈyksɪø/ (n)
ワンルーム
  asunto, jossa on yksi huone keittiön tai keittokomeron lisäksi, esim. 1h+k

yleensä /ˈyleːnsæ/ (adv)
通常
  tavallisesti, useimmiten; yleisesti

yleinen /ˈyleinen/ (adj)
ざら
  tavallinen; usein käytettävä, usein ilmenevä, toistuva
全世界の
  yleistynyt, laajalle levinnyt, yleisesti esiintyvä, vallitseva
  kaikkia koskeva

yleinen etu /ˈyleinen ˈetu/ (n)
より大きな善
  yhteiskunnan etu, jolle yksilöt (kansalaiset) ovat alisteisia; voidaan saavuttaa vain sivuuttamalla yksilön vapaus ja yksilöllinen päätäntävalta

yleisesti /ˈyleisˌestɪ/ (adv)
一般
  siten, että voidaan yleistää; yleisellä tavalla

yleiskieli /ˈyleiskˌielɪ/ (n)
標準語
  kielen kielioppisääntöjä ja sanastoa noudattava kieli, virallinen kielimuoto

yleiskäyttöinen /ˈyleiskˌæytːøinen/ (adj)
汎用
  sellainen, jota voi käyttää laajasti erilaisiin käyttötarkoituksiin

yleislakko /ˈyleislˌakːo/ (n)
ゼネスト
  useita ammattialoja koskeva lakko, johon osallistuu valtaosa työntekijöistä

yleismaailmallinen /ˈyleismˌaːɪlmˌallɪnen/ (adj)
全世界の
  koko maailmassa ilmenevä; koko maailmaan liittyvä; universaali; maailmanlaajuinen; globaali

yleisnimi /ˈyleisnˌimɪ/ (n)
普通名詞
  appellatiivi, substantiivi, joka kertoo asioiden, esineiden jne. yleisen nimen. Suomen kielessä mm. kielten, viikonpäivien, kuukausien, juhlapäivien, jne. nimet ovat yleisnimiä.

yleissivistys /ˈyleissɪvˌistys/ (n)
世間一般の通念
  perussivistys erotuksena erityisalojen tuntemuksesta

yleisurheilija /ˈyleisˌurheilˌija/ (n)
陸上選手
  urheilija, joka harrastaa yleisurheilua

yleisurheilu /ˈyleisˌurheilu/ (n)
陸上競技
  urheilumuoto, johon kuuluvia lajeja ovat sen säännöissä määrätyt juoksu-, kävely-, heitto- ja hyppylajit sekä näistä muodostetut viestit ja moniottelut

yleisö /ˈyleisø/ (n)
公共
  ihmiset, jotka katsovat jotakin tapahtumaa

ylellinen /ˈylellɪnen/ (adj)
豪華, 贅沢
  tavallisen elintason ylittävä, ylenpalttisen loistelias

ylentää /ˈylentæː/ (v)
増進させる
  siirtää arvoasteikossa ylöspäin; esim. sotilasarvoissa tai muissa tittelijärjestelmissä
  nimittää vaativampaan tai tärkeämpään tehtävään

ylettää /ˈyletːæː/ (v)
届く
  olla riittävän pitkä(raajainen) johonkin; yltää, ylettyä

ylevä /ˈylevæ/ (adj)
崇高
  jalo, kunnioitettava, ihailtava

ylhäisyys /ˈylhæisyːs/ (n)
殿下
  ylhäisessä asemassa oleva henkilö

yli-inhimillinen /ˈylɪˈinhɪmˌillɪnen/ (adj)
神ってる
  inhimillisyyden ylittävä; ihmisen kyvyt ylittävä

ylihuominen /ˈylɪhˌuomɪnen/ (n)
明後日
  puhumishetkellä seuraavan päivän jälkeinen päivä

ylikulku /ˈylɪkˌulku/ (n)
通過
  tapahtuma, jossa jokin taivaankappale kulkee toisen taivaankappaleen editse tietyn havainnoitsijan näkösäteeltä katsottuna
跨線橋
  tien, vesistön tms. ylittämisen mahdollistava järjestely, esim. silta

ylikuuluminen /ˈylɪkˌuːlumɪnen/ (n)
クロストーク
  (häiriö-)signaalin pääseminen esimerkiksi puhelinlinjalta toiselle

yliluonnollinen /ˈylɪlˌuonnollɪnen/ (adj)
超自然の
  luonnonlaeista riippumaton

ylimielinen /ˈylɪmˌielɪnen/ (adj)
傲慢
  omasta ylemmyydestään varma, muihin väheksyen suhtautuva

ylinopeus /ˈylɪnopeus/ (n)
スピード違反
  tielle tai ajoneuvolle määrätyn suurimman sallitun nopeuden ylittäminen

yliopisto /ˈylɪopˌisto/ (n)
大学
  korkeinta tieteellistä opetusta antava ja tieteellistä perustutkimusta tekevä opetus- ja tutkimuslaitos; korkeinta tieteellistä opetusta antava korkeakoulu

ylioppilas /ˈylɪˌopːɪlas/ (n)
高卒
  lukion oppimäärän suorittanut henkilö, joka on lisäksi suorittanut lukion loppukokeen eli ylioppilastutkinnon

ylipainoinen /ˈylɪpˌainoinen/ (adj)
メタボな
  normaalipainon ylittävä

ylistää /ˈylɪstæː/ (v)
褒めそやす
  kunnioittaa, kehua, kiittää, erityisesti Jumalaa

ylittää /ˈylɪtːæː/ (v)
渡る
  mennä yli(tse)
勝る
  saada aikaan enemmän kuin mitä odotetaan
超える
  olla enemmän kuin
  ulottua jonkin yli fyysisesti tai ajallisesti
上回る
  olla tärkeämpi kuin
まさる、より優れている
  vallita jonkin (rajojen) kummallakin puolella, olla yleinen tai universaali

ylityö /ˈylɪtyø/ (n)
残業
  työ, jota jäädään tekemään virallisen työajan jälkeen

yliviivata /ˈylɪvˌiːvata/ (v)
棒引きにする
  vetää viiva tekstin päälle, pyyhkiä yli

yllyttää /ˈyllytːæː/ (v)
煽動する
  houkutella jotakuta toista tekemään jokin teko, esimerkiksi rikos

ylläpito /ˈyllæpˌito/ (n)
サポート
  organisaatio, joka huolehtii jonkin järjestelmän toiminnasta

ylläpitäjä /ˈyllæpˌitæjæ/ (n)
管理者
  Internet-sivujen ja keskustelufoorumeiden ym. ylläpitoon osallistuva henkilö

yllättää /ˈyllætːæː/ (v)
驚かす
  aiheuttaa odottamattomalla teolla tai ilmestymisellä hämmennystä jollekulle

yllätys /ˈyllætys/ (n)
驚き
  ilman ennakkovaroitusta tapahtuva asia

ylpeys /ˈylpeys/ (n)
プライド
  se, että on ylpeä

ylpeä /ˈylpeæ/ (adj)
自慢
  joka pitää tekemiään asioita, itseään tai itseensä liittyviä asioita hyvinä; sanalla on usein negatiivinen kaiku ja sillä voidaan tarkoittaa henkilöä, joka pitää itseään muita parempana

yltiöisänmaallisuus /ˈyltɪˌøisænmˌaːllɪsuːs/ (n)
主戦論
  se, että jokin on yltiöisänmaallinen; ylenpalttinen isänmaallisuus

yltäkylläinen /ˈyltækˌyllæinen/ (adj)
多い
  liiankin runsas, ylen määrin kylläinen

yltäkylläisyys /ˈyltækˌyllæisyːs/ (n)
多量
  se, että on yltäkylläinen tai yltäkylläistä; materiaalinen runsaus

ylväs /ˈylvæs/ (adj)
偉い
  hohdokas, jalo

ylähuuli /ˈylæhˌuːlɪ/ (n)
上唇
  suun yläpuolinen huuli

yläindeksi /ˈylæindˌeksɪ/ (n)
上つき
  matemaattisissa lausekkeissa, kaavoissa ja lyhenteissä ym. esiintyvä vallitsevaa tekstiä pienempi numero, kuvio, symboli tai osoitin, joka sijaitsee hieman ylempänä kuin tavallinen teksti

yläjuoksu /ˈylæjˌuoksu/ (n)
川上
  joen alkuosa, joen alkua lähimpänä oleva osa

yläkerta /ˈylækˌerta/ (n)
階上
  rakennuksen ylempi tai ylin kerros

yläkäsite /ˈylækˌæsɪte/ (n)
上位語
  hyperonyymi; joukolle alakäsitteitä ikään kuin kattokäsitteen muodostava käsite, jonka alle alakäsitteet tulevat hierarkiassa ja käsittää kyseiset alakäsitteet

ylänkö /ˈylæŋkø/ (n)
高地
  maa-alue, joka on korkealla merenpinnasta

ylänköaratti /ˈylæŋkˌøarˌatːɪ/ (n)
シトロンインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

yläosa /ˈylæˌosa/ (n)
トップス
  minkä tahansa ylin tai ylempi osa
  asun yläosa vastakohtana sen alaosalle
花冠
  (jalokivet) hiotun jalokiven alaosan ja uuman yläpuolinen osa, kruunu

yläosaton /ˈylæˌosaton/ (adj)
トップレス
  sellainen, joka on ilman yläosaa; rinnat ja nännit paljaina, (lähinnä naisen uimapuvusta, johon kuitenkin kuuluu housuosan pitäminen päällä)

yläraaja /ˈylærˌaːja/ (n)
上肢
  ihmisen käsi laajassa merkityksessä eli käsi ja käsivarsi yhdessä

yläsävel /ˈylæsævel/ (n)
倍音
  sävelen harmonisessa spektrissä esiintyvä perustaajuutta korkeampi osasävel eli musiikissa määriteltyä säveltaajuutta vastaava ylä-ääni, joka kuuluu ja joka muokkaa sointiväriä

ylävirta /ˈylævˌirta/ (n)
川上
  kosken se puoli, josta vesi virtaa alavirtaan

ylävirtaan /ˈylævˌirtaːn/ (adv)
川上
  ylävirran suuntaan

ylös /ˈyløs/ (adv)
上
  korkeammalle

ylösalaisin /ˈyløsalˌaisɪn/ (adv)
逆さ
  väärinpäin ylä-ala-suunnassa eli siten, että yläpuoli on alaspäin

ylösnousemus /ˈyløsnˌousemus/ (n)
復活
  kristillinen dogmi Jeesuksen heräämisestä henkiin kuoleman jälkeen

ymmärrys /ˈymmærrys/ (n)
理解
  se, että hahmottaa jonkin kokonaisuuden ja ymmärtää sen sisältämiä vuorovaikutussuhteita ja mahdollisia sekä todennäköisiä tapahtumia

ymmärtäväinen /ˈymmærtævˌæinen/ (adj)
納得
  sellainen, joka ymmärtää, jolla on ymmärrystä

ymmärtää /ˈymmærtæː/ (v)
分かる, 理解
  tajuta tai käsittää jokin teksti, puhe tai argumentti

ympyrä /ˈympyræ/ (n)
丸, 円
  ympyräviiva, yhtenäinen viiva, joka kiertää keskipisteen ympäri ja on koko matkaltansa yhtä kaukana keskipisteestä; niiden pisteiden ura, jotka ovat yhtä etäällä ympyrän keskipisteestä

ympyröidä /ˈympyrˌøidæ/ (v)
周遊する
  piirtää ympyrä jonkin ympärille

ympärileikata /ˈympærɪlˌeikata/ (v)
割礼を行なう
  tehdä toimenpide, jossa poistetaan esinahka siittimen terskan ympäriltä

ympärileikkaus /ˈympærɪlˌeikːaus/ (n)
割礼
  fimoosin tai uskonnollisen syyn vuoksi tehty miehen esinahan poisto tai lyhennys

ympäristö /ˈympærˌistø/ (n)
辺り, 環境
  itsen ulkopuolinen tila
環境
  ekosysteemin luonnollinen, koskematon luonto

ympärysmitta /ˈympærˌysmɪtːa/ (n)
円周長
  mitta jonkin kappaleen ympäri

ympäröidä /ˈympærˌøidæ/ (v)
取り巻く
  asettua jkn/jnk ympärille
  olla jkn/jnk ympärillä, piirittää jkta/jtak

ypsilon /ˈypsɪlon/ (n)
ウプシロン
  Kreikkalaisten aakkosten 20. kirjain. Vastaava symboli Υ tai υ.

yrittäjyys /ˈyrɪtːæjyːs/ (n)
起業
  yrittäjänä toimiminen

yrittäjä /ˈyrɪtːˌæjæ/ (n)
冒険家
  taloudellista riskiä sisältävän liiketoiminnan harjoittaja, yrityksen omistaja

yrittää /ˈyrɪtːæː/ (v)
みる
  pyrkiä tavoitteeseen; koettaa tehdä

yritys /ˈyrɪtys/ (n)
試み
  toimenpiteet jonkin päämäärän tai tuloksen saavuttamiseksi, kokeilu, joka ei välttämättä onnistu
会社, 企業
  liikeyritys; yhden tai useamman henkilön yhdessä harjoittamaa taloudellista toimintaa, jolla tähdätään kannattavaan tulokseen

yrtti /ˈyrtːɪ/ (n)
ハーブ
  ruohomainen maustevihannes

yrttitee /ˈyrtːɪteː/ (n)
ハーブティー
  teen tapaan valmistettu yrttijuoma tai -hauduke

yskä /ˈyskæ/ (n)
咳
  sairaustila, us. jonkin hengitysteiden sairauden oire, jossa yskänrefleksi saa aikaan voimakkaa ja äänekkään ilmapurkauksen keuhkoista

yskänlääke /ˈyskænlˌæːke/ (n)
咳止めシロップ
  yskänrefleksin vaimentamiseen ja hengitysteiden limaa irrottamaan tarkoitettu lääke

ystävyys /ˈystævyːs/ (n)
友情, 友好
  ystävysten välillä vallitseva emotionaalinen suhde

ystävä /ˈystævæ/ (n)
友達
  hyvä kaveri

ystävällinen /ˈystævˌællɪnen/ (adj)
親切
  sellainen, joka on suopea, hyväntahtoinen; ystävän kaltainen

ystävällisyys /ˈystævˌællɪsyːs/ (n)
友好
  se, että on ystävällinen

ystävänpäivä /ˈystævˌæmpæivæ/ (n)
バレンタインデー, バレンタイン
  eri maissa vietetty juhlapäivä, jota vietetään Suomessa 14. helmikuuta

ytterbium /ˈytːerbium/ (n)
イッテルビウム
  eräs alkuaine

yttrium /ˈytːrium/ (n)
イットリウム
  eräs alkuaine

yö /ˈyø/ (n)
夜
  vuorokaudenaika illan ja aamun välissä

yöastia /ˈyøastˌia/ (n)
御厠
  ennen sisävessoja yleinen ulostamisastia öistä tarpeentekoa varten, tavallisesti potta tai kannellinen sanko

yöhaikara /ˈyøhaikˌara/ (n)
五位鷺
  mikä hyvänsä yöhaikaroiden sukuun () kuuluva lintu tai tämän yksilö

yökaija /ˈyøkaija/ (n)
ヒメフクロウインコ
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

yökastelu /ˈyøkastˌelu/ (n)
夜尿症
  virtsaaminen nukkuessa (yli viisivuotiailla)

yökerho /ˈyøkerho/ (n)
ナイトクラブ
  viihderavintola, joka on auki yleensä ilta- ja yöaikaan

yökyöpeli /ˈyøkyøpˌelɪ/ (n)
夜更かし
  ihminen, joka valvoo myöhään

yökönlehti /ˈyøkønlˌehtɪ/ (n)
虫取菫
  eräitä lihansyöjäkasveja (-suku)

yöllä /ˈyøllæ/ (adv)
夜
  öiseen aikaan; illan ja aamun välillä

yöpyä /ˈyøpyæ/ (v)
一晩泊まる
  viettää yö jonkun luona, asettua yöksi jonkun luokse

yövuoro /ˈyøvuoro/ (n)
夜勤
  yöllä tehtävä työrupeama; vuorotyössä yövuoro on yleensä öisin klo. 22-6.

zaire /tsˈaire/ (n)
ザイール
  Zairessa käytössä ollut valuutta ja sen yksikkö

zarathustralaisuus /tsˈarathˌustralˌaisuːs/ (n)
ゾロアスター教
  1000–700-luvun eaa. välisenä aikana perustettu persialainen, dualistinen uskonto, joka oli Persian valtionuskontona sasanidien aikana

zeniitti /tsˈenɪːtːɪ/ (n)
天頂
  taivaanpallon näennäisesti korkein piste, taivaanlaki

zhuang /ʒˈuaŋ/ (n)
チワン語
  Kiinassa puhuttuja thaikieliä (kielitunnus: zha)

zimbabwelainen /tsˈimbabvelˌainen/ (n)
ジンバブエ人
  pysyvästi Zimbabwessa asuva henkilö

zirkoni /tsˈirkonɪ/ (n)
ジルコン
  koru- ja jalokivenä käytetty silikaattimineraali

zirkonium /tsˈirkonium/ (n)
ジルコニウム
  metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zr

zoofilia /tsˈoːfɪlˌia/ (n)
ズーフィリア
  seksuaalisen vedon kohdistuminen eläimiin

zoofobia /tsˈoːfobˌia/ (n)
動物恐怖症
  sairaalloinen eläinten pelko, eläinkammo

zoonoosi /tsˈoːnoːsɪ/ (n)
ズーノーシス
  selkärankaisesta eläimestä ihmiseen tarttuva sairaus, kuten vesikauhu tai pernarutto

zulu /tsˈulu/ (n)
ズールー語
  eteläisessä Afrikassa elävän noin kymmenmiljoonaisen bantukansan jäsen
  zulujen puhuma kieli, zulun kieli

zumba /tsˈumba/ (n)
ズンバ
  aerobicia ja latinalaisia tansseja yhdistelevä ohjattu ryhmäliikuntalaji

zuni /tsˈunɪ/ (n)
ズニ語
  Yhdysvaltojen lounaisosissa puhuttu isolaattikieli (kielitunnus: zun)

äes /ˈæes/ (n)
マグワ
  maanpinnan muokkaamiseen ja rikkaruohojen torjuntaan käytettävä maatalouskone

äidinisä /ˈæidɪnˌisæ/ (n)
外祖父
  isoisä äidin puolelta, äidin isä

äidinkieli /ˈæidɪŋkˌielɪ/ (n)
母語, 母国語
  kieli, jonka lapsi omaksuu ensimmäisenä, tavallisesti vanhemmiltaan kotipiirissään ja useimmiten äidiltään

äidinmaa /ˈæidɪnmaː/ (n)
行列
  eräissä kielissä esiintyvä käsite, joka tarkoittaa samaa kuin suomen kielen ”isänmaa”

äidinäiti /ˈæidɪnˌæitɪ/ (n)
外祖母
  isoäiti äidin puolelta, äidin äiti

äijä /ˈæijæ/ (n)
老人
  vanha mies, ukko

äiti /ˈæitɪ/ (n)
お母さん, 母, 母さん
  lapsensa synnyttänyt nainen, biologinen äiti
お母さん, 母
  lapsen naispuolinen kasvattaja perheessä, usein biologinen äiti, myös äitipuoli tai otto-äiti
  katolinen naispuolinen nunnaluostarin johtaja

äitienpäivä /ˈæitiempˌæivæ/ (n)
母の日
  äitien kunniaksi toukokuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

äitipuoli /ˈæitɪpˌuolɪ/ (n)
継母
  isän uusi vaimo, joka ei ole lapsen biologinen tai adoptoinut äiti

äkillinen /ˈækɪllɪnen/ (adj)
突然
  sellainen, joka ilmaantuu tai tapahtuu nopeasti ja yleensä yllättäen; yhtäkkinen.

äkkikuolema /ˈækːɪkˌuolema/ (n)
サドンデス
  kuolema, joka tapahtuu nopeasti ja yllättäen
  keino ratkaista ottelun tulos siten, että ensimmäisenä pisteen tehnyt joukkue voittaa välittömästi

äkkiä /ˈækːɪæ/ (adv)
突然
  nopeasti, usein ennakoimattomasti tai yllättäen

äly /ˈæly/ (n)
思考力
  kyky ajatella ja selvittää asioiden ja tapahtumien riippuvuussuhteita ja sisäisiä yhteyksiä

älykkyys /ˈælykːyːs/ (n)
知性
  yleinen kognitiivinen kyky, joka sisältää eri osa-alueita, kuten muiden muassa oppimiskyky ja ongelmanratkaisukyky

älykkyysosamäärä /ˈælykːˌyːsosamˌæːræ/ (n)
知能指数
  luku, joka ilmaisee älykkyystestin mittaaman älykkyyden suhteessa koko väestöön; lyhenne: ÄO

älykäs /ˈælykæs/ (adj)
頭のよい
  sellainen, joka osoittaa älykkyyttä

älykäs suunnittelu /ˈælykæs sˈuːnnɪtːˌelu/ (n)
インテリジェント・デザイン
  ominaisuus, joka selittyy parhaiten tarkoituksellisuudella, ei ohjaamattomalla tapahtumalla, kuten luonnonvalinnalla.

älyllinen /ˈælyllɪnen/ (adj)
知識人
  älyyn liittyvä; älyä korostava

älymystö /ˈælymˌystø/ (n)
インテリ
  yhteiskunnan tiede- ja kulttuuripiirien edustajat kokonaisuutena, varsinkin johtavat ajattelijat yhteiskunnassa

älypuhelin /ˈælypˌuhelɪn/ (n)
スマートフォン, スマホ
  matkapuhelin, jossa on perinteisten mobiilipuhelintoimintojen lisäksi aikaisemmin käytössä olleita kämmentietokoneita muistuttavia ominaisuuksia, kuten aikaisempaa enemmän laskentatehoa, suuri näyttö ja kosketukseen perustuva käyttöliittymä

älytä /ˈælytæ/ (v)
気づく
  äkätä, tajuta, hoksata.

älähtää /ˈælæhtæː/ (v)
悲鳴 あげる
  ulvahtaa

ämmä /ˈæmmæ/ (n)
鬼女
  vanha nainen

ämpäri /ˈæmpærɪ/ (n)
バケツ
  sanko; sylinterin muotoinen, vesitiivis ja yleensä isohko astia, jossa on sanka kantamista varten

änkyttäjä /ˈæŋkytːˌæjæ/ (n)
吃り
  henkilö, joka änkyttää

änkyttää /ˈæŋkytːæː/ (v)
吃る
  puhua toistaen tavuja tai sanan osia tarpeettomasti

änkytys /ˈæŋkytys/ (n)
吃り
  katkeileva ja/tai äänteitä toistava puhe

äpärä /ˈæpæræ/ (n)
雑種
  avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi; avioton lapsi

ärhäkkyys /ˈærhækːyːs/ (n)
下劣
  se, että on ärhäkkä

ärsyttävä /ˈærsytːˌævæ/ (adj)
うるさい
  aistien välityksellä provosoiva, reagointia aiheuttava. Negatiivista psyykkistä reagointia psyykkisen tai fyysisen provosoinnin avulla aiheuttava.

ärsyttää /ˈærsytːæː/ (v)
からかう
  aiheuttaa ärtyminen tai tuottaa ärsyke; stimuloida

ärtyisä /ˈærtyisæ/ (adj)
気難しい
  helposti ärtyvä, hermostuva, ärsyyntyvä; kiukkuisa

ässä /ˈæssæ/ (n)
エース
  korttipakan ensimmäinen kortti, ykkönen eli ässä. Ässän arvo määritellään korttipeleissä usein joko suurimmaksi tai pienimmäksi kortiksi, 1 tai 14.
  jossakin tekemisessä erinomainen henkilö

äyriäinen /ˈæyrɪˌæinen/ (n)
甲殻類
  (eläintiede) niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvia (Alajakso ) kiduksilla hengittäviä eläimiä

ääliömäinen /ˈæːlɪømˌæinen/ (adj)
馬鹿
  ääliötä muistuttava; ääliölle ominainen; tyhmä

ääneen /ˈæːneːn/ (adv)
声を出す
  käyttäen puheääntä

äänekäs /ˈæːnekæs/ (adj)
うるさい
  sellainen, joka aiheuttaa tai josta aiheutuu voimakasta ääntä, tai hälyä, kovaääninen

äänen nopeus /ˈæːnen nˈopeus/ (n)
音速
  nopeus, jolla ääni kulkee väliaineessa (ilmassa 343 metriä sekunnissa eli 1 230 km/h (20°C) taajuudesta riippumatta); symboli c; riippuu väliaineen fysikaalisista ominaisuuksista; äänen nopeus ilmassa ei ole vakio

äänenvaimennin /ˈæːnenvˌaimennɪn/ (n)
サイレンサー
  laite, jonka tarkoituksena on vaimentaa ääntä, melua

äänenvoimakkuus /ˈæːnenvˌoimakːuːs/ (n)
音量
  äänen ihmisen korvaan aiheuttaman kuuloaistimuksen voimakkuus, se miten lujaa soi

äänenväri /ˈæːnenvˌærɪ/ (n)
声色, 音色
  ominaisuus, jonka perusteella kaksi korkeudeltaan, voimakkuudeltaan sekä kestoltaan samankaltaista ääntä kuulostaa erilaiselta

äänestys /ˈæːnestys/ (n)
投票
  äänestämisen toteutus, tapahtuma jossa mitataan eri vaihtoehtojen tai henkilöiden kannatus, ja jossa äänestäjät ilmaisevat kantansa ja eniten kannatusta saanut henkilö tai ehdotus valitaan

äänestäjä /ˈæːnestˌæjæ/ (n)
投票者
  henkilö joka käyttää äänensä äänestyksessä

äänestäjäkunta /ˈæːnestˌæjækˌunta/ (n)
有権者
  äänestyksessä jotakin ehdokasta, puoluetta tai näkemystä kannattaneiden henkilöiden joukko

äänestää /ˈæːnestæː/ (v)
投票
  ilmaista kannattavansa jotakuta tai jotakin antamalla äänensä äänestyksessä tai vaalissa
  ratkaista jokin äänestyksellä

äänetön /ˈæːnetøn/ (adj)
無音の
  sellainen, josta ei lähde ääntä, täysin hiljainen

ääni /ˈæːnɪ/ (n)
音, 響き
  ilman tai muun väliaineen välityksellä kulkeva värähtely, jonka ihminen kuulee
声
  ihmisääni

ääniaalto /ˈæːnɪˌaːlto/ (n)
音波
  ääneen ja sen olemukseen liittyvä aineessa etenevä pitkittäinen aaltoliike

äänielin /ˈæːnielɪn/ (n)
鳴管
  vain selkärankaisilla ja niveljalkaisilla esiintyvä elin, jolla muodostetaan ääniä. Ihmisen äänielin on kurkunpää siellä sijaisevine tärkeine ääntöelimineen.

äänihuuli /ˈæːnɪhˌuːlɪ/ (n)
声帯
  kurkunpäässä molemmin puolin sijaitseva ääntöväylän osa, joka synnyttää ääntä kun niiden välistä kulkeva ilmavirta saa ne värähtelemään

äänikirja /ˈæːnɪkˌirja/ (n)
オーディオブック
  äänimuotoon tallennettu kirjallinen teos

äänikortti /ˈæːnɪkˌortːɪ/ (n)
サウンドカード
  tietokoneen laajennuskortti joka on tarkoitettu äänisignaalin tuottamiseen

äänilevy /ˈæːnɪlˌevy/ (n)
レコード
  mekaaniseen äänen tallentamiseen käytetty kiekko, jonka pinnalle ääni-informaatio on kaiverrettu yhtenäiselle spiraalin muotoiselle uralle, josta informaatio luetaan levyn pyöriessä neulan poikittaisena liikkeenä

ääninauha /ˈæːnɪnˌauha/ (n)
オーディオテープ
  erityisesti äänen tallentamiseen tarkoitettu magneettinauha

äänioikeutettu /ˈæːnɪˌoikeutˌetːu/ (n)
有権者
  äänioikeuden haltija, kansalainen, jolla on äänioikeus vaaleissa

äänirako /ˈæːnɪrˌako/ (n)
声門
  kurkunpäässä sijaitseva, oikean ja vasemman äänihuulen sekä oikean ja vasemman kannuruston väliin jäävä rako

äänirauta /ˈæːnɪrˌauta/ (n)
音叉
  teräksinen kaksihaarainen puikko, joka värähtelee ominaistaajuudellaan tuottaen puhtaan sävelen, jota käytetään vertailuäänenä kuoron tai soittimien vireisyyden tarkistamiseen

äänitorvi /ˈæːnɪtˌorvɪ/ (n)
クラクション
  kulkuneuvon äänimerkkilaite

äänne /ˈæːnne/ (n)
単音
  puhutun kielen pienin kvalitatiivinen rakenneosa

ääntely /ˈæːntely/ (n)
シャクル
  eläimen oraalisesti tuottamat äänet

ääntäminen /ˈæːntæmɪnen/ (n)
発音
  ääntämys, yksilön tai kieliyhteisön tapa ääntää jotakin kieltä

ääntää /ˈæːntæː/ (v)
発音
  tehdä äänielimillä liikkeitä, joilla syntyy tietty äänne

ääreishermosto /ˈæːreishˌermosto/ (n)
末梢神経系
  keskushermoston ulkopuolinen osa hermostosta

äärellisyys /ˈæːrellɪsyːs/ (n)
有限性
  se, että on äärellinen

äärettömyys /ˈæːretːømyːs/ (n)
無限
  se, että on ääretön

ääretön /ˈæːretøn/ (adj)
巨大
  jonka lukuarvoa tai alkioiden määrää ei voi ilmaista luvulla; jonka mahtavuus on sama kuin luonnollisten lukujen joukolla tai suurempi

äärimmäinen /ˈæːrɪmmˌæinen/ (adj)
過激な
  mahdollisuuksien rajalla oleva; reunimmaisena oleva; kauimpana tai uloimpana oleva, kaukaisin; viho viimeinen; äärirajalla oleva, radikaalinen.

äärioikeisto /ˈæːrɪˌoikeisto/ (n)
極右
  radikaalisti totalitarismiin pyrkivä osa poliittisesta oikeistosta

äärivasemmisto /ˈæːrɪvasˌemmɪsto/ (n)
極左
  radikaali vasemmisto

ääriviiva /ˈæːrɪvˌiːva/ (n)
中抜き
  kohteen rajaava viiva, kun sitä katsotaan jostakin suunnasta

ångström /ˈoŋstrøm/ (n)
オングストローム
  lähinnä kideopissa käytettävä epästandardi mittayksikkö, 0,1 nanometriä

ödeema /ˈødeːma/ (n)
浮腫
  nesteen kertyminen kudokseen ja siitä aiheutuva turvotus

öinen /ˈøinen/ (adj)
夜行
  yöllinen, yöllä tapahtuva

öisin /ˈøisɪn/ (adv)
夜
  toistuvasti yön aikana

öljy /ˈøljy/ (n)
油
  orgaaninen neste, joka ei ole vesiliukoinen

öljyhappo /ˈøljyhˌapːo/ (n)
オレイン酸
  yleinen kertatyydyttymätön rasvahappo, myös oleiinihappo

öljykenttä /ˈøljykˌentːæ/ (n)
油田
  alue jossa esiintyy ja josta porataan maaöljyä

öljylamppu /ˈøljylˌampːu/ (n)
オイルランプ
  jonkin luonnon öljyn tai erityisen valaistustarkoitukseen kehitetyn valoöljyn, valopetrolin, palamiseen ja liekin antamaan valoon perustuva lamppu

öljymaalaus /ˈøljymˌaːlaus/ (n)
油絵
  maalaus, joka on maalattu öljyväreillä

öljynjalostamo /ˈøljynjalˌostamo/ (n)
製油所
  tuotantolaitos, jossa valmistetaan raakaöljystä poltto- ja voiteluaineita

öljynporauslautta /ˈøljymporˌauslautːa/ (n)
石油プラットフォーム
  merelle sijoitettu rakennelma, jonka avulla raakaöljyä porataan merenpohjassa olevasta öljylähteestä

öljysora /ˈøljysˌora/ (n)
アスファルト舗装路
  kivihiilitervan tai bitumin ja soran sekoitus tienpäällysteenä

öljytankkeri /ˈøljytˌaŋkːerɪ/ (n)
石油タンカー
  tankkeri, joka kuljettaa raakaöljyä

öljyväri /ˈøljyvˌærɪ/ (n)
油絵の具
  (maalaus) taidemaalareiden käyttämä öljypohjainen väri, vesiväriä sakeampi

öljyvärimaalaus /ˈøljyvˌærɪmˌaːlaus/ (n)
油絵
  maalaus, joka on maalattu öljyväreillä yleensä kiilakehyksiin pingotetulle ja pohjustetulle pellavakankaalle tai muulle kiinteämmälle materiaalille.
  öljymaalaus, maalaustaiteen tekniikka, jossa käytettävien värien sidosaineena on öljy

örkki /ˈørkːɪ/ (n)
オーク
  alun perin J. R. R. Tolkienin romaaneissa esiintyvä, sittemmin erilaisten fantasia- ja tietokonepelien hirviö

ötökkä /ˈøtøkːæ/ (n)
虫
  mikä tahansa hyönteinen tai hämähäkkieläin

Łódź /lˈodts/ (pn)
ウッチ
  Puolassa sijaitseva suuri kaupunki, Łódźin maakunnan pääkaupunki

šaahi /ʃˈaːhɪ/ (n)
シャー
  Persiassa ja Iranissa ennen vuotta 1979 käytössä ollut hallitsijan arvonimi

šaali /ʃˈaːlɪ/ (n)
ショール
  hartioilla pidettävä huivi, hartiahuivi

šamaani /ʃˈamaːnɪ/ (n)
シャーマン
  alkuperäiskulttuureissa henkilö, jonka tehtävänä on toimia parantajana ja henkimaailman asioiden tuntijana; tietäjä, poppamies

šamanismi /ʃˈamanˌismɪ/ (n)
シャーマニズム
  uskonnollinen kulttuuri, jossa šamaanilla on keskeinen osa

šeikki /ʃˈeikːɪ/ (n)
シャイフ
  arabiankielinen arvonimi, jonka kirjaimellinen merkitys on perheen tai heimon vanhin ja jota käytetään lisäksi mm. opettajien ja uskollisten johtajien arvonimenä

šinto /ʃˈinto/ (n)
神道
  japanilainen, alkuperäisuskontojen ja buddhalaisuuden vaikutuksista syntynyt panteistinen uskonto, Japanin kansallisuskonto

šintolaisuus /ʃˈintolˌaisuːs/ (n)
神道
  šintouskonnon seuraaminen

širokko /ʃˈirokːo/ (n)
シロッコ
  Välimeren maissa puhaltava kuuma ja kuiva kaakkois- tai etelätuuli

švaa /ʃvˈaː/ (n)
シュワー
  neutraali keskivokaali, merkitään IPA:ssa ylösalaisin kiepautetun e:n näköisellä merkillä: ə