suomi-français FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2020-02-08
language: fi; fr
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

1. Mooseksen kirja /ˈyksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Genèse
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

2. Mooseksen kirja /kˈaksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Exode
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

3. Mooseksen kirja /kˈolme mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Lévitique
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

4. Mooseksen kirja /nˈeljæ mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Nombres
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

5. Mooseksen kirja /vˈiːsi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Deutéronome
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Aachen /ˈaːkhen/ (pn)
Aix-la-Chapelle
  kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, aivan Belgian ja Alankomaiden rajan tuntumassa

Aalst /ˈaːlst/ (pn)
Alost
  Itä-Flanderissa, Belgiassa sijaitseva kaupunki

Aamos /ˈaːmos/ (n)
Amos
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Aasia /ˈaːsɪa/ (pn)
Asie
  Euroopan ja Tyynen valtameren välissä sijaitseva maanosa, osa Euraasian mannerta

Aasian-puoleinen Venäjä /ˈaːsɪampˈuoleinen vˈenæjæ/ (pn)
Russie d'Asie
  alue Venäjällä Ural-vuoristosta itään

Aataminsilta /ˈaːtamˌinsɪlta/ (pn)
Pont d'Adam
  hiekkasärkkien ja koralliriuttojen luonnonmuodostuma Sri Lankan ja Intian eteläkärjen välillä

Abhasia /ˈabhasˌia/ (pn)
Abkhazie
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Mustanmeren rannalla Kaukasiassa. Abhasian pääkaupunki on Suhumi.

Abu Dhabi /ˈabu dhˈabɪ/ (pn)
Abou Dhabi
  suurin Arabiemiirikuntien seitsemästä emiraatista
  emiraattinsa ja maan pääkaupunki

Addis Abeba /ˈadːɪs ˈabeba/ (pn)
Addis-Abeba
  Etiopian pääkaupunki

Aden /ˈaden/ (pn)
Aden
  satamakaupunki Jemenissä Adeninlahden rannalla

Adeninlahti /ˈadenˌinlahtɪ/ (pn)
golfe d'Aden
  lahti Intian valtamerellä Afrikan rannikolla

Adrianmeri /ˈadrɪˌanmerɪ/ (pn)
mer Adriatique
  Apenniinien niemimaan ja Balkanin niemimaan välinen Välimeren lahti

Adygeia /ˈadyɡˌeia/ (pn)
Adyguée
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Luoteis-Kaukasiassa Labajoen varrella, myös Adygea. Adygeian pääkaupunki on Maikop.

Adžaria /ˈadʒarˌia/ (pn)
Adjarie
  Georgiaan kuuluva autonominen tasavalta

Afganistan /ˈafɡanˌistan/ (pn)
Afghanistan
  sisämaanvaltio Aasiassa, pitkältä nimeltään Afganistanin islamilainen tasavalta

Afrikan sarvi /ˈafrɪkan sˈarvɪ/ (pn)
Corne de l'Afrique, Corne d'Afrique
  alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat

Afrikka /ˈafrɪkːa/ (pn)
Afrique
  yksi maapallon maanosista ja mantereista

Agan Burjatia /ˈaɡan bˈurjatˌia/ (pn)
Aga-Bouriatie
  Kaakkois-Siperiaan kuuluva piirikunta Venäjällä

Ahaggar /ˈahaɡːar/ (pn)
Hoggar
  vuorijono Algeriassa

Ahvenanmaa /ˈahvenˌanmaː/ (pn)
Åland
  ruotsinkielinen, Suomelle kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Suomen ja Ruotsin välissä Itämerellä, Ahvenanmaan maakunta

Ahvenanmeri /ˈahvenˌanmerɪ/ (pn)
mer d'Åland
  Ahvenanmaan ja Ruotsin rannikon välinen saareton Itämerenosa

Aicardin oireyhtymä /ˈaikardɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
le syndrome d'Aicardi
  harvinainen geneettinen kehitysvamma, jolle on luonteenomaista aivokurkiaisen puuttuminen kokonaan tai osittain

Aicardi–Goutierèsin oireyhtymä /ˈaikardɪ ɡˈoutieresɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
le syndrome d'Aicardi–Goutierès
  eräs erityisesti aivoihin ja ihoon vaikuttava kehityshäiriö, joka monissa tapauksissa johtaa menehtymiseen

Aigeianmeri /ˈaiɡeiˌanmerɪ/ (pn)
Mer Égée
  saarten pilkkoma osa Välimerta Kreikan ja Turkin välissä

Aikakirjat /ˈaikakˌirjat/ (n)
Chroniques
  yhteisnimitys kahdelle Vanhan testamentin kirjoista: 1. Aikakirjalle ja 2. Aikakirjalle

Aisopos /ˈaisopos/ (pn)
Ésope
  (kirjallisuus) eläinsaduistaan tunnettu antiikin Kreikan kirjailija

Ajman /ˈajman/ (pn)
Ajman
  pienin Arabiemiirikuntien seitsemästä emiraatista; pääkaupunki Ajmān

Ajomies /ˈajomies/ (pn)
Cocher
  Linnunradan pohjoisreunassa Perseuksesta itään sijaitseva navanympärystähdistö

Akaba /ˈakaba/ (pn)
Aqaba
  kaupunki Jordaniassa

Akabanlahti /ˈakabˌanlahtɪ/ (pn)
golfe d'Aqaba
  lahti Punaisellamerellä Lähi-idässä

Akvitania /ˈakvɪtˌanɪa/ (pn)
Aquitaine
  Lounais-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Bordeaux; nykyisin osa Uutta-Akvitaniaa

Ala-Baijeri /ˈalabˈaijerɪ/ (pn)
Basse-Bavière
  hallintoalue Saksan Baijerissa

Ala-Egypti /ˈalaˈeɡyptɪ/ (pn)
Basse-Égypte
  alue Egyptissä Niilin suistossa

Ala-Guinea /ˈalaɡwˈinea/ (pn)
Basse-Guinée
  alue Afrikassa Guineanlahden rannikolla

Ala-Itävalta /ˈalaˈitævˌalta/ (pn)
Basse-Autriche
  Itävallan osavaltio

Ala-Kuittijärvi /ˈalakwˈitːɪjˌærvɪ/ (pn)
Bas-Kouïto
  järvi Karjalan tasavallassa

Ala-Michigan /ˈalamˈikhɪɡan/ (pn)
péninsule inférieure du Michigan
  niemimaa Yhdysvaltojen Michiganissa

Ala-Normandia /ˈalanˈormandˌia/ (pn)
Basse-Normandie
  Pohjois-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Caen; nykyisin osa Normandiaa

Alaivuoret /ˈalaivˌuoret/ (pn)
monts Alaï
  vuorijono Aasian Kirgisiassa ja Tadžikistanissa

Alankomaat /ˈalaŋkomaːt/ (pn)
Pays-Bas
  eurooppalainen valtio Pohjanmeren rannikolla Länsi-Euroopassa, viralliselta nimeltään Alankomaiden kuningaskunta

Alankomaiden Karibia /ˈalaŋkomˌaideŋ kˈarɪbˌia/ (pn)
Pays-Bas caribéens, îles BES
  Alankomaiden erillisalue Karibianmerellä

Albania /ˈalbanˌia/ (pn)
Albanie
  Balkanin niemimaalla, Adrianmeren rannalla sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Tirana

Alderney /ˈalderney/ (pn)
Aurigny
  Kanaalisaarten pohjoisin saari Englannin kanaalissa, Normandian rannikolla

Aleksandria /ˈaleksˌandrɪa/ (pn)
Alexandrie
  kaupunki Egyptissä

Aleksanteri /ˈaleksˌanterɪ/ (pn)
Alexandre
  miehen etunimi

Alger /ˈalɡer/ (pn)
Alger
  Välimeren rannalla sijaitseva Algerian pääkaupunki

Algeria /ˈalɡerˌia/ (pn)
Algérie
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva tasavalta, jonka pääkaupunki on Alger

Alpit /ˈalpɪt/ (pn)
Alpes
  vuorijono Keski-Euroopassa

Amazon /ˈamatson/ (pn)
Amazone
  Etelä-Amerikan ja mahdollisesti maailman pisin joki

Amerikan Samoa /ˈamerɪkan sˈamoa/ (pn)
Samoa américaines
  Yhdysvaltain territorio Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä

Amerikan yhdysvallat /ˈamerɪkan ˈyhdysvˌallat/ (pn)
États-Unis d'Amérique
  osavaltioista koostuva federaatio Pohjois-Amerikassa; lyhyemmin: Yhdysvallat

Amerikka /ˈamerˌikːa/ (n)
Amérique
  yksi Maapallon manner sen läntisellä puoliskolla käsittäen Etelä-Amerikan ja Pohjois-Amerikan

Amur /ˈamur/ (pn)
Amour
  Kaukoidässä virtaava joki, joka saa alkunsa Koillis-Kiinan vuorilta ja virtaa Venäjän kaukoidän ja Kiinan Mantšurian rajalla kunnes laskee Ohotanmereen Nikolajevskin kaupungin kohdalla

Andalusia /ˈandalˌusɪa/ (pn)
Andalousie
  itsehallintoalue eteläisessä Espanjassa

Andorra /ˈandorra/ (pn)
Andorre
  pieni tasavaltainen ruhtinaskunta Ranskan ja Espanjan välisellä alueella, Andorran ruhtinaskunta

Andromeda /ˈandromˌeda/ (pn)
Andromède
  Kassiopeian eteläpuolella oleva iso ja harva navanympärystähdistö

Angola /ˈaŋŋola/ (pn)
Angola
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Antigua ja Barbuda /ˈantɪɡˌua ja bˈarbuda/ (pn)
Antigua-et-Barbuda
  kahdesta saaresta, Antiguasta ja Barbudasta, sekä Redonda-luodosta koostuva saarivaltio Karibialla, Länsi-Intian Pienillä Antilleilla

Antillit /ˈantɪllɪt/ (pn)
Antilles
  saarijono Karibianmeressä

Antwerpen /ˈantverpen/ (pn)
Anvers
  kaupunki Pohjois-Belgiassa Flanderissa

Apostolien teot /ˈapostolien tˈeot/ (n)
Acte des Apôtres, Actes des Apôtres
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Arabiemiirikunnat /ˈarabˌiemɪːrɪkˌunnat/ (pn)
Émirats arabes unis
  Persianlahdella, Lähi-idässä sijaitseva seitsemästä emiirikunnasta muodostuva valtio, Yhdistyneet arabiemiirikunnat

Aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (pn)
Aragon
  itsehallintoalue Koillis-Espanjassa

Argentiina /ˈarɡentˌiːna/ (pn)
Argentine
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Buenos Aires ja virallinen nimi Argentiinan tasavalta

Armenia /ˈarmenˌia/ (pn)
Arménie
  tasavalta Kaukasiassa, virallisesti Armenian tasavalta

Aspergerin oireyhtymä /ˈasperɡerɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
syndrome d'Asperger
  autismin kirjoon kuuluva neurobiologinen keskushermoston kehityshäiriö

Assyria /ˈassyrˌia/ (pn)
Assyrie
  assyrialaisten muinainen Tigrisin varrella sijainnut valtakunta, jonka pääkaupunki oli Assur

Asturia /ˈasturˌia/ (pn)
Asturies
  itsehallintoalue pohjoisessa Espanjassa

Ateena /ˈateːna/ (pn)
Athènes
  Kreikan pääkaupunki ja suurin kaupunki

Atlantin valtameri /ˈatlantɪn vˈaltamˌerɪ/ (pn)
Atlantique, Océan Atlantique
  valtameri, joka erottaa Amerikan Afrikasta ja Euroopasta

Aurinko /ˈaurɪŋko/ (pn)
Soleil, soleil
  kahdeksanplaneettaisen aurinkokuntamme, jossa kotiplaneettamme Maa sijaitsee, keskustähti

Aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (pn)
système solaire
  Aurinko ja kahdeksan planeettaa sekä muita pienempiä taivaankappaleita

Australia /ˈaustraːlˌia/ (pn)
Australie
  Maapallon pienin, merien ympäröimä maanosa eteläisellä pallonpuoliskolla

Azerbaidžan /ˈatserbˌaidʒan/ (pn)
Azerbaïdjan
  Kaukasiassa, Kaspianmeren rannalla sijaitseva valtio, Azerbaidžanin tasavalta, jonka pääkaupunki on Baku

Azorit /ˈatsorɪt/ (pn)
Açores
  Atlantilla sijaitseva Portugalille kuuluva autonominen saariryhmä

Aïr /ˈair/ (pn)
massif de l'Aïr
  Nigerin keskiosassa, Afrikassa sijaitseva vuoristo

Ašgabat /ˈaʃɡabat/ (pn)
Achgabat
  Turkmenistanin pääkaupunki

Baden-Württemberg /bˈadenvˈyrtːemberɡ/ (pn)
Bade-Wurtemberg
  Saksan lounaisosassa sijaitseva osavaltio

Bahrain /bˈahrain/ (pn)
Bahreïn, Bahrayn
  kuningaskunta Lähi-idässä, Persianlahdella

Baijeri /bˈaijerɪ/ (pn)
Bavière
  Saksan liittotasavallan eteläinen osavaltio, jonka pääkaupunki on München

Baku /bˈaku/ (pn)
Bakou
  Kaspianmeren rannalla sijaitseva Azerbaidžanin pääkaupunki

Balkan /bˈalkan/ (pn)
Balkans
  niemimaa Kaakkois-Euroopassa

Bangladesh /bˈaŋladesh/ (pn)
Bangladesh
  Gangesin ja Brahmaputran suistossa sijaitseva valtio Aasiassa, virallisesti Bangladeshin kansantasavalta

Barcelona /bˈarselˌona/ (pn)
Barcelone
  kaupunki Kataloniassa, koillisessa Espanjassa, Katalonian pääkaupunki

Baskimaa /bˈaskɪmaː/ (pn)
Pays basque
  itsehallintoalue Pohjois-Espanjassa

Basseterre /bˈassetˌerre/ (pn)
Basseterre
  Saint Kitts ja Nevisin pääkaupunki

Belgia /bˈelɡɪa/ (pn)
Belgique
  eurooppalainen liittovaltio Pohjanmeren rannikolla, Belgian kuningaskunta, jonka pääkaupunki on Bryssel

Belgian Kongo /bˈelɡɪaŋ kˈoŋŋo/ (pn)
Congo Belge, Congo belge
  Kongon demokraattisesta tasavallasta käytetty nimi ajalta, jolloin se oli Belgian siirtomaana

Belgian kuningaskunta /bˈelɡɪaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Royaume de Belgique
  Belgian virallinen nimi.

Belgrad /bˈelɡrad/ (pn)
Belgrade
  Serbian pääkaupunki

Belutšistan /bˈelutʃˌistan/ (pn)
Baloutchistan
  Iranin ylängön kaakkoisosan käsittävä belutšien asuttama alue, johon kuuluu alueita Lounais-Pakistanissa, Kaakkois-Iranissa ja Lounais-Afganistanissa

Benin /bˈenɪn/ (pn)
Bénin
  tasavalta Afrikassa, Beninin tasavalta

Berliini /bˈerlɪːnɪ/ (pn)
Berlin
  Saksan pääkaupunki

Bern /bˈern/ (pn)
Berne
  Sveitsin pääkaupunki

Betlehem /bˈetlehem/ (pn)
Bethléem
  Länsirannalla sijaitseva kaupunki, joka Raamatun mukaan on Israelin kuninkaan Daavidin syntymä- ja kotikaupunki ja Jeesuksen syntymäpaikka

Bhutan /bhˈutan/ (pn)
Bhoutan
  pieni sisämaavaltio Himalajalla Intian ja Kiinan välissä, Bhutanin kuningaskunta

Biškek /bˈiʃkek/ (pn)
Bichkek
  Kirgisian pääkaupunki, vuosina 1926–1991 nimellä Frunze tunnettu

Bolivia /bˈolɪvˌia/ (pn)
Bolivie
  tasavalta Etelä-Amerikassa, pitkältä nimeltään Bolivian monikansainen valtio

Borneo /bˈorneo/ (pn)
Bornéo
  Kaakkois-Aasiassa, Malaijien saaristossa sijaitseva maailman kolmanneksi suurin saari. Borneon eteläosat (Kalimantan) kuuluvat Indonesialle, pohjoisosat Bruneille ja Malesialle.

Bosnia ja Hertsegovina /bˈosnɪa ja hˈertseɡˌovɪna/ (pn)
Bosnie-Herzégovine, Bosnie-et-Herzégovine
  Bosnia-Hertsegovina, Balkanilla, Euroopassa sijaitseva valtio.

Brasilia /brˈasɪlˌia/ (pn)
Brésil
  valtio Etelä-Amerikassa, Brasilian liittotasavalta

Brasília /brˈasɪlˌia/ (pn)
Brasilia
  Brasilia, Brasilian liittovaltion pääkaupunki

Brownin liike /brˈovnɪn lˈiːke/ (n)
mouvement brownien
  nesteessä tai kaasussa olevia pienten hiukkasten satunnainen ja itsenäinen edestakainen liike

Bryssel /brˈyssel/ (pn)
Bruxelles
  Belgian pääkaupunki ja Euroopan unionin tosiasiallinen pääkaupunki

Bukarest /bˈukarest/ (pn)
Bucarest
  Romanian pääkaupunki

Bulgaria /bˈulɡarˌia/ (pn)
Bulgarie
  tasavalta Balkanilla, Euroopassa, Bulgarian tasavalta

Bulgarian tasavalta /bˈulɡarɪan tˈasavˌalta/ (pn)
République de Bulgarie
  Bulgarian valtion virallinen nimi.

Burgundi /bˈurɡundɪ/ (pn)
Bourgogne
  Keski-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Dijon; nykyisin osa Burgundi-Franche-Comtéa

Burgundi-Franche-Comté /bˈurɡundɪfrˈankhekˈomte/ (pn)
Bourgogne-Franche-Comté
  Itä-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Dijon

Burjatia /bˈurjatˌia/ (pn)
Bouriatie
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Siperiassa Baikaljärven rannalla. Burjatian pääkaupunki on Ulan-Ude.

Böömi /bˈøːmɪ/ (pn)
Bohême
  nykyään Tšekissä sijaitseva historiallinen alue Keski-Euroopassa

C-duuri /sˈeːdˈuːrɪ/ (n)
Ut majeur
  duurisävellaji, jonka perussävel (toonika) on c ja perussointu C-duuri; sävellajimerkinnässä yhtäkään säveltä ei ole alennettu tai ylennetty; rinnakkaissävellaji a-mollille; sävelet toonikasta subtoonikaan: c, d, e, f, g, a, h

CD-levy /sˈeːdˌeːlˈevy/ (n)
CD, disque compact
  digitaalisen tiedon tallennusmedia, joka tuli markkinoille alun perin äänen tallennusta varten; näyttää ulkoisesti DVD-levyltä

Cantabria /kˈantabrˌia/ (pn)
Cantabrie
  itsehallintoalue pohjoisessa Espanjassa

Ceylon /sˈeylon/ (pn)
Ceylan
  saarivaltio Aasiassa, Sri Lankan vanha nimi

Chile /khˈile/ (pn)
Chili
  tasavalta Etelä-Amerikassa, Chilen tasavalta

Chilen tasavalta /khˈilen tˈasavˌalta/ (pn)
République du Chili
  Chilen valtion virallinen nimi.

Christ–Siemens–Tourainen oireyhtymä /krˈist sˈiemens tˈourainen ˈoireyhtˌymæ/ (n)
syndrome de Christ–Siemens–Touraine
  eräs ektodermaalisiin dysplasioihin kuuluva kehityshäiriö, joka johtaa ihon, hiusten, kynsien, hampaiden ja hikirauhasten epämuodostumiin

Dagestan /dˈaɡestan/ (pn)
Daghestan, Daguestan
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Kaspianmeren rannalla Pohjois-Kaukasiassa

Dahomey /dˈahomey/ (pn)
Dahomey
  1600-luvulla synytynt afrikkalainen kuningaskunta, myöhemmin Ranskan siirtomaa ja sitten tasavalta, jonka nimeksi vuonna 1975 tuli Benin

Damaskos /dˈamaskos/ (pn)
Damas
  Syyrian pääkaupunki

Dominica /dˈomɪnˌika/ (pn)
Dominique
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, Dominican liittovaltio.

Dominikaaninen tasavalta /dˈomɪnɪkˌaːnɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
République dominicaine
  tasavalta Karibialla, Väli-Amerikassa

Dresden /drˈesden/ (pn)
Dresde
  itäisessä Saksassa sijaitseva kaupunki, Saksin pääkaupunki

Dušanbe /dˈuʃanbe/ (pn)
Douchanbé
  Tadžikistanin pääkaupunki, vuoteen 1961 Stalinabad

Ecuador /ˈekuador/ (pn)
Équateur
  tasavalta Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikolla ekvaattorin molemmin puolin, virallisesti Ecuadorin tasavalta.

Edinburgh /ˈedɪnburɡh/ (pn)
Édimbourg
  Skotlannin itärannikolla sijaitseva vanha kaupunki, Skotlannin pääkaupunki

Edwardsin oireyhtymä /ˈedvardsɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
syndrome d’Edwards, trisomie 18
  eräs kromosomiperäinen henkistä ja fyysistä kehitysvammaisuutta aiheuttava lääketieteellinen tila

Efesolaiskirje /ˈefesolˌaiskɪrje/ (n)
Éphésiens
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Egypti /ˈeɡyptɪ/ (pn)
Égypte
  tasavalta Afrikan koillisosassa, Egyptin arabitasavalta

El Salvador /ˈel sˈalvador/ (pn)
Salvador
  tasavalta Keski-Amerikassa

Elysion /ˈelysɪon/ (pn)
Élysée
  Elysion tai Elysionin kentät (m.kreik. Ἠλύσιον πεδίον, Ēlýsion pedíon, lat. Elysium) on kreikkalaisen mytologian onnela, jossa jumalten suosikit elävät kuolemansa jälkeen ikuisesti nuorina ja onnellisina.

Englannin kanaali /ˈeŋlannɪŋ kˈanaːlɪ/ (pn)
Manche
  Atlantin valtamereltä Pohjanmerelle johtava vesiyhteys, joka erottaa Ison-Britannian saaren Pohjois-Ranskasta

Englanti /ˈeŋlantɪ/ (pn)
Angleterre
  Ison-Britannian saaren eteläosan kattava maa; kuningaskunta, joka kuuluu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan

Eritrea /ˈerɪtrˌea/ (pn)
Érythrée
  Punaisenmeren rannalla Koillis-Afrikassa, Afrikan sarvessa sijaitseva valtio

Erzgebirge /ˈertsɡebˌirɡe/ (pn)
monts Métallifères
  Saksan ja Tšekinmaan rajalla sijaitseva vuoristo

Espanja /ˈespanja/ (pn)
Espagne
  kuningaskunta eteläisessä Euroopassa

Esra /ˈesra/ (pn)
Esdras
  edellisessä keskeinen henkilö: eräs juutalainen kirjanoppinut ja pappi

Etelä-Afrikka /ˈetelæˈafrɪkːa/ (pn)
Afrique du Sud
  Afrikan mantereen eteläosassa sijaitseva valtio, Etelä-Afrikan tasavalta

Etelä-Amerikka /ˈetelæˈamerˌikːa/ (pn)
Amérique du Sud
  eteläosa Amerikan mantereesta, yksi maanosista

Etelä-Carolina /ˈetelækˈarolˌina/ (pn)
Caroline du Sud
  Yhdysvaltain osavaltio maan itäosassa

Etelä-Eurooppa /ˈetelæˈeuroːpːa/ (pn)
Europe du Sud
  Pyreneitten, Apenniinien ja Balkanin niemimaiden ja niihin kuuluvien saarten muodostama alue, Euroopan eteläisin osa

Etelä-Korea /ˈetelækˈorea/ (pn)
Corée du Sud
  Aasiassa, Korean niemimaalla sijaitseva valtio, jonka virallinen nimi on Korean tasavalta.

Etelä-Ossetia /ˈetelæˈossetˌia/ (pn)
Ossétie du Sud
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Kaukasiassa. Etelä-Ossetian pääkaupunki on Tshinval.

Etelä-Sudan /ˈetelæsˈudan/ (pn)
Sud-Soudan
  Sudanista vuonna 2011 itsenäistynyt valtio Afrikassa

Etiopia /ˈetɪˌopɪa/ (pn)
Éthiopie
  liittovaltio itäisessä Afrikassa, Etiopian demokraattinen liittovaltio

Euraasia /ˈeuraːsˌia/ (pn)
Eurasie
  Maapallon suurin manner, jota ympäröivät Pohjoinen jäämeri, Atlantin valtameri, Välimeri, Punainenmeri, Intian valtameri ja Tyyni valtameri; siihen kuuluvat Euroopan, Lähi-idän ja Aasian maanosat

Euroopan unioni /ˈeuroːpan ˈunɪˌonɪ/ (pn)
Union européenne
  suuren osan Eurooppaa käsittävä valtioiden yhteenliittymä, johon myös Suomi kuuluu

Eurooppa /ˈeuroːpːa/ (pn)
Europe
  yksi maapallon maanosista

Extremadura /ˈekstremˌadura/ (pn)
Estrémadure
  itsehallintoalue läntisessä Espanjassa

Fidži /fˈidʒɪ/ (pn)
Fidji
  Oseaniassa sijaitseva saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Fidžin tasavalta

Filemon /fˈilemon/ (n)
Philémon
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Filippiinit /fˈilɪpːˌiːnɪt/ (pn)
Philippines
  tasavalta, jonka alue muodostuu Tyynellä valtamerellä Etelä-Kiinan meren itäpuolella olevasta Filippiinien saaristosta, Filippiinien tasavalta.

Filippiläiskirje /fˈilɪpːɪlˌæiskɪrje/ (n)
Philippiens
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Firenze /fˈirentse/ (pn)
Florence
  maakunta Toscanassa Keski-Italiassa

Flanderi /flˈanderɪ/ (pn)
Flandre, Flandres
  historiallinen alue Pohjanmeren rannalla nykyisen Belgian, Ranskan ja Alankomaiden alueella

Florida /flˈorɪda/ (pn)
Floride
  Yhdysvaltain kaakkoisosan niemimaalla sijaitseva osavaltio, jonka pääkaupunki on Tallahassee ja suurin kaupunki Jacksonville

Frankfurt /frˈaŋkfurt/ (pn)
Francfort
  saksalainen suurkaupunki Mainin varrella Hessenissä, Frankfurt am Main

Färsaaret /fˈærsaːret/ (pn)
Îles Féroé, îles Féroé
  Tanskaan kuuluva saariryhmä Atlantin valtameressä. Färsaarten pääkaupunki on Tórshavn.

Gabon /ɡˈabon/ (pn)
Gabon
  Afrikassa sijaitseva valtio

Galatalaiskirje /ɡˈalatalˌaiskɪrje/ (n)
Galates
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Gambia /ɡˈambɪa/ (pn)
Gambie
  tasavalta Afrikassa, Gambian tasavalta

Gazan kaista /ɡˈatsaŋ kˈaista/ (pn)
Bande de Gaza
  Välimeren rannikolla sijaitseva, Israelin ympäröimä ja Egyptiin rajoittuva palestiinalaishallinnon alue, jonka merkittävin kaupunki on Gaza

Geneve /ɡˈeneve/ (pn)
Genève
  kaupunki Sveitsissä

Genova /ɡˈenova/ (pn)
Gênes
  Italian Ligurian hallinnollisen alueen pääkaupunki

Georgia /ɡˈeorɡˌia/ (pn)
Géorgie
  valtio Etelä-Kaukasiassa, entiseltä nimeltään Gruusia; pääkaupunki Tbilisi
  Yhdysvaltojen osavaltio

Golgin laite /ɡˈolɡɪn lˈaite/ (n)
appareil de Golgi
  eläinsolun soluelin, joka muokkaa, lajittelee ja pakkaa proteiineja

Granada /ɡrˈanada/ (pn)
Grenade
  Andalusiassa, Etelä-Espanjassa sijaitseva kaupunki

Grenada /ɡrˈenada/ (pn)
Grenade
  Karibianmerellä, Länsi-Intian eteläosassa sijaitseva valtio, Grenadan kuningaskunta

Gruusian sosialistinen neuvostotasavalta /ɡrˈuːsɪan sˈosɪalˌistɪnen nˈeuvostˌotasavˌalta/ (pn)
République socialiste soviétique de Géorgie
  sosialistinen neuvostotasavalta, joka oli olemassa itsenäisenä 1921–1922 ja yhtenä Neuvostoliiton tasavalloista 1922-1991

Grönlanti /ɡrˈønlantɪ/ (pn)
Groenland
  Pohjois-Amerikan koillispuolella sijaitseva, Tanskan kuningaskuntaan kuuluva, pääasiassa jään peittämä maailman suurin saari, jonka pääkaupunki on Nuuk

Guinea /ɡwˈinea/ (pn)
Guinée
  Länsi-Afrikassa sijaitseva valtio, pitkältä nimeltään Guinean tasavalta, jonka rajanaapureita ovat Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Mali, Senegal ja Guinea-Bissau.

Guinea-Bissau /ɡwˈineabˈissau/ (pn)
Guinée-Bissau, Guinée-Bissao
  tasavalta Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannalla.

Günzburg /ɡˈyntsburɡ/ (pn)
Guntzbourg
  kaupunki Saksassa

Haag /hˈaːɡ/ (pn)
Haye, La Haye
  kaupunki Alankomaissa, maan hallinnollinen, muttei virallinen pääkaupunki, myös useiden kansainvälisten järjestöjen sijaintipaikka

Habakukin kirja /hˈabakukɪŋ kˈirja/ (n)
Habacuc
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Haggain kirja /hˈaɡːaiŋ kˈirja/ (n)
Agée
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Haiti /hˈaitɪ/ (pn)
Haïti
  tasavalta Hispaniolan saarella Karibialla, Dominikaanisen tasavallan rajanaapuri

Hakassia /hˈakassˌia/ (pn)
Khakassie
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Etelä-Siperiassa. Hakassian pääkaupunki on Abakan.

Hampuri /hˈampurɪ/ (pn)
Hambourg
  kaupunki Saksassa

Hannover /hˈannover/ (pn)
Hanovre
  saksalainen suurkaupunki, Ala-Saksin pääkaupunki

Hanoi /hˈanoi/ (n)
Hanoï
  Vietnamin pääkaupunki

Hansenin tauti /hˈansenɪn tˈautɪ/ (n)
maladie de Hansen
  lepra, spitaali

Harkova /hˈarkova/ (pn)
Kharkiv
  kaupunki Ukrainassa

Havaiji /hˈavaijɪ/ (pn)
Hawaï, Hawaii
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saariryhmä ja Yhdysvaltain osavaltio

Havanna /hˈavanna/ (pn)
La Havane
  Kuuban pääkaupunki

Helsinki /hˈelsɪŋkɪ/ (pn)
Helsinki
  Suomenlahden rannalla, Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva Suomen pääkaupunki

Heprealaiskirje /hˈeprealˌaiskɪrje/ (pn)
Hébreux
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Hesekiel /hˈesekiel/ (pn)
Ézéquiel, Ézéchiel
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hessen /hˈessen/ (pn)
Hesse
  Saksan liittotasavallan osavaltio maan keskiosassa. Sen pääkaupunki on Wiesbaden ja suurin kaupunki Frankfurt.

Hollanti /hˈollantɪ/ (pn)
Hollande
  Alankomaat, valtio Euroopassa

Hongkong /hˈoŋkoŋ/ (pn)
Hong Kong
  Kiinan rannikolla sijaitseva erityishallintoalue

Hoosea /hˈoːsea/ (n)
Osée
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hormuzinsalmi /hˈormutsˌinsalmɪ/ (pn)
détroit d’Ormuz
  Persianlahden ja Omaninlahden toisistaan erottava salmi

Hortonin oireyhtymä /hˈortonɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
algie vasculaire de la face, syndrome de Bing-Horton
  neurologinen sairaus, jonka oireisiin kuuluu muun muassa äärimmäisen ankara päänsärky

Hortonin tauti /hˈortonɪn tˈautɪ/ (n)
artérite giganto-cellulaire, maladie de Horton
  jättisoluarteriitti: lähinnä ohimovaltimon verisuoniin kohdistuva tulehduksellinen sairaus

Hudsoninlahti /hˈudsonˌinlahtɪ/ (pn)
Baie d'Hudson
  Kanadassa sijaitseva suurikokoinen pohjoiseen aukeava lahti

Huippuvuoret /hwˈipːuvˌuoret/ (pn)
Svalbard
  Norjalle kuuluva saaristo Euroopan pohjoisosassa

IP-osoite /ˈiːpˌeːˈosoite/ (n)
adresse IP
  numerosarja, jonka perusteella IP-paketti löytää perille Internetissä

Indonesia /ˈindonˌesɪa/ (pn)
Indonésie
  lukuisasta joukosta saaria koostuva valtio Kaakkois-Aasiassa, Indonesian tasavalta

Indonesian tasavalta /ˈindonˌesɪan tˈasavˌalta/ (pn)
République d’Indonésie
  Indonesian valtion virallinen nimi.

Intia /ˈintɪa/ (pn)
Inde
  suuri liittovaltio Aasian eteläosassa

Intiaani /ˈintɪˌaːnɪ/ (pn)
Indien
  (tähtitiede) eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva himmeätähtinen tähdistö

Intian valtameri /ˈintɪan vˈaltamˌerɪ/ (pn)
Océan Indien, océan Indien
  Aasian, Antarktiksen ja Australian välillä oleva maailman kolmanneksi suurin merialue

Iran /ˈiran/ (pn)
Iran
  valtio Lähi-idässä Kaspianmeren ja Persianlahden välissä, aiemmin Persia

Irbensalmi /ˈirbensˌalmɪ/ (pn)
Détroit d'Irbe
  Kuurinkurkku, Viron Saarenmaan ja Latvian Kuurinmaan välinen salmi Itämeressä

Irkutsk /ˈirkutsk/ (pn)
Irkoutsk
  kaupunki Etelä-Siperiassa Venäjällä Baikaljärveen laskevan Angaran rannalla

Irlanti /ˈirlantɪ/ (pn)
Irlande
  Britteinsaariin kuuluva saari Atlantin valtameressä ja saarella sijaitseva saarivaltio Länsi-Euroopassa

Islanti /ˈislantɪ/ (pn)
Islande
  saarivaltio Atlantin valtameren keskivaiheilla, Pohjois-Euroopassa, Islannin tasavalta

Iso karhu /ˈiso kˈarhu/ (pn)
Grande Ourse
  tähdistö lähellä pohjoista taivaannapaa

Iso-Britannia /ˈisobrˈitannˌia/ (pn)
Grande-Bretagne
  Britteinsaarten suurin saari Atlantin valtameressä Euroopan mantereesta luoteeseen

Israel /ˈisrael/ (pn)
Israël
  Lähi-idässä Välimeren kaakkoisrannalla sijaitseva, Palestiinan alueelle perustettu valtio

Italia /ˈitalˌia/ (pn)
Italie
  valtio Etelä-Euroopassa, viralliselta nimeltään Italian tasavalta

Italian tasavalta /ˈitalɪan tˈasavˌalta/ (pn)
République italienne
  Italian valtion virallinen nimi

Itä-Saksa /ˈitæsˈaksa/ (pn)
Allemagne de l'Est
  epävirallinen nimitys Saksan demokraattisesta tasavallasta

Itä-Timor /ˈitætˈimor/ (pn)
Timor oriental, Timor-Oriental
  valtio Kaakkois-Aasiassa Malaijien saaristossa Timorin saaren itäosassa

Itämeri /ˈitæmˌerɪ/ (pn)
mer Baltique, Baltique
  Atlantin valtameren lahti, siihen kuuluva välimeri

Itävalta /ˈitævˌalta/ (pn)
Autriche
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio.

Jaakko /jˈaːkːo/ (pn)
Jacques
  Jaakon nimipäivä: 25.7.

Jaava /jˈaːva/ (pn)
Java
  saari Indonesiassa

Jakarta /jˈakarta/ (pn)
Jakarta
  Indonesian pääkaupunki

Jamaika /jˈamaika/ (pn)
Jamaïque
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, isoihin Antilleihin kuuluva Karibian neljänneksi suurin saari.

Japani /jˈapanɪ/ (pn)
Japon
  Itä-Aasiassa sijaitseva perustuslaillinen keisarikunta ja saarivaltio

Jaroslavl /jˈaroslavl/ (pn)
Iaroslavl
  kaupunki Venäjällä

Jeesus /jˈeːsus/ (pn)
Jésus, Iesus, Jhesu
  kristinuskossa Jumalan poika ja vapahtaja, usein tarkennuksella Nasaretilainen tai Kristus

Jehovan todistaja /jˈehovan tˈodɪstˌaja/ (n)
témoin de Jéhovah
  erään kristillisperäisen uskonnollisen liikkeen, Jehovan todistajien, jäsen

Jekaterinburg /jˈekaterˌinburɡ/ (pn)
Ekaterinbourg, Iekaterinbourg
  kaupunki Venäjällä

Jemen /jˈemen/ (pn)
Yémen
  Lähi-idässä Arabian niemimaan etelärannikolla sijaitseva valtio

Jenisei /jˈenɪsei/ (pn)
Ienisseï
  yksi maailman pisimmistä joista, joka saa alkunsa Mongolian ja Venäjän rajalta ja laskee Pohjoiseen jäämereen

Jerevan /jˈerevan/ (pn)
Erevan
  Armenian pääkaupunki

Jersey /jˈersey/ (pn)
Jersey
  saari Englannin kanaalissa, yksi Kanaalisaarista

Jerusalem /jˈerusalem/ (pn)
Jérusalem
  kaupunki Israelissa

Jesaja /jˈesaja/ (pn)
Isaïe
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Job /jˈob/ (pn)
Job
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Johanneksen ilmestys /jˈohannˌeksen ˈilmestys/ (pn)
Apocalypse
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Johannes Kastaja /jˈohannes kˈastaja/ (pn)
Jean le Baptiste
  (historia, uskonto) Uuden testamentin henkilö

Joonianmeri /jˈoːnɪˌanmerɪ/ (pn)
mer Ionienne
  lännessä Sisiliaan, idässä Albaniaan ja Kreikkaan rajoittuva Välimeren osa

Joosef /jˈoːsef/ (pn)
Joseph
  Raamatun hahmoja, mm. Jeesuksen isä

Jordania /jˈordanˌia/ (pn)
Jordanie
  valtio Lähi-idässä Jordanjoen itärannalla.

Jordanjoki /jˈordanjˌokɪ/ (pn)
Jourdain
  Jordanin virta, Israelin miehittämän Länsirannan ja Jordanian rajalla virtaava joki

Joulusaari /jˈoulusˌaːrɪ/ (pn)
île Christmas, Île Christmas
  Australian hallinnossa oleva territorio Intian valtameressä.

Joutsen /jˈoutsen/ (pn)
Cygne
  Lyyrasta itään ja Pegasuksesta länteen sijaiseva navanympärystähdistö

Jugoslavia /jˈuɡoslˌavɪa/ (pn)
Yougoslavie
  entinen valtio Balkanilla Adrianmeren rannalla, vuosina 1918–1944 Jugoslavian kuningaskunta; toisen maailmansodan jälkeen sosialistinen valtio, joka tunnettiin nimellä Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Juhana /jˈuhana/ (pn)
Jean
  eräiden ulkomaisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Jumala /jˈumala/ (pn)
Dieu
  kristinuskon, juutalaisuuden tai islamin jumalakäsitteen Jumala

Jupiter /jˈupɪter/ (pn)
Jupiter
  aurinkokuntamme suurin kiertotähti, viides planeetta Auringosta
  (mytologia) roomalaisten pääjumala ”Juppiter”

Kaakkois-Aasia /kˈaːkːoisˈaːsɪa/ (pn)
Asie du Sud-Est
  Aasian mantereesta Taka-Intian niemimaa ja sen eteläpuoliset merialueet valtioineen Australiaan asti

Kaarle /kˈaːrle/ (pn)
Charles
  eräiden historiallisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Kabul /kˈabul/ (pn)
Kaboul
  Afganistanin pääkaupunki

Kairo /kˈairo/ (pn)
Caire
  Egyptin pääkaupunki

Kaksoset /kˈaksoset/ (pn)
Gémeaux
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Kalat /kˈalat/ (pn)
Poissons
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla

Kalifornia /kˈalɪfˌornɪa/ (pn)
Californie
  Yhdysvaltojen väkirikkain osavaltio Yhdysvaltain länsirannikolla Tyynenmeren rannalla

Kambodža /kˈambodʒa/ (pn)
Cambodge
  eräs valtio Aasiassa

Kamerun /kˈamerun/ (pn)
Cameroun
  valtio Afrikassa

Kanada /kˈanada/ (pn)
Canada
  Brittiläisen kansanyhteisön itsenäinen jäsenvaltio Pohjois-Amerikassa

Kanariansaaret /kˈanarɪˌansaːret/ (pn)
Canaries, îles Canaries
  Espanjalle kuuluva saariryhmä Afrikan länsirannikolla. Saariryhmän saaria ovat La Palma, El Hierro, Gomera, Teneriffa, Gran Canaria, Fuerteventura ja Lanzarote.

Kap Verde /kˈap vˈerde/ (pn)
Cap-Vert
  Kap Verden tasavalta, saarivaltio Afrikassa Atlantin rannikolla.

Kapkaupunki /kˈapkaupˌuŋkɪ/ (pn)
Le Cap
  kaupunki Etelä-Afrikassa

Karibia /kˈarɪbˌia/ (pn)
Caraïbes
  Karibianmeri

Karjala /kˈarjala/ (pn)
Carélie
  Fennoskandian itäosassa sijaitseva kulttuuris-maantieteellinen alue

Karjalankannas /kˈarjalˌaŋkannas/ (pn)
Isthme de Carélie
  Laatokan ja Suomenlahden välinen maa-alue.

Kaspianmeri /kˈaspɪˌanmerɪ/ (pn)
mer Caspienne
  maailman suurimmaksi järveksi nimitetty allas Kaakkois-Euroopan ja Länsi-Aasian välillä

Katalonia /kˈatalˌonɪa/ (pn)
Catalogne
  itsehallintoalue Espanjassa

Kathmandu /kˈathmandu/ (pn)
Katmandou
  Nepalin pääkaupunki

Kaukasia /kˈaukasˌia/ (pn)
Caucase
  alue Euroopan ja Aasian rajalla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä

Kaukasus /kˈaukasus/ (pn)
Caucase
  vuoristo Euroopan ja Aasian rajalla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä

Kazakstan /kˈatsakstan/ (pn)
Kazakhstan
  Keski-Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio

Kazan /kˈatsan/ (pn)
Kazan
  Tatarstanin tasavallan pääkaupunki, yksi koko Venäjän federaation suurimmista kaupungeista

Kenia /kˈenɪa/ (pn)
Kenya
  tasavalta itäisessä Afrikassa.

Keski-Afrikan tasavalta /kˈeskɪˈafrɪkan tˈasavˌalta/ (pn)
République centrafricaine, Centrafrique
  eräs valtio Afrikassa

Keski-Amerikka /kˈeskɪˈamerˌikːa/ (pn)
Amérique centrale
  keskiosa Amerikasta, Pohjois-Amerikkaa ja Etelä-Amerikkaa yhdistävä mannerkannas

Keski-Eurooppa /kˈeskɪˈeuroːpːa/ (pn)
Europe centrale
  Euroopan keskiosien yhteinen nimitys

Keski-Ranska /kˈeskɪrˈanska/ (pn)
Centre-Val de Loire
  keskisessä Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Orléans

Kienböckin tauti /kˈienbøkkɪn tˈautɪ/ (n)
maladie de Kienbock, maladie de Kienböck
  verenkierron häiriintymisestä johtuva puolikuuluun kuolio

Kiina /kˈiːna/ (pn)
Chine
  Itä-Aasiassa, Kiinanmeren rannikolla sijaitseva valtio, joka on väkiluvultaan maailman suurin valtio ja jonka pääkaupunki on Peking ja virallinen nimi Kiinan kansantasavalta

Kiinan kansantasavalta /kˈiːnaŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
République populaire de Chine
  Kiinan valtion virallinen nimi, erityisesti viitattaessa manner-Kiinan kommunistisen puolueen hallitsemaan Kiinaan vuodesta 1949 lähtien

Kiinan muuri /kˈiːnan mˈuːrɪ/ (pn)
Grande muraille
  Kiinan valtakunnan turvaksi muinaisina aikoina rakennettu suojamuuri järjestelmineen

Kiinan tasavalta /kˈiːnan tˈasavˌalta/ (pn)
République de Chine
  Taiwanin saarta hallitseva saarivaltio Aasiassa

Kiova /kˈiova/ (pn)
Kiev
  Ukrainan pääkaupunki

Kirgisia /kˈirɡɪsˌia/ (pn)
Kirghizistan, Kirghizstan
  tasavalta Keski-Aasiassa, Kiinan länsinaapuri.

Kiribati /kˈirɪbˌatɪ/ (pn)
Kiribati
  saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Kiribatin tasavalta.

Kolossalaiskirje /kˈolossalˌaiskɪrje/ (n)
Colossiens
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Kolumbia /kˈolumbˌia/ (pn)
Colombie
  valtio Etelä-Amerikan pohjoisosassa, Väli-Amerikan kannaksen eteläpuolella; virallisesti Kolumbian tasavalta

Komorit /kˈomorɪt/ (pn)
Comores
  eräs saaristovaltio Afrikan rannikolla Intian Valtameressä

Kongo /kˈoŋŋo/ (pn)
Congo
  joki keski-Afrikassa

Kongon demokraattinen tasavalta /kˈoŋŋon dˈemokrˌaːtːɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
République démocratique du Congo
  valtio Keski-Afrikassa, vuosina 1971–1997 nimeltään Zaire, pääkaupunki Kinshasa

Kongon tasavalta /kˈoŋŋon tˈasavˌalta/ (pn)
République du Congo
  valtio päiväntasaajan Afrikassa, Kongojoen pohjoispuolella Kongon demokraattisen tasavallan rajanaapurina, vuosina 1969–1991 nimeltään Kongon kansantasavalta

Koraani /kˈoraːnɪ/ (pn)
Coran
  islamilaisten pyhä kirja

Korallimeri /kˈorallˌimerɪ/ (pn)
Mer de Corail
  Tyynenmeren osa Australian koillisrannikon, Papua-Uusi-Guinean, Salomonsaarten, Vanuatun ja Uuden-Kaledonian rajoittamalla alueella

Korea /kˈorea/ (pn)
Corée
  niemimaa Kaakkois-Aasiassa; Korean niemimaa

Korean demokraattinen kansantasavalta /kˈorean dˈemokrˌaːtːɪneŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
République populaire démocratique de Corée
  valtio Aasiassa, Korean niemimaalla Etelä-Korean pohjoispuolella

Korean tasavalta /kˈorean tˈasavˌalta/ (pn)
République de Corée
  Etelä-Korean valtion virallinen nimi

Korfu /kˈorfu/ (pn)
Corfou
  Kreikan saari

Korinttolaiskirje /kˈorɪntːolˌaiskɪrje/ (n)
Corinthiens
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Korsika /kˈorsɪka/ (pn)
Corse
  Ranskalle kuuluva saari Välimeren läntisessä osassa

Kosovo /kˈosovo/ (pn)
Cossovo
  Serbiaan kuulunut maakunta, yksipuolisesti itsenäiseksi julistautunut maa Balkanilla

Krakova /krˈakova/ (pn)
Cracovie
  kaupunki eteläisessä Puolassa

Kreeta /krˈeːta/ (pn)
Crète
  Kreikalle kuuluva saari Välimeressä

Kreikka /krˈeikːa/ (pn)
Grèce
  valtio Balkanilla, Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Krim /krˈim/ (pn)
Crimée
  Mustaanmereen pistävä niemimaa, joka on kuulunut Krimin autonomiselle sosialistiselle neuvostotasavallalle, Ukrainalle ja Venäjälle

Kroatia /krˈoatˌia/ (pn)
Croatie
  Välimerellä, Kaakkois-Euroopassa Balkanin pohjoisosassa sijaitseva valtio; Kroatian tasavalta

Kultakala /kˈultakˌala/ (pn)
Dorade
  eteläisen taivaanpuoliskon tähdistö

Kuollutmeri /kˈuollutmˌerɪ/ (pn)
mer Morte
  laskujoeton suolajärvi Lähi-idässä

Kuu /kˈuː/ (pn)
Lune, lune
  Maan kiertolainen

Kuuba /kˈuːba/ (pn)
Cuba
  valtio Karibianmerellä

Kuwait /kˈuvait/ (pn)
Koweït
  emiirikunta Lähi-idässä Persialahden rannalla

Kypros /kˈypros/ (pn)
Chypre
  saari Välimeressä

Köln /kˈøln/ (pn)
Cologne
  suurkaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksassa

Kööpenhamina /kˈøːpenhˌamɪna/ (n)
Copenhague
  Själlannin saarella sijaitseva Tanskan pääkaupunki

Lappi /lˈapːɪ/ (pn)
Laponie
  alue Suomen, Norjan, Ruotsin ja Venäjän pohjoisosissa. Suomen Lappi sijaitsee entisessä Lapin läänissä, jota vastaa alueeltaan myös Lapin maakunta

Latinalainen Amerikka /lˈatɪnalˌainen ˈamerˌikːa/ (pn)
Amérique latine
  Yhdysvaltain eteläpuoliset itsenäiset espanjan- ja portugalinkieliset maat, joskus mukaan luetaan myös Haiti

Latium /lˈatium/ (pn)
Latium
  Keski-Italiassa sijaitseva hallintoalue

Latvia /lˈatvɪa/ (pn)
Lettonie
  tasavalta Baltiassa, Euroopassa: Latvian tasavalta

Latvian tasavalta /lˈatvɪan tˈasavˌalta/ (pn)
République de Lettonie
  Latvian valtion virallinen nimi.

Laulujen laulu /lˈaulujen lˈaulu/ (n)
Cantique des Cantiques
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Laurence–Moon–Bardet–Biedlin oireyhtymä /lˈaurense mˈoːn bˈardet bˈiedlɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
le syndrome de Laurence&ndash;Moon&ndash;Bardet&ndash;Biedl
  rinnakkaismuoto sanasta Laurence–Moon–Biedl–Bardet’n oireyhtymä

Laurence–Moon–Biedl–Bardet’n oireyhtymä /lˈaurense mˈoːn bˈiedl bˈardetn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
le syndrome de Laurence&ndash;Moon&ndash;Biedl&ndash;Bardet
  yhteisnimitys alun perin yhtenä oireyhtymänä pidetyille Laurence–Moonin oireyhtymälle ja Bardet–Biedlin oireyhtymälle; uuden tutkimuksen valossa alkuperäistä näkemystä on alettu jälleen pitää varteenotettavana vaihtoehtona

Levantti /lˈevantːɪ/ (pn)
Levant
  Välimeren itärannikon maat, Syyria, Libanon, Jordania, Palestiina, Israel

Libanon /lˈibanon/ (pn)
Liban
  Libanonin tasavalta, valtio Lähi-idässä Välimeren rannalla

Libya /lˈibya/ (pn)
Libye
  eräs valtio Pohjois-Afrikassa

Liettua /lˈietːua/ (pn)
Lituanie
  tasavalta Euroopassa

Liettuan tasavalta /lˈietːuan tˈasavˌalta/ (pn)
République de Lituanie
  Liettuan valtion virallinen nimi.

Liivinmaa /lˈiːvɪnmaː/ (pn)
Livonie
  Historiallinen maakunta Baltiassa, 1600–1800 -luvuilla.

Linnunrata /lˈinnunrˌata/ (pn)
Voie lactée
  nimitys galaksille, jossa Aurinkokuntamme sijaitsee

Lissabon /lˈissabon/ (pn)
Lisbonne
  Portugalin pääkaupunki

Livorno /lˈivorno/ (pn)
Livourne
  kaupunki Italian Toscanassa Ligurianmeren rannalla

Lomé /lˈome/ (pn)
Lomé
  Togon pääkaupunki

Lontoo /lˈontoː/ (pn)
Londres
  Englannissa sijaitseva kaupunki; Ison-Britannian ja Englannin pääkaupunki

Lothringen /lˈothrɪŋŋen/ (pn)
Lorraine
  Koillis-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Metz; nykyisin osa Grand Estiä

Louisiana /lˈouɪsˌiana/ (pn)
Louisiane
  Yhdysvaltain osavaltio Mississippin jokilaaksossa Meksikonlahden rannalla, pääkaupunki Baton Rouge

Luhansk /lˈuhansk/ (pn)
Louhansk
  kaupunki itäisessä Ukrainassa

Luoteisterritoriot /lˈuoteistˌerrɪtˌorɪot/ (pn)
Territoires du Nord-Ouest
  territorio Kanadan pohjoisosassa Albertasta pohjoiseen

Luxemburg /lˈuksemburɡ/ (pn)
Luxembourg, Grand-Duché de Luxembourg
  Länsi-Euroopassa sijaitseva valtio, Luxemburgin suurherttuakunta

Lviv /lvˈiv/ (pn)
Lviv
  kaupunki Ukrainassa

Lyypekki /lˈyːpekːɪ/ (pn)
Lübeck
  kaupunki Saksassa Itämeren rannikolla

Lähi-itä /lˈæhɪˈitæ/ (pn)
Moyen-Orient
  Lähimpänä Eurooppaa sijaitseva Aasian osa, johon lasketaan yleensä myös Egypti Afrikassa ja joskus kaikki Pohjois-Afrikan arabivaltiot

Länsi-Saksa /lˈænsɪsˈaksa/ (pn)
Allemagne de l'Ouest
  Saksan liittotasavallasta käytetty nimitys vuosina 1949–1990

Länsi-Virginia /lˈænsɪvˈirɡɪnˌia/ (pn)
Virginie-Occidentale
  Yhdysvaltain osavaltio

Maa /mˈaː/ (pn)
Terre
  maapallo, kolmas planeetta Auringosta lukien

Maas /mˈaːs/ (pn)
Meuse
  Pohjanmereen laskeva joki, joka virtaa Ranskan, Alankomaiden ja Belgian kautta

Madagaskar /mˈadaɡˌaskar/ (pn)
Madagascar
  eräs saarivaltio Afrikan itärannikolla

Madeira /mˈadeira/ (pn)
Madère
  Portugalille kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Atlantilla, saariryhmän suurin saari

Makedonia /mˈakedˌonɪa/ (pn)
Macédoine, République de Macédoine
  Makedonian tasavalta, etelä-eurooppalainen valtio Balkanilla, josta vuodesta 2019 käytetään nimeä Pohjois-Makedonia

Malakia /mˈalakˌia/ (n)
Malachie
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Malediivit /mˈaledˌiːvɪt/ (pn)
Maldives
  Kansanyhteisöön kuuluva pieni tasavalta Korallisaarilla Intian valtameressä

Malesia /mˈalesˌia/ (pn)
Malaisie
  Malakan niemimaan eteläosassa ja Borneon saaren pohjoisosassa sijaitseva kansanyhteisöön kuuluva aasialainen liittovaltio.

Malja /mˈalja/ (pn)
Coupe
  pieni tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla

Malta /mˈalta/ (pn)
Malte
  Välimeressä sijaitseva saarivaltio, Maltan tasavalta.

Manila /mˈanɪla/ (pn)
Manille
  Luzonin saarella sijaitseva Filippiinien pääkaupunki ja suurin kaupunki

Mansaari /mˈansaːrɪ/ (pn)
île de Man
  saari Irlanninmeressä Irlannin ja Ison-Britannian saarten välissä

Marfanin oireyhtymä /mˈarfanɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
maladie de Marfan, syndrome de Marfan
  eräs perinnöllinen tukikudoksen sairaus

Mariupol /mˈariupol/ (pn)
Marioupol
  Asovanmeren rannalla Kaakkois-Ukrainassa sijaitseva teollisuus- ja satamakaupunki

Marmaranmeri /mˈarmarˌanmerɪ/ (pn)
mer de Marmara
  Bosporinsalmen ja Dardanellien välissä oleva välimeri luoteisessa Turkissa

Marokko /mˈarokːo/ (pn)
Maroc
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva valtio

Maroteaux–Lamyn oireyhtymä /mˈaroteauks lˈamyn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
le syndrome de Maroteaux-Lamy
  eräs mukopolysakkaridooseihin kuuluva lysosomien sairaus, joka aiheuttaa fyysistä kehitysvammaisuutta

Marshallinsaaret /mˈarʃallˌinsaːret/ (pn)
Îles Marshall
  saarivaltio Oseaniassa, Marshallinsaarten tasavalta

Masqat /mˈaskat/ (pn)
Mascate
  Omanin pääkaupunki

Mauritania /mˈaurɪtˌanɪa/ (pn)
Mauritanie
  eräs valtio Afrikassa

Mauritius /mˈaurɪtius/ (pn)
Maurice
  eräs saarivaltio Afrikassa, Intian valtameressä

Mayotte /mˈayˌotːe/ (pn)
Mayotte
  Ranskan merentakainen departementti ja aluehallinto

Mekka /mˈekːa/ (pn)
La Mecque
  kaupunki Saudi-Arabiassa, islamin pyhä kaupunki jonne päin kääntyneinä muslimit rukoilevat

Meksiko /mˈeksɪko/ (pn)
Mexique
  liittotasavalta Keski-Amerikassa

Merkurius /mˈerkurius/ (pn)
Mercure
  Aurinkoa lähin Aurinkokunnan planeetta

Mesopotamia /mˈesopˌotamˌia/ (pn)
Mésopotamie
  Kaksoisvirranmaa, käsittää lähinnä nykyisen Irakin alueen sekä Syyrian itäosan ja Turkin kaakkoisosan

Messinansalmi /mˈessɪnˌansalmɪ/ (pn)
Détroit de Messine
  (maantiede) kapea salmi Sisilian ja Italian mantereen välissä.

Mikkeli /mˈikːelɪ/ (pn)
St. Michel
  kaupunki Etelä-Savossa Itä-Suomessa

Mikronesia /mˈikronˌesɪa/ (pn)
Micronésie
  sadoista pienistä saarista koostuva alue läntisellä Tyynellä valtamerellä

Mikroskooppi /mˈikroskˌoːpːɪ/ (pn)
Microscope
  eteläisellä taivaalla sijaitseva pieni himmeätähtinen tähdistö

Milano /mˈilano/ (pn)
Milan
  miljoonakaupunki pohjois-Italiassa Lombardiassa

Mogadishu /mˈoɡadˌishu/ (pn)
Mogadiscio
  Somalian pääkaupunki

Moldova /mˈoldova/ (pn)
Moldavie, République de Moldavie
  eräs valtio Itä-Euroopassa

Monaco /mˈonako/ (pn)
Monaco
  Ranskan ympäröimä ruhtinaskunta Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Mongolia /mˈoŋŋolˌia/ (pn)
Mongolie
  Aasiassa sijaitseva valtio, joka sijaitsee sisämaassa Venäjän ja Kiinan välissä

Montenegro /mˈontenˌeɡro/ (pn)
Monténégro
  Adrianmeren rannikolla sijaitseva valtio

Mordva /mˈordva/ (pn)
Mordovie
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Volgan länsipuolella. Mordvan pääkaupunki on Saransk.

Mosambik /mˈosambɪk/ (pn)
Mozambique
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio, Mosambikin tasavalta

Moskova /mˈoskova/ (pn)
Moscou
  Venäjän pääkaupunki

Murphyn laki /mˈurphyn lˈakɪ/ (n)
loi de Murphy
  leikkimielinen tieteellinen laki: Jos jokin voi mennä pieleen, se menee.

Mustameri /mˈustamˌerɪ/ (pn)
mer Noire
  Kaakkois-Euroopan ja Etu-Aasian välinen sisämeri Turkin pohjoispuolella

Myanmar /mˈyanmar/ (pn)
Birmanie, Myanmar
  Myanmarin liiton tasavalta, valtio Kaakkois-Aasiassa, entinen nimi Burma

Määri /mˈæːrɪ/ (pn)
Moravie
  historiallinen alue nykyisessä Tšekin tasavallassa

München /mˈynkhen/ (pn)
Munich
  saksalainen suurkaupunki, Baijerin pääkaupunki

N'Djamena /ˈændjˈamena/ (pn)
N'Djaména
  Tšadin pääkaupunki

Nahum /nˈahum/ (n)
Nahum
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Namibia /nˈamɪbˌia/ (pn)
Namibie
  Lounais-Afrikassa sijaitseva valtio

Napoli /nˈapolɪ/ (pn)
Naples
  kaupunki Campaniassa Italiassa Napolinlahden pohjoisella rannalla

Nehemia /nˈehemˌia/ (n)
Néhémie
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Nepal /nˈepal/ (pn)
Népal
  Aasiassa Himalajan vuoristossa Kiinan ja Intian välissä sijaitseva sisämaavaltio, virallisesti Nepalin demokraattinen liittotasavalta.

Neptunus /nˈeptunus/ (pn)
Neptune
  Aurinkokunnan kahdeksas ja uloin planeetta Auringosta laskettuna, Pluton menetettyä asemansa planeettana 2006

Neuvostoliitto /nˈeuvostolˌiːtːo/ (pn)
Union soviétique
  Itä-Euroopassa ja Aasian pohjoisosissa sijainnut viidentoista sosialistisen neuvostotasavallan muodostama liittovaltio, joka oli olemassa 1922–1991; kommunismiin pyrkinyt suurvalta

New Mexico /nˈev mˈeksɪko/ (pn)
Nouveau-Mexique
  Yhdysvaltain eteläosassa, Meksikon pohjoispuolella sijaitseva pääosin kuivasta erämaasta koostuva osavaltio, jonka pääkaupunki on Santa Fe ja suurin kaupunki Albuquerque

New Orleans /nˈev ˈorleans/ (pn)
La Nouvelle-Orléans
  Yhdysvaltain eteläosassa, Mississippijoen alajuoksulla sijaitseva kaupunki

Niili /nˈiːlɪ/ (pn)
Nil
  Itä-Afrikassa virtaava joki, joka saa alkunsa Victoriajärvestä ja Tanajärvestä Etiopiasta ja laskee Välimereen

Nikosia /nˈikosˌia/ (pn)
Nicosie
  Kyproksen tasavallan pääkaupunki

Niue /nˈiue/ (pn)
Nioué
  itsehallinnollinen saarivaltio, Polynesiassa Tyynellä valtamerellä

Nizza /nˈitsa/ (pn)
Nice
  rannikkokaupunki Välimeren äärellä kaakkois-Ranskassa

Nižni Novgorod /nˈiʒnɪ nˈovɡorod/ (pn)
Nijni Novgorod
  kaupunki Venäjällä

Norja /nˈorja/ (pn)
Norvège
  Pohjois-Euroopassa, Suomen, Ruotsin ja Tanskan naapurissa sijaitseva valtio, Norjan kuningaskunta.

Normandia /nˈormandˌia/ (pn)
Normandie
  Pohjois-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Rouen

Norsunluurannikko /nˈorsunlˌuːrannˌikːo/ (pn)
Côte d’Ivoire, Côte d'Ivoire
  valtio Länsi-Afrikassa

Novosibirsk /nˈovosɪbɪrsk/ (pn)
Novossibirsk
  Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Siperiassa Objoen rannalla

Nubia /nˈubɪa/ (pn)
Nubie
  muinainen kuningaskunta Niilin yläjuoksulla, nykyisen Egyptin ja Sudanin rajalla

Nuuk /nˈuːk/ (pn)
#Ranska
  Grönlannin pääkaupunki

Obadja /ˈobadja/ (n)
Abdias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Oksitania /ˈoksɪtˌanɪa/ (pn)
Occitanie
  Etelä-Ranskassa sijaitseva 2016 perustettu hallintoalue, jonka pääkaupunki on Toulouse

Oseania /ˈoseˌanɪa/ (pn)
Océanie
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Fidži, Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesian liittovaltio, Nauru, Niue, Palau, Papua-Uusi-Guinea, Samoa, Salomonsaaret, Tonga, Tuvalu, Uusi-Seelanti ja Vanuatu.

Ostrava /ˈostrava/ (pn)
#Ranska
  Määrin-Sleesian läänissä sijaitseva Tšekin kolmanneksi suurin kaupunki

Ouagadougou /ˈouaɡadˌouɡou/ (pn)
Ouagadougou
  Burkina Fason pääkaupunki

Pakistan /pˈakɪstan/ (pn)
Pakistan
  tasavalta Aasiassa

Palau /pˈalau/ (pn)
Palaos
  Tyynellä valtamerellä Oseaniassa sijaitseva saarivaltio, Palaun tasavalta.

Palestiina /pˈalestˌiːna/ (pn)
Palestine
  Välimeren ja Jordanjoen välinen alue sekä tähän liittyviä alueita pohjoisessa ja etelässä. Poliittiselta asemaltaan kiistanalainen alue Lähi-idässä

Panama /pˈanama/ (pn)
Panamá
  Keski-Amerikassa sijaitseva valtio, pitkältä nimeltään Panaman tasavalta.

Papua-Uusi-Guinea /pˈapuaˈuːsɪɡwˈinea/ (pn)
Papouasie-Nouvelle-Guinée
  valtio, joka hallitsee Uuden-Guinean saaren itäistä puolikasta Tyynellä valtamerellä Australian pohjoispuolella ja läheisiä saaria.

Pariisi /pˈarɪːsɪ/ (pn)
Paris
  Seinejoen varrella sisämaassa sijaitseva Ranskan pääkaupunki; samalla Seine'in departementin pääkaupunki

Peking /pˈekɪŋ/ (pn)
Pékin
  Kiinan kansantasavallan pääkaupunki

Pennsylvania /pˈennsylvˌanɪa/ (pn)
Pennsylvanie
  Yhdysvaltain osavaltio maan itäosassa New Yorkin osavaltion vieressä

Persia /pˈersɪa/ (pn)
Perse
  historiallinen valtakunta, jota hallitsivat šaahit, Iranin nimi vuoteen 1935

Persianlahti /pˈersɪˌanlahtɪ/ (pn)
golfe Persique
  Iranin ja Arabian niemimaan välinen sivumeri, joka on Hormuzinsalmen kautta yhteydessä Arabianmereen

Peru /pˈeru/ (pn)
Pérou
  eräs Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio: Perun tasavalta

Philadelphia /phˈiladˌelphɪa/ (pn)
Philadelphie
  kaupunki Pennsylvanian osavaltiossa

Pietari /pˈietarɪ/ (pn)
Saint-Pétersbourg
  Venäjän toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Suomenlahden pohjukassa

Pihkova /pˈihkova/ (pn)
Pskov
  kaupunki Venäjällä

Pjongjang /pjˈoŋjaŋ/ (pn)
Pyongyang
  Korean demokraattisen kansantasavallan pääkaupunki

Pohjanmeri /pˈohjanmˌerɪ/ (pn)
mer du Nord
  se Atlantin valtameren osa, mikä sijaitsee Ison-Britannian, Ranskan, Belgian, Alankomaiden, Saksan, Tanskan ja Norjan välissä

Pohjoinen jäämeri /pˈohjoinen jˈæːmerɪ/ (pn)
océan Arctique
  laaja merialue pohjoisnavan ympärillä, Euraasian ja Pohjois-Amerikan välimeri

Pohjois-Afrikka /pˈohjoisˈafrɪkːa/ (pn)
Afrique du Nord
  Afrikan mantereen pohjoisin osa Saharan autiomaan pohjoispuolella

Pohjois-Amerikka /pˈohjoisˈamerˌikːa/ (pn)
Amérique du Nord
  pohjoisosa Amerikan mantereesta, kolmanneksi suurin maanosa, joka jakautuu Meksikon, Amerikan yhdysvaltojen ja Kanadan kesken

Pohjois-Carolina /pˈohjoiskˈarolˌina/ (pn)
Caroline du Nord
  Yhdysvaltain osavaltio

Pohjois-Eurooppa /pˈohjoisˈeuroːpːa/ (n)
Europe du Nord
  Euroopan pohjoiset valtiot Suomi, Norja, Ruotsi, Tanska ja Islanti. Poliittisesti sama kuin Pohjoismaat

Pohjois-Irlanti /pˈohjoisˈirlantɪ/ (pn)
Irlande du Nord
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva osa Irlannin saarella. Pohjois-Irlannin pääkaupunki on Belfast.

Pohjois-Karjalan maakunta /pˈohjoiskˈarjalan mˈaːkunta/ (pn)
Carélie du Nord
  Itä-Suomessa sijaitseva maakunta, jonka pääkaupunki on Joensuu

Pohjois-Korea /pˈohjoiskˈorea/ (pn)
Corée du Nord
  valtio Aasiassa, virallisesti Korean demokraattinen kansantasavalta

Polynesia /pˈolynˌesɪa/ (pn)
Polynésie
  suuri saariryhmä keskeisellä ja eteläisellä Tyynellä valtamerellä

Pommeri /pˈommerɪ/ (pn)
Poméranie
  historiallinen alue Keski-Euroopassa, Oder-joen suistoa ympäröivällä Itämeren etelärannikolla

Portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (pn)
Portugal
  Pyreneiden niemimaalla Atlantin rannikolla eteläisessä Euroopassa sijaitseva valtio

Praha /prˈaha/ (pn)
Prague
  Tšekin pääkaupunki

Preussi /prˈeussɪ/ (pn)
Prusse
  (historia) Saksan alue, kuningaskunta ja johtava valtio

Psalmit /psˈalmɪt/ (n)
Psaumes
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Puerto Rico /pˈuerto rˈiko/ (pn)
Porto Rico
  Yhdysvaltain erillisalue Karibianmerellä, jonka pääkaupunki on San Juan

Punahilkka /pˈunahˌilkːa/ (pn)
Petit Chaperon rouge
  vanha tytöstä ja sudesta kertova eurooppalainen satu, josta erityisesti Grimmin veljesten versio on monelle tuttu
  edellisen kertomuksen päähenkilö, pieni punanuttuinen tyttö

Punainenmeri /pˈunainˌenmerɪ/ (pn)
mer Rouge
  Afrikan mantereen ja Arabian niemimaan välinen pitkulainen sisämeri

Puola /pˈuola/ (pn)
Pologne
  valtio Keski-Euroopassa, Puolan tasavalta

Puolan tasavalta /pˈuolan tˈasavˌalta/ (pn)
République de Pologne
  Puolan valtion virallinen nimi.

Pyhä Yrjö /pˈyhæ ˈyrjø/ (pn)
Saint Georges
  eräs katolinen ja ortodoksinen pyhimys: roomalainen sotilas, josta tuli kristittyytensä tähden marttyyri

Pyhän Vituksen tanssi /pˈyhæn vˈituksen tˈanssɪ/ (n)
danse de Saint-Guy
  1300–1600-luvuilla esiintynyt tanssimania
  Sydenhamin korea

Pyreneitten niemimaa /pˈyrenˌeitːen nˈiemɪmaː/ (pn)
péninsule Ibérique
  Atlantin valtameren ja Välimeren välinen Pyreneitten muusta Euroopasta ja Gibraltarin salmen Afrikasta erottama Euroopan suurin niemimaa

Päiväntasaajan Guinea /pˈæivæntasˌaːjan ɡwˈinea/ (pn)
Guinée équatoriale
  valtio Afrikassa

Qatar /kˈatar/ (pn)
Qatar
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio

Quebec /kˈuebek/ (pn)
Québec
  pääosin ranskankielinen provinssi Kanadassa
  Quebecin kaupunki, joka sijaitsee ko. provinssissa

Raamattu /rˈaːmatːu/ (pn)
Bible
  kristittyjen pyhä kirja, joka muodostuu pyhien kirjojen kokoelmasta

Ranska /rˈanska/ (pn)
France
  Ranskan tasavalta, eurooppalainen tasavalta, jolla on runsaasti merentakaisia hallintoalueita eri puolilla maailmaa.

Ranskan Kongo /rˈanskaŋ kˈoŋŋo/ (pn)
Congo Français
  Kongon tasavallasta käytetty nimi ajalta, jolloin se oli Ranskan siirtomaana

Ranskan Polynesia /rˈanskam pˈolynˌesɪa/ (pn)
Polynésie française
  Ranskalle kuuluva alue Oseaniassa

Rein /rˈein/ (pn)
Rhin
  yksi Euroopan suurimmista joista, joka saa alkunsa Itä-Sveitsin Graubündenista ja virtaa Saksan ja Ranskan rajaa ja Alankomaiden läpi ja laskee Pohjanmereen Rotterdamin kohdalla

Riad /rˈiad/ (pn)
Riyad
  Saudi-Arabian pääkaupunki

Riika /rˈiːka/ (pn)
Riga
  Latvian pääkaupunki

Riviera /rˈiviera/ (pn)
Côte d'Azur
  nimitys Ranskan Välimeren rannikolle

Rodinia /rˈodɪnˌia/ (pn)
Rodinia
  eräs muinaismanner

Romania /rˈomanˌia/ (pn)
Roumanie
  Euroopassa sijaitseva valtio

Rooma /rˈoːma/ (pn)
Rome
  Italian pääkaupunki
  antiikin valtakunta Välimeren-alueella, Rooman valtakunta

Roomalaiskirje /rˈoːmalˌaiskɪrje/ (n)
Romains
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Rovaniemi /rˈovanˌiemɪ/ (pn)
Rovaniemi
  Lapin maakunnan pääkaupunki napapiirin tuntumassa

Ruanda /rˈuanda/ (pn)
Rwanda
  keskiafrikkalainen sisämaavaltio, valtio Afrikassa

Ruotsi /rˈuotsɪ/ (pn)
Suède
  monarkia Pohjois-Euroopassa, Suomen, Norjan ja Tanskan naapurissa, Ruotsin kuningaskunta.

Ruotsin kuningaskunta /rˈuotsɪŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Royaume de Suède
  Ruotsin valtion virallinen nimi

Réunion /rˈeunɪon/ (pn)
La Réunion
  Ranskan mertentakainen departementti ja hallintoalue Intian valtamerellä, Madagaskarin itäpuolella

SI-järjestelmä /ˈæsˌiːjˈærjestˌelmæ/ (pn)
Système International d'Unités
  Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

Saarland /sˈaːrland/ (pn)
Sarre
  Saksan osavaltio lähellä Ranskan rajaa

Saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
Ecclésiaste
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saatana /sˈaːtana/ (pn)
satan
  korkea-arvoisimpia Jumalan luomia henkiolentoja, nimeltään Lucifer, josta myöhemmin tuli Jumalan vastustaja

Saint Kitts ja Nevis /sˈaint kˈitːs ja nˈevɪs/ (pn)
Saint-Christophe-et-Niévès, Saint-Kitts-et-Nevis
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Kittsin ja Nevisin saarista

Saint Vincent ja Grenadiinit /sˈaint vˈinsent ja ɡrˈenadˌiːnɪt/ (pn)
Saint-Vincent-et-les Grenadines, Saint-Vincent-et-Grenadines
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Vincentin pääsaaresta ja Grenadiinien saariryhmän pohjoisista saarista (Pohjois-Grenadiinit)

Sakarja /sˈakarja/ (n)
Zacharie
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saksa /sˈaksa/ (pn)
Allemagne
  valtio Keski-Euroopassa, 16 osavaltion muodostama liittovaltio, Saksan liittotasavalta.

Saksan demokraattinen tasavalta /sˈaksan dˈemokrˌaːtːɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
République démocratique allemande, RDA
  vuonna 1949 Neuvostoliiton toisen maailmansodan jälkeisestä miehitysvyöhykkeestä muodostettu sosialistinen valtio, jonka alueet liitettiin 1990 Saksan liittotasavaltaan

Saksan liittotasavalta /sˈaksan lˈiːtːotˌasavˌalta/ (pn)
République fédérale d'Allemagne, RFA
  kuudentoista osavaltion muodostama liittovaltio Keski-Euroopassa, arkisemmin Saksa

Saksi /sˈaksɪ/ (pn)
Saxe
  Saksan itäinen osavaltio

Sambia /sˈambɪa/ (pn)
Zambie
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Sambian tasavalta.

San Marino /sˈan mˈarɪno/ (pn)
Saint-Marin
  kaupunkivaltio Etelä-Euroopassa, jonka ainoa rajanaapuri on Italia

Sapporo /sˈapːoro/ (pn)
Sapporo#fr
  kaupunki Japanissa

Sardinia /sˈardɪnˌia/ (pn)
Sardaigne
  Italiaan kuuluva saari Välimerellä, Tyrrhenanmeren itäpuolella

Saturnus /sˈaturnus/ (pn)
Saturne
  Aurinkokunnan toiseksi suurin planeetta. Kuudes planeetta Auringosta ulospäin laskettuna.

Saudi-Arabia /sˈaudɪˈarabˌia/ (pn)
Arabie saoudite, Arabie Saoudite
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio, Saudi-Arabian kuningaskunta

Sefanja /sˈefanja/ (n)
Sophonie
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Senegal /sˈeneɡal/ (pn)
Sénégal
  maa läntisessä Afrikassa

Serbia /sˈerbɪa/ (pn)
Serbie
  Balkanilla sijaitseva valtio

Serbia ja Montenegro /sˈerbɪa ja mˈontenˌeɡro/ (pn)
Serbie-et-Monténégro
  Etelä-Euroopassa vuosina 2003–2006 sijainnut valtio, joka tunnettiin vuosina 1992–2003 nimellä Jugoslavian liittotasavalta ja jonka hajottua syntyivät Serbia ja Montenegro

Seurasaaret /sˈeurasˌaːret/ (pn)
Archipel de la Société, Îles de la Société
  Ranskan Polynesiassa sijaitseva saaristo, joka koostuu kahdesta saariryhmästä: Windward- ja Leewardsaarista

Sevastopol /sˈevastopol/ (pn)
Sébastopol
  kaupunki Krimin niemimaalla

Sevilla /sˈevɪlla/ (pn)
Séville
  Andalusian pääkaupunki etelä-Espanjassa Guadalquivirjoen rannalla

Seychellit /sˈeykhellɪt/ (pn)
Seychelles
  Afrikkaan kuuluva saarivaltio Intian valtamerellä

Shanghai /ʃˈaŋhai/ (pn)
Shanghaï
  kaupunki Kiinassa

Siam /sˈiam/ (pn)
#Ranska
  Thaimaan entinen nimi

Simferopol /sˈimferopol/ (pn)
Simferopol
  kaupunki Ukrainassa, Krimin autonomisen tasavallan pääkaupunki

Singapore /sˈiŋŋapˌore/ (pn)
Singapour
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva kaupunkivaltio

Siperia /sˈiperˌia/ (pn)
Sibérie
  Pohjois-Aasian Venäjään kuuluva osa, joka ulottuu Uralvuorilta Tyynenmeren rannikolle

Sisilia /sˈisɪlˌia/ (pn)
Sicile
  Italiaan kuuluva Välimeren suurin saari, jonka Messinansalmi erottaa Italian mantereesta.

Skandinavia /skˈandɪnˌavɪa/ (pn)
Scandinavie
  Skandinavian niemimaan alue, tai skandinaavisten kielten puhuma-alue tai sitä vastaava kulttuurialue; yleensä Ruotsi, Norja ja Tanska, joskus myös Islanti ja Färsaaret

Skotlanti /skˈotlantɪ/ (pn)
Écosse
  kuningaskunta Ison-Britannian saaren pohjoisosassa, Yhdistyneen kuningaskunnan osa

Sleesia /slˈeːsɪa/ (pn)
Silésie
  historiallinen alue nykyisessä Puolassa, Tšekissä ja Saksassa

Slovakia /slˈovakˌia/ (pn)
Slovaquie
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio, Slovakian tasavalta

Slovenia /slˈovenˌia/ (pn)
Slovénie
  Euroopassa Adrianmeren itärannalla sijaitseva valtio, Slovenian tasavalta

Sofia /sˈofɪa/ (pn)
Sofia
  Bulgarian pääkaupunki ja suurin kaupunki

Somalia /sˈomalˌia/ (pn)
Somalie
  Afrikan sarvessa sijaitseva valtio.

Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto /sˈosɪalˌistɪsten nˈeuvostˌotasavˌaltojen lˈiːtːo/ (pn)
Union des Républiques Socialistes Soviétiques
  Neuvostoliiton valtion virallinen nimi

Soul /sˈoul/ (pn)
Séoul
  Etelä-Korean pääkaupunki

Sturge–Weberin syndrooma /stˈurɡe vˈeberɪn sˈyndroːma/ (n)
syndrome de Sturge-Weber
  enkefalotrigeminaalinen angiomatoosi

Sudan /sˈudan/ (pn)
Soudan
  valtio Afrikassa Egyptin eteläpuolella Punaisenmeren rannalla

Suhumi /sˈuhumɪ/ (pn)
Soukhoumi
  Abhasian pääkaupunki

Suomen tasavalta /sˈuomen tˈasavˌalta/ (pn)
République de Finlande
  Suomi, Suomen valtion virallinen nimi

Suomenlahti /sˈuomenlˌahtɪ/ (pn)
Golfe de Finlande, golfe de Finlande
  Itämeren itäisin lahti, vesialue Hangosta itään Suomen ja Viron välillä

Suomi /sˈuomɪ/ (pn)
Finlande
  Fennoskandiassa Venäjän ja Ruotsin välissä sijaitseva Euroopan unionin jäsenvaltio. Suomen valtion virallinen nimi on Suomen tasavalta.

Suriname /sˈurɪnˌame/ (pn)
Surinam
  Etelä-Amerikan pohjoisosassa sijaitseva hollanninkielinen, maanosan pienin itsenäinen valtio

Suuri /sˈuːrɪ/ (pn)
la Grande, le Grand
  eräiden historiallisten hallitsijoiden hallitsijanimen yhteydessä yleisesti käytettävä lisänimi

Sveitsi /svˈeitsɪ/ (pn)
Suisse
  valtio Keski-Euroopassa, Sveitsin valaliitto

Swazimaa /svˈatsɪmaː/ (pn)
Swaziland
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Syyria /sˈyːrɪa/ (pn)
Syrie
  Arabitasavalta Etu-Aasiassa. Pääkaupunki on Damaskos.

São Tomé ja Príncipe /sˈao tˈome ja prˈinsɪpe/ (pn)
Sao Tomé-et-Principe
  eräs saarivaltio Afrikassa, joka koostuu pääasiassa São Tomén ja Príncipen saarista

Taalainmaa /tˈaːlainmaː/ (pn)
Dalécarlie
  maakunta keskisessä Ruotsissa

Tadžikistan /tˈadʒɪkˌistan/ (pn)
Tadjikistan
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Tadžikistanin tasavalta

Taiwan /tˈaivan/ (pn)
Taïwan
  saari Kiinan rannikolla, entinen nimi Formosa

Tallinna /tˈallɪnna/ (pn)
Tallinn
  Viron pääkaupunki Suomenlahden rannalla

Tansania /tˈansanˌia/ (pn)
Tanzanie
  Itä-Afrikassa sijaiteva valtio, Tansanian yhdistynyt tasavalta

Tanska /tˈanska/ (pn)
Danemark
  kuningaskunta pohjoisessa Euroopassa, pitkältä nimeltään Tanskan kuningaskunta

Tanskan kuningaskunta /tˈanskaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Royaume de Danemark
  Tanskan valtion virallinen nimi

Tapani /tˈapanɪ/ (pn)
Étienne, Stéphane
  miehen etunimi

Taškent /tˈaʃkent/ (pn)
Tachkent
  Uzbekistanin pääkaupunki

Tbilisi /tbˈilɪsɪ/ (pn)
Tbilissi
  Georgian pääkaupunki

Teheran /tˈeheran/ (pn)
Téhéran
  Iranin pääkaupunki

Tessalonikalaiskirje /tˈessalˌonɪkalˌaiskɪrje/ (n)
Thessaloniciens
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Thaimaa /thˈaimaː/ (pn)
Thaïlande
  kuningaskunta Kaakkois-Aasiassa

Thessaloniki /thˈessalˌonɪkɪ/ (pn)
Thessalonique
  kaupunki Kreikassa

Thüringen /thˈyrɪŋŋen/ (pn)
Thuringe
  Saksan osavaltio

Tigris /tˈiɡrɪs/ (pn)
Tigre
  itäisempi Mesopotamian kahdesta suuresta joesta

Timoteus /tˈimoteus/ (n)
Timothée
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Titus /tˈitus/ (n)
Tite
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Tokio /tˈokɪo/ (pn)
Tokyo
  Japanin pääkaupunki

Tommy Johnin leikkaus /tˈommy jˈohnɪn lˈeikːaus/ (n)
opération Tommy John
  kyynärpään sisemmän ristisiteen kirurginen korjaus

Tonava /tˈonava/ (pn)
Danube
  eurooppalainen joki, jonka alkulähde on Saksan Schwartzwaldissa, virtaa kahdeksan valtion halki ja laskee Romaniassa Mustaanmereen

Torino /tˈorɪno/ (pn)
Turin
  kaupunki Italiassa

Toscana /tˈoskana/ (pn)
Toscane
  alue Italiassa Ligurianmeren rannalla Rooman pohjoispuolella, pääkaupunki Firenze

Traakia /trˈaːkɪa/ (pn)
Thrace
  nykyisen Kreikan, Bulgarian ja Turkin alueilla pronssikaudella sijainnut traakialaisten asuttama alue

Transnistria /trˈansnɪstrˌia/ (pn)
Transnistrie
  Moldovasta yksipuolisesti syyskuussa 1990 itsenäiseksi julistautunut alue Dnestr-joen vasemmalla rannalla ja Ukrainan rajalla. Transnistrian pääkaupunki on Tiraspol.

Trinidad ja Tobago /trˈinɪdad ja tˈobaɡo/ (pn)
Trinité-et-Tobago
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, jonka pääsaaret ovat Trinidad ja Tobago

Tripoli /trˈipolɪ/ (pn)
Tripoli
  Libyan pääkaupunki sen luoteiskulmassa Välimeren rannalla

Tukholma /tˈukholma/ (pn)
Stockholm
  Ruotsin pääkaupunki

Tulimaa /tˈulɪmaː/ (pn)
Terre de Feu
  saaristo, joka sijaitsee Etelä-Amerikan eteläisimmässä kärjessä, lähellä Etelämannerta

Tunisia /tˈunɪsˌia/ (pn)
Tunisie
  tasavalta Välimeren rannalla Pohjois-Afrikassa

Tuomarien kirja /tˈuomarieŋ kˈirja/ (n)
Juges
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Turkki /tˈurkːɪ/ (pn)
Turquie
  tasavalta, jonka maapinta-alasta suurin osa kuuluu Aasiaan, mutta pieni osa Eurooppaan; Turkin tasavalta

Turkmenistan /tˈurkmenˌistan/ (pn)
Turkménistan
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio

Tyrrhenanmeri /tˈyrrhenˌanmerɪ/ (pn)
Mer Tyrrhénienne
  Italian länsirannikon sekä Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Elban saarten rajaama alue Välimerta

Tyynimeri /tˈyːnɪmˌerɪ/ (pn)
Pacifique, Océan Pacifique
  suurin kolmesta maailman valtamerestä; sijaitsee Aasian, Antarktiksen ja Amerikan kaksoismantereen välissä

Tšad /tʃˈad/ (pn)
Tchad
  Keski-Afrikassa sijaitseva sisämaavaltio

Tšekin tasavalta /tʃˈekɪn tˈasavˌalta/ (pn)
République tchèque
  Tšekin valtion virallinen ja usein käytetty nimi

Tšekki /tʃˈekːɪ/ (pn)
Tchéquie
  Tšekinmaa, sisämaavaltio Keski-Euroopassa, pitkältä nimeltään Tšekin tasavalta

Tšekkoslovakia /tʃˈekːoslˌovakˌia/ (pn)
Tchécoslovaquie
  Keski-Euroopassa 1918–1992 sijainnut valtio, jonka hajotessa syntyivät Tšekki ja Slovakia

Tšeljabinsk /tʃˈeljabɪnsk/ (pn)
Tcheliabinsk
  kaupunki Venäjällä

Tšernobyl /tʃˈernobyl/ (pn)
Tchernobyl
  hylätty kaupunki pohjoisessa Ukrainassa, joka tunnetaan sen mukaan nimetyssä ydinvoimalassa 26. huhtikuuta 1986 sattuneen ydinvoimalaonnettomuuden mukaan

Tšetšenia /tʃˈetʃenˌia/ (pn)
Tchétchénie
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Pohjois-Kaukasiassa, Tšetšenian tasavalta. Tšetšenian pääkaupunki on Groznyi.

Tšuktšimeri /tʃˈuktʃɪmˌerɪ/ (pn)
Mer des Tchouktches
  Tšukotkan ja Alaskan välissä sijaitseva merialue Pohjoisessa jäämeressä

Tšuvassia /tʃˈuvassˌia/ (pn)
Tchouvachie
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan alangon itäosassa Volgan keskijuoksulla. Tšuvassian pääkaupunki on Tšeboksary.

Udmurtia /ˈudmurtˌia/ (pn)
Oudmourtie
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan tasangolla Uralin länsipuolella. Udmurtian pääkaupunki on Iževsk.

Uganda /ˈuɡanda/ (pn)
Ouganda
  eräs valtio Keski-Afrikassa

Ukraina /ˈukraina/ (pn)
Ukraine
  Itä-Euroopassa sijaitseva valtio

Ulan Bator /ˈulan bˈator/ (pn)
Oulan-Bator
  Mongolian pääkaupunki, josta käytetään myös mongolian kielestä saatua nimitystä Ulaanbaatar

Unkari /ˈuŋkarɪ/ (pn)
Hongrie
  tasavalta Euroopassa, jonka pääkaupunki on Budapest; Unkarin tasavalta

Upsala /ˈupsala/ (pn)
Uppsala
  Uplannin maakunnassa Keski-Ruotsissa sijaitseva Uppsalan läänin pääkaupunki

Uusi-Akvitania /ˈuːsɪˈakvɪtˌanɪa/ (pn)
Nouvelle-Aquitaine
  Lounais-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Bordeaux

Uusi-Kaledonia /ˈuːsɪkˈaledˌonɪa/ (pn)
Nouvelle-Calédonie
  Ranskalle kuuluva territorio Tyynellä valtamerellä. Uuden-Kaledonian pääkaupunki on Nouméa.

Uusi-Seelanti /ˈuːsɪsˈeːlantɪ/ (pn)
Nouvelle-Zélande
  Australiasta itään sijaitseva saarivaltio Tyynellä valtamerellä

Uzbekistan /ˈutsbekˌistan/ (pn)
Ouzbékistan
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Uzbekistanin tasavalta

Vaaka /vˈaːka/ (pn)
Balance
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Valitusvirret /vˈalɪtˌusvɪrret/ (pn)
Lamentations
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Valko-Venäjä /vˈalkovˈenæjæ/ (pn)
Biélorussie, Bélarus, Belarus
  valtio Itä-Euroopassa, Puolan, Liettuan ja Latvian itäinen naapuri, Valko-Venäjän tasavalta

Vallonia /vˈallonˌia/ (pn)
Wallonie
  (maantiede) alue Belgiassa

Vanuatu /vˈanuˌatu/ (pn)
Vanuatu
  saarivaltio Oseaniassa (Melanesiassa, lounaisella Tyynellämerellä, noin 1 750 kilometriä Australiasta itään); Vanuatun tasavalta

Varsova /vˈarsova/ (pn)
Varsovie
  Puolan pääkaupunki

Varsovan liitto /vˈarsovan lˈiːtːo/ (pn)
Pacte de Varsovie, Traité de Varsovie
  sotilasliitto, jonka itäblokin maat solmivat NATOn vastapainoksi ja nimellisesti uudelleen aseistautuneen Saksan liittotasavallan muodostaman uhan torjumiseksi

Vatikaanivaltio /vˈatɪkˌaːnɪvˌaltɪo/ (pn)
Vatican
  kaupunkivaltio Euroopassa, Rooman kaupungin keskellä

Veiksel /vˈeiksel/ (pn)
Vistule
  Puolan läpi Itämereen virtaava joki, jonka varrella sijaitsevat mm. Krakovan, Varsovan, Toruńin ja Gdańskin kaupungit

Venetsia /vˈenetsˌia/ (pn)
Venise
  eräs kaupunki Italiassa

Venus /vˈenus/ (pn)
Vénus
  Auringosta lukien toinen planeetta
  roomalainen rakkauden jumalatar

Venäjä /vˈenæjæ/ (pn)
Russie
  pinta-alaltaan maailman suurin valtio, joka sijaitsee Suomesta itään; viralliselta nimeltään Venäjän federaatio

Venäjän federaatio /vˈenæjæn fˈederˌaːtɪo/ (pn)
Fédération de Russie
  Venäjän valtion virallinen nimi.

Vesimies /vˈesɪmies/ (pn)
Verseau
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä.

Vienanmeri /vˈienanmˌerɪ/ (pn)
Mer Blanche
  Pohjoisen jäämeren lahti Venäjän luoteisrannikolla

Vietnam /vˈietnam/ (pn)
Viêt Nam
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva valtio, virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta

Viipuri /vˈiːpurɪ/ (pn)
Vyborg
  Suomeen vuoteen 1944 asti kuulunut kaupunki Karjalankannaksella Venäjällä

Vilna /vˈilna/ (pn)
Vilnius
  Liettuan pääkaupunki

Virginia /vˈirɡɪnˌia/ (pn)
Virginie
  Yhdysvaltain osavaltio

Viro /vˈiro/ (pn)
Estonie
  Suomenlahden eteläpuolella Baltiassa sijaitseva valtio, Viron tasavalta

Viron tasavalta /vˈiron tˈasavˌalta/ (pn)
République d'Estonie
  Viron valtion virallinen nimi

Vogeesit /vˈoɡeːsɪt/ (pn)
Vosges
  vuoristo Koillis-Ranskassa.

Voronež /vˈoroneʒ/ (pn)
Voronej
  kaupunki Venäjällä

Vuoristo-Karabah /vˈuorɪstokˈarabah/ (pn)
Haut-Karabagh
  Azerbaidžanin sisällä oleva, armenialaisten asuttama alue Kaukasuksella

Välimeri /vˈælɪmˌerɪ/ (pn)
Méditerranée, mer Méditerranée
  Euroopan ja Afrikan välissä sijaitseva välimeri

WC-istuin /kˈaksoisveːsˌeːˈistwɪn/ (n)
lunette
  WC:ssä asiointiin sopivaksi muotoiltu, viemäriputkeen liitetty istuin, jonka yhteydessä tavallisesti on vesisäiliö jätösten pois huuhtelemista varten

WC-paperi /kˈaksoisveːsˌeːpˈaperɪ/ (n)
papier toilette, papier hygiénique, papier de toilette
  ohuehkoa, yksi- tai useampikerroksista henkilökohtaisen hygienian ylläpitoon ulostamisen tai virtsaamisen jälkeen käytettävää pehmopaperia

Wales /vˈales/ (pn)
Pays de Galles
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva ruhtinaskunta Isossa-Britanniassa

Weimarin tasavalta /vˈeimarɪn tˈasavˌalta/ (pn)
République de Weimar
  historiantutkimuksessa käytettävä epävirallinen nimi vuosien 1919–1933 aikaisesta Saksan valtiosta; virallinen nimi oli Saksan valtakunta

Wien /vˈien/ (pn)
Vienne
  Itävallan pääkaupunki

Wikipedia /vˈikɪpˌedɪa/ (pn)
Wikipédia
  eräs Internetissä vapaasti muokattavissa oleva tietosanakirja, Wikisanakirjan sisarhanke

Wikisanakirja /vˈikɪsˌanakˌirja/ (pn)
Wiktionnaire
  eräs Internetiin toisiinsa linkitetyistä artikkeleista muodostettu vapaa sanoja selittävä teos, joka toimii sanojen merkitystä selittävänä ja niiden käännösvasteita antavana tietolähteenä

Yhdistyneet kansakunnat /ˈyhdɪstyneːt kˈansakˌunnat/ (pn)
Organisation des Nations Unies
  alun perin toisen maailmansodan voittajavaltoja edustanut kansainvälinen yhteistyöjärjestö; lyhenne YK

Yhdistynyt kuningaskunta /ˈyhdɪstynyt kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Royaume-Uni
  Länsi-Euroopassa Britteinsaarilla sijaitseva valtio, virallisesti Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Yhdysvallat /ˈyhdysvˌallat/ (pn)
États-Unis, États-Unis d'Amérique
  viidestäkymmenestä osavaltiosta muodostuva perustuslaillinen federatiivinen tasavalta Pohjois-Amerikassa, pitkältä nimeltään Amerikan yhdysvallat

Ylä-Normandia /ˈylænˈormandˌia/ (pn)
Haute-Normandie
  Pohjois-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Rouen; nykyisin osa Normandiaa

Ylä-Ranska /ˈylærˈanska/ (pn)
Hauts-de-France
  Pohjois-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Lille

Yläjärvi /ˈylæjˌærvɪ/ (pn)
Lac Supérieur
  Pohjois-Amerikan Suurista järvistä isoin ja korkeimmalla merenpinnasta oleva järvi.

Zimbabwe /tsˈimbabve/ (pn)
Zimbabwe
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Zimbabwen tasavalta

Zolotšiv /tsˈolotʃɪv/ (pn)
Zolochiv
  läntisessä Ukrainassa Lvivin alueella sijaitseva kaupunki

Zürich /tsˈyrɪkh/ (pn)
Zurich
  Sveitsin suurin kaupunki ja Zürichin kantonin pääkaupunki

a-molli /ˈaːmˈollɪ/ (n)
la minor
  mollisävellaji, jonka perussävel (toonika) on a ja perussointu a-molli; sävellajimerkinnässä yhtäkään säveltä ei ole alennettu tai ylennetty; rinnakkaissävellaji C-duurille; sävelet toonikasta subtoonikaan (luonnollinen molli): a, h, c, d, e, f, g, (harmoninen molli, Huom. 7. sävelen ylennystä ei merkitä nuottiviivaston alkuun.): a, h, c, d, e, f, gis

aakkonen /ˈaːkːonen/ (n)
lettre
  kirjoitetun kielen esityksen (järjestetyn) merkkijoukon yksittäinen merkki tai merkintä; kirjain

aakkosellinen /ˈaːkːosˌellɪnen/ (adj)
alphabétique
  sellainen, joka noudattelee aakkosia ja on aakkosten mukaisessa järjestyksessä

aakkoset /ˈaːkːoset/ (n)
alphabet, abc, ABC
  kaikkien jossain kirjoitusjärjestelmässä käytössä olevien yleensä tietyn kielen äänteiden kirjoittamiseen tarvittavien symbolien järjestetty joukko

aakkosnumeerinen /ˈaːkːosnumˌeːrɪnen/ (adj)
alphanumérique
  aakkosiin ja numeroihin perustuva, niillä ilmaistava; alfanumeerinen

aallonharja /ˈaːllonhˌarja/ (n)
crête de la vague
  aallon korkein kohta

aallonpituus /ˈaːllompɪtuːs/ (n)
longueur d'onde
  kahden peräkkäisen samassa vaiheessa olevan aallon välimatka, myös aaltopituus

aallottaa /ˈaːllotːaː/ (v)
onduler
  tehdä aaltoilevaksi, poimuttaa, laskostaa

aaloe /ˈaːloe/ (n)
aloès
  yksisirkkaisia ruusukkeita muodostavia afrikkalaisen Aloë-suvun mehikasveja

aalto /ˈaːlto/ (n)
onde, vague
  laine, meren tai järven pinnassa etenevä kohouma
hola, ola, vague
  energian eteneminen jonkin suureen jaksollisen vaihtelun avulla

aaltopahvi /ˈaːltopˌahvɪ/ (n)
carton ondulé
  useasta kerroksesta koostuva pahvi, jonka keskimmäiset kerrokset on jäykkyyden lisäämiseksi rypytetty aalloiksi ja niiden molemmin puolin on liimattu tasainen pahvi

aamiainen /ˈaːmɪˌainen/ (n)
déjeuner, petit déjeuner
  aamulla syötävä ateria, jonka koostumus vaihtelee alueittain

aamiaistaa /ˈaːmɪˌaistaː/ (v)
déjeuner, prendre petit déjeuner
  syödä aamiaista

aamu /ˈaːmu/ (n)
matin, matinée
  yön ja päivän välinen vuorokaudenaika, auringonnoususta aamupäivään asti

aamullinen /ˈaːmullɪnen/ (adj)
matin
  tämän aamuinen, saman päivän aamuun liittyvä

aamupala /ˈaːmupˌala/ (n)
petit déjeuner
  varhain aamulla nautittava ensimmäinen kevyt ateria

aamupäivä /ˈaːmupˌæivæ/ (n)
matinée, avant-midi
  aamun ja keskipäivän välinen vuorokaudenaika, noin klo 9–12

aamurusko /ˈaːmurˌusko/ (n)
aurore
  auringonnousun aiheuttama valoilmiö, punoitus aamuisella taivaalla

aamutähti /ˈaːmutˌæhtɪ/ (n)
étoile du matin
  eräs keskiaikainen lyömäase: kiinteällä tai kettinkisellä varrella varustettu piikkikuula

aapinen /ˈaːpɪnen/ (n)
abécédaire
  oppikirja, jonka avulla opetellaan lukemaan

aari /ˈaːrɪ/ (n)
aari
  aarin kieli, yksi Etiopiassa puhutuista kielistä. Kielitunnus: aiw
are
  pinta-alan mittayksikkö, sadan neliömetrin kokoinen alue, lyhenne a.

aaria /ˈaːrɪa/ (n)
aria
  suurimuotoiseen vokaaliteokseen, esimerkiksi oopperaan tai oratorioon kuuluva lauluosuus, jossa yhdellä laulajalla on erityisen tärkeä osa soolon esittäjänä

aarnikotka /ˈaːrnɪkˌotka/ (n)
griffon
  taruolento jolla on leijonan ruumis, kotkan pää ja etujalat sekä kohollaan oleva siipi (joskus siivet) ja päässä korvat

aarre /ˈaːrre/ (n)
trésor
  jokin erityisen arvokas tai kokoelma arvoesineitä tms.

aarrearkku /ˈaːrreˌarkːu/ (n)
malle au trésor
  arkku, jossa on aarre

aasi /ˈaːsɪ/ (n)
âne
  hevosen sukuun kuuluva kotieläin (), jota käytetään kantojuhtana
âne, crétin
  tyhmä henkilö, yksinkertainen henkilö, typerys

aasialainen /ˈaːsɪalˌainen/ (adj)
asiatique
  Aasiasta peräisin oleva tai Aasiaan liittyvä

aasialainen /ˈaːsɪalˌainen/ (n)
Asiatique
  pysyvästi Aasiassa asuva henkilö

aasimainen /ˈaːsɪmˌainen/ (adj)
asinin
  tyhmä, ääliömäinen, idiottimainen

aataminomena /ˈaːtamˌinomˌena/ (n)
pomme d'Adam
  kurkunpäässä sijaitsevan kilpiruston muodostumana esiin työntyvä kova kyhmy, joka on havaittavissa selvemmin miehillä kuin naisilla

aate /ˈaːte/ (n)
idéologie
  ideologia
idée
  ajatus

aateli /ˈaːtelɪ/ (n)
noblesse
  perinnöllisiä etuoikeuksia nauttinut sääty-yhteiskunnan yläluokka, aatelissääty, aatelisto

aatelisarvo /ˈaːtelɪsˌarvo/ (n)
titre de noblesse
  hallitsijan antama yhteiskunnallinen arvoaste, jonka haltijasta tuli sääty-yhteiskunnan ylimmän luokan (aatelin) jäsen; arvoon liittyi velvollisuuksia valtion palvelemiseen, mutta myös etuoikeuksia kuten verovapaus

aateliskalenteri /ˈaːtelˌiskalˌenterɪ/ (n)
annuaire de la noblesse
  säännöllisin väliajoin ilmestyvä luettelo aatelissuvuista ja niiden elossa olevista jäsenistä

aateliton /ˈaːtelɪton/ (n)
roturier
  henkilö, jolla ei ole aatelisarvoa

aateloida /ˈaːtelˌoida/ (v)
anoblir
  myöntää jollekin ansioiden perusteella aatelisarvo; tehdä aateliseksi, kohottaa aateliin

aatto /ˈaːtːo/ (n)
veille
  pyhäpäivää edeltävä päivä

aave /ˈaːve/ (n)
fantôme, spectre
  aineeton uskomusolento, haamu, kummitus

aavemainen /ˈaːvemˌainen/ (adj)
fantomatique
  sellainen, joka on aaveen kaltainen; yliluonnollinen, pelottava

aavikko /ˈaːvɪkːo/ (n)
désert
  autiomaa, kuivuuden, kuumuuden tai kylmyyden takia lähes kasviton alue; aavikoitunut alue

aavikkohaukka /ˈaːvɪkːohˌaukːa/ (n)
faucon sacre
  (eläintiede) suurikokoinen jalohaukka (Falco cherrug)

aavikkoloistokaija /ˈaːvɪkːolˌoistokˌaija/ (n)
perruche d'Alexandra
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

aavikoitua /ˈaːvɪkˌoitua/ (v)
désertifier
  muuttua aavikkoiseksi tai aavikoksi

aavikoituminen /ˈaːvɪkˌoitumɪnen/ (n)
désertification
  aavikoksi muuttuminen ja siihen suuntaan kehittyminen

abbedissa /ˈabːedˌissa/ (n)
abbesse
  nunnaluostarin johtaja läntisissä kirkoissa

abd /ˈabd/ (n)
abd
  orja, palvelija; sanaa käytetään alkuosana arabiankielisissä henkilönimissä

abdikaatio /ˈabdɪkˌaːtɪo/ (n)
abdication
  virasta, arvosta tms. luopuminen; erityisesti kruunusta luopuminen

abdominaalinen /ˈabdomɪnˌaːlɪnen/ (adj)
abdominal
  sellainen, joka liittyy vatsaan; vatsanpuoleinen, vatsapuolinen, vatsan seudulla oleva

aberraatio /ˈaberrˌaːtɪo/ (n)
aberration de la lumière
  linssin tai peilin ominaisuus, joka saa kohteen kuvautumaan väärään paikkaan

abhaasi /ˈabhaːsɪ/ (n)
abkhaze
  abhaasien puhuma luoteiskaukasialainen kieli (kielitunnus: ab)

abhasialainen /ˈabhasˌialˌainen/ (adj)
abkhaze
  Abhasiasta peräisin oleva tai Abhasiaan liittyvä

abioottinen ympäristötekijä /ˈabɪˌoːtːɪnen ˈympærˌistøtˌekɪjæ/ (n)
facteur écologique
  eliöihin vaikuttava elottoman ympäristön, kemiallinen tai fysikaalinen tekijä

abolitio /ˈabolˌitɪo/ (n)
abolition
  lakkauttaminen, lopettaminen, kumoaminen

abortti /ˈabortːɪ/ (n)
avortement
  raskaudenkeskeytys

absintti /ˈabsɪntːɪ/ (n)
absinthe
  eräs yrteillä maustettu viina

abskissa /ˈabskɪssa/ (n)
abscisse
  tasokoordinaatiston x-koordinaatti

absoluuttinen /ˈabsolˌuːtːɪnen/ (adj)
absolu
  ehdoton, rajoittamaton, riippumaton, täysi

absorboida /ˈabsorbˌoida/ (v)
absorber
  imeä itseensä, pidättää, sitoa

abstrahointi /ˈabstrahˌointɪ/ (n)
abstraction
  yleiskäsitteen muodostaminen pelkistämällä

abstrakti /ˈabstraktɪ/ (adj)
abstrait
  sellainen, joka ei ole kouriintuntuva eikä konkreettinen; käsitteellinen, epähavainnollinen, ajatuksellinen

absurdi /ˈabsurdɪ/ (adj)
absurde
  sellainen, joka on mieletön, järjetön; järjenvastainen

adaptaatio /ˈadaptˌaːtɪo/ (n)
adaptation
  mukautuminen, sopeutuminen

adapteri /ˈadaptˌerɪ/ (n)
adaptateur
  sovitinkappale, joka mahdollistaa kahden tai useamman erityyppisen komponentin, liittimen tai eri tekniikkaa käyttävän laitteen liittämisen toisiinsa tai johonkin alustaan, sovitin

adeniini /ˈadenˌiːnɪ/ (n)
adénine
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin tymiinin (DNAssa) tai urasiilin (RNAssa) kanssa

adenooma /ˈadenˌoːma/ (n)
adénome
  hyvänlaatuinen rauhaskasvain

adessiivi /ˈadessˌiːvɪ/ (n)
adessif
  uralilaisten kielten sijamuoto, ulkopaikallissija, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jonkin päällä, jollain pinnalla tai jonkin lähellä, ulko-olento. Suomessa ilmaisee myös teon välinettä ja omistamista.

adjektiivi /ˈadjektˌiːvɪ/ (n)
adjectif
  nomineihin kuuluva laatusana, joka vastaa kysymykseen millainen? ja joka on pääsanana olevan substantiivin määre tai olla-verbin jälkeinen predikatiivi

adjektiivinen /ˈadjektˌiːvɪnen/ (adj)
adjectif
  sellainen, joka toimii adjektiivina, adjektiivin roolissa oleva

adoptio /ˈadoptˌio/ (n)
adoption
  lapseksiottaminen, oikeudellinen toimenpide, jolla adoptiovanhemman tai adoptiovanhempien ja adoptoitavan välille muodostetaan uusi perhesuhde, vanhemman ja lapsen suhde

adpositio /ˈadposˌitɪo/ (n)
adposition
  suhdesana, prepositioiden ja postpositioiden yläkäsite, jolla voidaan ilmaista sitä, että sana toimii yhtä hyvin prepositiona kuin postpositiona. Esimerkiksi ”ennen talvea” tai ”talvea ennen”.

adrenaliini /ˈadrenalˌiːnɪ/ (n)
adrénaline
  (biokemia) lisämunuaisytimen erittämä katekoliamiinihormoni

adverbi /ˈadverbɪ/ (n)
adverbe
  . Sanaluokkanimitys. Vajaasti taipuva tai taipumaton sana, joka ilmaisee aikaa, paikkaa, tapaa, keinoa, tilaa tai määrää. Suomen kielessä adverbit on aiemmin luokiteltu partikkeleiksi, mutta tästä on nykykieliopeissa luovuttu ("Iso suomen kielioppi", 2004).

adyge /ˈadyɡe/ (n)
adyguéen
  (kielitiede) adygen kieli, luoteiskaukasialaisten kielten tšerkessiläiseen kieliryhmään kuuluva kieli. Sanalista

aerobinen /ˈaerˌobɪnen/ (adj)
aérobique
  happihakuinen, happea tarvitseva, happieloinen; hapellisissa olosuhteissa tapahtuva

aerodynaaminen /ˈaerˌodynˌaːmɪnen/ (adj)
aérodynamique
  ilmavirtausten kannalta sellainen, jolla on pieni ilmanvastuskerroin

aerodynamiikka /ˈaerˌodynamˌiːkːa/ (n)
aérodynamique
  hydrodynamiikan osa, joka tutkii virtaavan kaasun ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta

afasia /ˈafasˌia/ (n)
aphasie
  aivojen toimintahäiriöstä johtuva kyvyttömyys ymmärtää ja/tai tuottaa puhetta; joskus mikä tahansa aivovauriosta johtuva kielellinen häiriö

affiksi /ˈaffɪksɪ/ (n)
affixe
  sanaan liitettävä pääte tai liiteosa, jolla ei ole itsenäistä merkitystä, mutta itsenäisen sanan yhteydessä muuttaa sen merkitystä

affiniteetti /ˈaffɪnɪtˌeːtːɪ/ (n)
affinité
  taipumus kiinnittyä johonkin

afgaaninvinttikoira /ˈafɡaːnˌinvɪntːɪkˌoira/ (n)
lévrier afghan
  afgaani, Afganistanista kotoisin oleva alkuaan metsästys- ja vartiokoirana käytetty koirarotu

afganistanilainen /ˈafɡanˌistanɪlˌainen/ (adj)
afghan
  Afganistanista peräisin oleva tai Afganistaniin liittyvä

afganistanilainen /ˈafɡanˌistanɪlˌainen/ (n)
Afghan
  pysyvästi Afganistanissa asuva henkilö

afonia /ˈafonˌia/ (n)
aphonie
  (lääketiede) äänenkato, täyskäheys, äänen soinnittomuus

aforismi /ˈaforˌismɪ/ (n)
aphorisme
  ajatuksellisesti painokas, tiiviisti ja tyylikkäästi muotoiltu proosallinen virke tai virkkeiden kokonaisuus myös salattuun tuntoon pohjautuva sananlasku, jossa ajatus tekee pienen, mutta tiukan solmun

afrikaaneri /ˈafrɪkˌaːnerɪ/ (n)
Afrikaner
  afrikaanerien etniseen ryhmään kuuluva henkilö

afrikaans /ˈafrɪkaːns/ (n)
afrikaans
  afrikaansin kieli, enimmäkseen Etelä-Afrikan buurien puhuma hollannista kehittynyt länsigermaaninen kieli

afrikankaija /ˈafrɪkˌaŋkaija/ (n)
perroquet de Meyer
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanlauluhaukka /ˈafrɪkˌanlauluhˌaukːa/ (n)
autour sombre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikanlintuhaukka /ˈafrɪkˌanlɪntuhˌaukːa/ (n)
autour tachiro
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikantöyhtöhaukka /ˈafrɪkˌantøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza coucou
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (adj)
africain
  Afrikasta peräisin oleva tai Afrikkaan liittyvä

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (n)
Africain, Africaine
  syntyperältään afrikkalainen

afrikkalaisuus /ˈafrɪkːalˌaisuːs/ (n)
africanité
  se, että on afrikkalainen

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
Afro-Américain, Afro-Américaine
  afroamerikkalaiseen väestöön tai sen kulttuuriin liittyvä

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (n)
Afro-Américain, Afro-Américaine
  Yhdysvalloissa asuva henkilö, joka on taustaltaan afrikkalainen

afta /ˈafta/ (n)
aphte
  suuontelon limakalvoille syntyvä usein kivulias haavauma (Stomatitis aphthosa)

agenda /ˈaɡenda/ (n)
agenda
  asialista, esityslista; ohjelma; tehtäväluettelo

aggregaatti /ˈaɡːreɡˌaːtːɪ/ (n)
agrégat
  yhdistelmä, kokouma, toisiinsa vain ulkoisesti liittyvien osien muodostama kokonaisuus

aggressiivinen /ˈaɡːressˌiːvɪnen/ (adj)
agressif
  hyökkäävä, päällekäyvä, väkivaltaisesti käyttäytyvä

aggressiivisuus /ˈaɡːressˌiːvɪsuːs/ (n)
agressivité
  vihaisuus, vihamielisyys, hyökkäävyys

agitaattori /ˈaɡɪtˌaːtːorɪ/ (n)
agitateur
  yllyttäjä, kiihottaja; poliittinen kiihottaja tai kansankiihottaja, yhteiskunnallista kiihkoa nostattava henkilö

agnosia /ˈaɡnosˌia/ (n)
agnosie
  (neurologia) aivovaurioihin tai neurologisiin sairauksiin, erityisesti ohimolohkon vaurioihin liittyvä aivoperäinen havaitsemishäiriö, jota poteva menettää kykynsä tunnistaa esineitä, henkilöitä, ääniä, hajuja tai muotoja, vaikka hänen aistinsa eivät ole vioittuneet eikä hän ole kärsinyt merkittävää muistinmenetystä

agnostikko /ˈaɡnostˌikːo/ (n)
agnostique
  henkilö, joka ei väitä tietävänsä, onko jumalaa olemassa; agnostisismin kannattaja; henkilö, joka ei väitä tietävänsä onko jumalaa olemassa tai ei, koska sen olemassaoloa ei voi todistaa, mutta ei myöskään kiellä jumalan olemassaoloa, koska sitäkään ei voida todistaa

agonia /ˈaɡonˌia/ (n)
agonie
  (kirjallinen) kuolinkamppailu

agronomi /ˈaɡronˌomɪ/ (n)
agronome
  maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti (alempi korkeakoulututkinto)

ahavoitua /ˈahavˌoitua/ (v)
dessécher
  (ihosta) tulla ahavan vaikutuksesta karkeaksi ja ruskeaksi
  (lihasta, kalasta) kuivua ahavassa

ahdistaa /ˈahdɪstaː/ (v)
déranger, inquiéter
  tehdä ahdistuneeksi tai masentuneeksi

ahdistella /ˈahdɪstella/ (v)
harceler
  tehdä jkn olo tukalaksi tai epämukavaksi fyysisellä tai henkisellä häirinnällä

ahdistua /ˈahdɪstˌua/ (v)
angoisser, inquiéter
  tulla ahdistuneeksi tai masentuneeksi

ahdistus /ˈahdɪstus/ (n)
anxiété
  tunnetila, johon voi liittyä tuskaisuutta, pelokkuutta, paniikkioireita, huolestuneisuutta ja unihäiriöitä

ahjo /ˈahjo/ (n)
forge
  pajan tulisija, jossa rauta kuumennetaan hehkuvaksi takomista varten

ahkera /ˈahkera/ (adj)
diligent, travailleur, laborieux
  ~ 3. inf. -maan/-mään sellainen, joka tekee paljon työtä; toimelias, työteliäs, uuttera

ahma /ˈahma/ (n)
glouton, carcajou
  Gulo gulo, näätäeläimiin kuuluva petoeläin

ahmia /ˈahmɪa/ (v)
avaler
  nauttia, syödä tai juoda nopeasti ja ahnaasti

ahtaaja /ˈahtaːja/ (n)
arrimeur, docker
  ahtaamista tekevä henkilö, ahtaamiseen erikoistunut satamatyömies

ahteri /ˈahterɪ/ (n)
poupe
  aluksen perä, peräosa

ahven /ˈahven/ (n)
perche
  yleinen ahvenkalojen heimon petokala ()

aiemmin /ˈaiemmɪn/ (adv)
antérieurement, auparavant, tôt
  joskus aikaisemmin, ennenkin

aigeialainen /ˈaiɡeialˌainen/ (adj)
égéen
  Aigeianmeren ympärillä sijainneeseen kivi- ja pronssikautiseen kulttuuriin liittyvä. Aiegeian kulttuurin katsotaan päättyneen Mykenen romahtamiseen noin 1100 eaa.

aihe /ˈaihe/ (n)
sujet
  asia, teema
cause, raison
  syy, tarkoitus

aiheuttaa /ˈaiheutːaː/ (v)
causer
  olla tai toimia aiheuttajana; tuottaa, saada aikaan, synnyttää jokin tai joitakin seuraamuksia

aika /ˈaika/ (n)
temps
  maailmankaikkeuden ominaisuus, joka etenee ja jossa kaikki tapahtuu; toistuvien luonnonilmiöiden avulla tai kellolla mitattava suure

aikainen /ˈaikainen/ (adj)
tôt, matinal
  varhainen

aikaisemmin /ˈaikaisˌemmɪn/ (adv)
antérieurement, auparavant, tôt
  varhemmin

aikaisin /ˈaikaisɪn/ (adv)
tôt
  varhain

aikakausi /ˈaikakˌausɪ/ (n)
époque
  tietty, määritelty ajanjakso

aikakauslehti /ˈaikakˌauslehtɪ/ (n)
périodique revue
  säännöllisesti paperille painettuna ilmestyvä julkaisu, jonka ilmestymistiheys on harvempi kuin sanomalehdellä ja toisin kuin sanomalehdellä, uutiset eivät ole sen oleellisinta sisältöä

aikakirja /ˈaikakˌirja/ (n)
chronique
  kronologinen katsaus lähihistorian tapahtumiin

aikakone /ˈaikakˌone/ (n)
machine voyager temps
  kuvitteellinen kone, jolla voidaan siirtyä ajassa eteen- tai taaksepäin

aikamatka /ˈaikamˌatka/ (n)
voyage dans le temps
  fiktiossa ajassa tehty matka eteen- tai taaksepäin

aikamuoto /ˈaikamˌuoto/ (n)
temps, temps verbal
  verbin taivutusmuoto, joka ilmaisee, milloin jokin asia on tapahtumassa tai tapahtunut

aikapommi /ˈaikapˌommɪ/ (n)
bombe à retardement
  pommi, jonka räjäyttämiseen käytetään ajastinta, jotta se räjähtäisi haluttuun aikaan
  asia, joka ei vielä ole ongelma, mutta josta mahdollisesti aiheutuu jopa vakavia ongelmia tulevaisuudessa

aikavyöhyke /ˈaikavˌyøhyke/ (n)
fuseau horaire
  Maapallon alue, jolla käytetään samaa kellonaikaa. Vertailuaikana on UTC-aika, josta eri aikavyöhykkeet poikkeavat pääasiassa tasa- tai puolen tunnin verran. Aikavyöhykkeet myötäilevät 15 pituusastetta leveitä kuvitteellisia vyöhykkeitä.

aikoa /ˈaikoa/ (v)
envisager, avoir intention, planifier
  olla aikeissa tehdä jotakin; suunnitella tekevänsä jotain

aikomus /ˈaikomus/ (n)
intention
  ajatus jonkin asian toteuttamisesta, us. epämääräisenä ajankohtana

aikuinen /ˈaikwɪnen/ (adj)
adulte
  aikuistunut, täysikasvuinen tai täysi-ikäinen

aikuinen /ˈaikwɪnen/ (n)
adulte
  fyysisesti ja henkisesti täysikasvuinen yksilö

aikuistua /ˈaikwɪstˌua/ (v)
grandir, mûrir
  tulla aikuiseksi tai aikuismaisemmaksi

aimara /ˈaimara/ (n)
aymara
  aimaran kieli, Boliviassa ja Perussa puhuttava kieli (kielitunnus: ay)

aina /ˈaina/ (adv)
toujours
  ikuisesti; jatkuvasti

ainakin /ˈainakɪn/ (adv)
au moins
  joka tapauksessa; vähintään, mainitun lisäksi ehkä muutakin

aine /ˈaine/ (n)
matière, substance
  hiukkasista muodostuva maailmankaikkeuden rakennusaine, jonka ominaisuuksia ovat massa ja tilavuus

aineellinen /ˈaineːllɪnen/ (adj)
matériel, physique, tangible
  sellainen, joka koostuu aineesta

aineenvaihdunta /ˈaineːnvˌaihdunta/ (n)
métabolisme
  metabolismi, eliöissä tapahtuva kemiallisten aineiden kiertokulku ja eliössä itsessään tai eliöiden ja ympäristön välillä tapahtuva elintoimintoihin liittyvä muuttuminen

aineeton /ˈaineːton/ (adj)
immatériel, intangible
  sellainen, joka ei ole materiaa, immateriaalinen

aineettomuus /ˈaineːtːomuːs/ (n)
immatérialité, intangibilité
  se, että on aineeton

ainoa /ˈainoa/ (adj)
unique
  ilman muita oleva, pelkkä

ainutlaatuinen /ˈainutlˌaːtwɪnen/ (adj)
unique
  uniikki, sellainen, jonka kaltaisia ei ole muita, ainoa laatuaan

aioni /ˈaionɪ/ (n)
éon
  geologisen ajanlaskun satoja tai tuhansia miljoonia vuosia käsittävä, korkein taso. Aionit jaetaan edelleen maailmankausiin

airo /ˈairo/ (n)
rame
  pitkä, yleensä puinen hankaimeen sijoitettava väline, jolla soudetaan venettä

aisti /ˈaistɪ/ (n)
sens
  eliöiden ominaisuus havaita aistimillaan ympäristöstä tulevia ja elimistössä syntyviä konkreettisia vaikutuksia, joita voidaan käyttää ympäristön ja oman tilan havaitsemiseen

aistillisuus /ˈaistɪllɪsuːs/ (n)
sensualité
  se, että on aistillinen

aita /ˈaita/ (n)
clôture
  kahta aluetta erottava rakennelma tai kasvusto, joka hankaloittaa kulkua tai toimii suojana

aitaus /ˈaitaus/ (n)
corral
  aidattu alue tai aluetta ympäröivä aita

aito /ˈaito/ (adj)
authentique, véritable
  sellainen, joka on alkuperältään varma, vääristelemätön, väärentämätön; oikea

aitokana /ˈaitokˌana/ (n)
phasianidae
  kanalintujen lahkon trooppisen ja subtrooppisen ilmastovyöhykkeen merkittävän lintuheimon (Phasianidae) nimikkoedustaja

aitoviikuna /ˈaitovˌiːkuna/ (n)
figuier
  viikunoiden sukuun kuuluva viikunoita kantava lehtipuu ()

aivastaa /ˈaivastaː/ (v)
éternuer
  henkäistä ilmaa nopeasti ulos refleksin laukaisemana, yleensä nenän ärsyyntymisen johdosta

aivokalvontulehdus /ˈaivokˌalvontulˌehdus/ (n)
méningite
  bakteerin tai viruksen aiheuttama tulehdus aivoissa

aivopesu /ˈaivopˌesu/ (n)
lavage de cerveau
  pakottavien tekniikoiden soveltaminen kohteen uskomusten tai käyttäytymisen muuttamiseksi

aivot /ˈaivot/ (n)
cerveau, cervelle
  keskushermostoa kontrolloiva elin, jonka päätehtävä on käsitellä aistien välityksellä saatua informaatiota siten, että eliön toimintakyky ympäristössään säilyy

aivotärähdys /ˈaivotærˌæhdys/ (n)
commotion cérébrale
  lievä aivovamma, joka johtuu päähän kohdistuneesta iskusta

ajaa /ˈajaː/ (v)
conduire, aller
  kuljettaa kulkuneuvoa; (ajoneuvosta) liikkua ihmisen kuljettamana; kulkea ajoneuvon kyydissä; kuljettaa ajoneuvolla
raser
  leikata (esim. hiukset, nurmikko)

ajaja /ˈajaja/ (n)
chauffeur, conductrice, conducteur
  henkilö, joka ajaa jotakin kulkuneuvoa tai konetta

ajanjakso /ˈajanjˌakso/ (n)
période, époque
  kahden peräkkäisen ajankulun havaintokohdan välillä vallinnut aika

ajankohtainen /ˈajaŋkˌohtainen/ (adj)
actuel
  joka liittyy nykyisyyteen, päivän tapahtumia koskeva; parhaillaan tai tässä ajassa tapahtuva

ajatella /ˈajatella/ (v)
penser, songer
  käsitellä mielessään

ajatollah /ˈajatˌollah/ (n)
ayatollah
  šiiamuslimien uskonnollisten johtajien arvonimi

ajattelija /ˈajatːˌelɪja/ (n)
penseur
  henkilö, joka ajattelee; erityisesti filosofi, matemaatikko tai vastaava

ajattelu /ˈajatːˌelu/ (n)
pensée
  kognitiivista kykyä edellyttävä toiminta, jossa päädytään kielellisesti lopputulemiin tiedetyistä faktoista ja tehdyistä oletuksista

ajatus /ˈajatus/ (n)
pensée
  aivoissa syntynyt mielikuva, idea
  yhtenäinen aivotoiminnan kulku

ajatusviiva /ˈajatˌusvɪːva/ (n)
tiret
  välimerkkinä toimiva yhdysviivaa pidempi vaakaviiva, jonka avulla voidaan mm. elävöittää kirjoitetun tekstin rakennetta. Ajatusviivaa voidaan käyttää myös esimerkiksi rajakohtamerkintänä, poisjätön merkkinä tai repliikkiviivana, joka puheessa havaitaan hetken taukona.

ajo /ˈajo/ (n)
conduite
  ajoneuvon kuljetus, auton ajo
execution
  tietokoneohjelman suoritus

ajokoira /ˈajokˌoira/ (n)
chien courant
  metsästykseen käytettävä koira, jolla on hajuaistinsa avulla kyky löytää ja seurata jahdin aikana pakenevaa riistaeläintä

ajokortti /ˈajokˌortːɪ/ (n)
permis de conduire
  ajo-oikeuden osoittava henkilökohtainen asiakirja

ajomies /ˈajomies/ (n)
cocher
  ajuri, yleensä toisen palveluksessa oleva taksiauton, traktorin tms. kuljettaja; hevosajoneuvon kuljettaja

ajonestolaite /ˈajonˌestolˌaite/ (n)
antidémarrage
  laite, joka estää auton luvattoman ajamisen

ajoneuvo /ˈajonˌeuvo/ (n)
véhicule
  maalla kulkeva ohjattava, moottoroitu tai moottoroimaton laite

ajuri /ˈajurɪ/ (n)
pilote
  ohjelma, joka ohjaa tietokoneeseen liitetyn oheislaitteen toimintaa: laiteohjain

akaasiavahanokka /ˈakaːsˌiavˌahanˌokːa/ (n)
astrild des fées
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

akaatti /ˈakaːtːɪ/ (n)
agate
  kvartsin pienikiteinen tuliperäinen muoto

akana /ˈakana/ (n)
balle
  kyseiset joukkona ajateltuna

akateeminen /ˈakatˌeːmɪnen/ (adj)
académique
  yliopistoon liittyvä, yliopistotutkintoihin liittyvä

akatemia /ˈakatˌemɪa/ (n)
académie
  alansa ylin oppilaitos, korkeakoulu, yliopisto
  tieteiden tai taiteiden edistämiseksi perustettu seura, joka edustaa alansa korkeimpia saavutuksia
  Platonin Akatemia, Platonin perustama filosofinen koulukunta

akkadi /ˈakːadɪ/ (n)
akkadien
  akkadin kieli, kuollut itäseemiläinen kieli, jota puhuttiin noin kolmetuhatta vuotta sitten Assyrian ja Babylonian alueilla, (kielitunnus: akk)

akkalansaame /ˈakːalˌansaːme/ (n)
sami d'Akkala
  Venäjällä puhuttu kuollut saamelaiskieli

akkreditoida /ˈakːredɪtˌoida/ (v)
accréditer
  valtuuttaa, erityisesti diplomatiassa lähettilään valtuuttaminen toimimaan tietyssä maassa

akku /ˈakːu/ (n)
accu, accumulateur
  sähköä kemialliseksi energiaksi varastoimaan kykenevä jännitelähde

akkusatiivi /ˈakːusatˌiːvɪ/ (n)
accusatif
  minkä tahansa sijamuodon kaltainen objektin sija

aklanon /ˈaklanon/ (n)
aklanon
  Filippiineillä puhuttava kieli (kielitunnus: akl)

akne /ˈakne/ (n)
acné
  talirauhasten liiallisesta talin erittämisestä ja niiden tulehtumisesta johtuva kasvojen ihosairaus

akoluutti /ˈakolˌuːtːɪ/ (n)
acolyte
  avustava alttaripalvelija katolisessa kirkossa

akrobaatti /ˈakrobˌaːtːɪ/ (n)
acrobate
  akrobatian harjoittaja, näytöksissä esiintyvä taituruusvoimistelija ja temppujen tekijä

akrobaattinen /ˈakrobˌaːtːɪnen/ (adj)
acrobatique
  akrobatiaan liittyvä tai kuuluva

akrobatia /ˈakrobˌatɪa/ (n)
acrobatie
  taito tehdä poikkeuksellista notkeutta, voimaa ja rohkeutta vaativia näyttäviä voimistelu- ja tasapainoiluesityksiä; sekä näiden esittäminen

akrofobia /ˈakrofˌobɪa/ (n)
acrophobie
  korkean paikan kammo, pelko korkeita paikkoja kohtaan

akromegalia /ˈakromˌeɡalˌia/ (n)
acromégalie
  aivolisäkkeen liikatoiminnasta johtuva krooninen sairaus, joka ilmenee ruumiinosien, erityisesti ääreisosien, liikakasvuna

akseli /ˈakselɪ/ (n)
axe
  koordinaatiston määrättyjen suuntien nimi
arbre, essieu
  eräitä yleensä pyöriviä koneenosia

akseliväli /ˈakselˌivælɪ/ (n)
empattement
  akselien välinen etäisyys

aksentti /ˈaksentːɪ/ (n)
accent
  puheessa tapahtuva sanan tai sen osan korostaminen, sanapaino, tai sanan painottaminen lauseessa, lausepaino.

aksenttimerkki /ˈaksentːɪmˌerkːɪ/ (n)
accent
  merkki, joka ilmaisee ääntämiseen liittyvän koron paikan; aksenttimerkki voi toimia myös ääntämisohjeena

aksiisi /ˈaksɪːsɪ/ (n)
accise, octroi
  kotimaiseen tuotantoon kohdistunut nykyistä valmisteveroa vastannut vero

aksoni /ˈaksonɪ/ (n)
axone
  hermosolun viejähaarake, joka johtaa hermoimpulssin eteenpäin toiseen hermosoluun

aktiivinen /ˈaktɪːvɪnen/ (adj)
actif
  sellainen, joka on toiminnassa, tekee aktiivisesti jotakin tai osallistuu

aktiivisuusranneke /ˈaktɪːvɪsˌuːsrannˌeke/ (n)
moniteur
  ranneke, joka mittaa pitäjänsä sykettä ja sisältää askelmittarin

aktinium /ˈaktɪnium/ (n)
actinium
  radioaktiivinen alkuaine, Ac

aktinoidi /ˈaktɪnˌoidɪ/ (n)
actinide
  mikä tahansa aktinoidien ryhmään kuuluva alkuaine

aktivisti /ˈaktɪvˌistɪ/ (n)
militant, activiste
  henkilö, joka toimii kansalaisen ominaisuudessa ja suoran toiminnan keinoin jonkin poliittisen tai eettisen tavoitteen saavuttamiseksi

aktivoida /ˈaktɪvˌoida/ (v)
activer
  tehdä aktiiviseksi

aktuaari /ˈaktuˌaːrɪ/ (n)
actuaire
  virkamies, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ja säilyttää viraston asiakirjoja; eräissä virastoissa tilastojen laatija

akupunktio /ˈakupˌuŋktɪo/ (n)
acupuncture
  hoitomenetelmä, jossa ihoon työnnetään neuloja

akustiikka /ˈakustˌiːkːa/ (n)
acoustique
  tilan äänentoisto-ominaisuudet
  äänialueella ilmenevien värähtelyjen ja niiden erilaisissa väliaineissa etenemisen tutkimus

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (adj)
aigu
  äkillinen

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (n)
accent aigu
  akuuttiaksaentti, akuutti korkomerkki, kirjaimen ylle kirjoitettava aksenttimerkki, joka näyttää vasemmalle suunnatulta pilkulta, [´] ja ilmentää ”nousevaa”. Unicode U+00B4

akvaario /ˈakvaːrˌio/ (n)
aquarium
  lasiallas, jossa pidetään kaloja, muita vesieläimiä ja usein myös kasveja

akvarelli /ˈakvarˌellɪ/ (n)
aquarelle
  vesivärimaalaus

akvedukti /ˈakvedˌuktɪ/ (n)
aqueduc
  perinteisesti avonainen vesijohto (voidaan myös kattaa), jossa vesi virtaa painovoiman avulla

ala /ˈala/ (n)
zone
  pinta-ala

alabasteri /ˈalabˌasterɪ/ (n)
albâtre
  koriste-esineiden valmistukseen käytettävä hienojakoinen väritön tai lähes väritön kipsi

alakuloisesti /ˈalakulˌoisestɪ/ (adv)
mélancoliquement
  alakuloisella tavalla

alakuloisuus /ˈalakulˌoisuːs/ (n)
mélancolie
  se, että on alakuloinen

alalaji /ˈalalˌajɪ/ (n)
sous-espèce
  taksonomiassa lajin alapuolinen taksonominen taso

alanko /ˈalaŋko/ (n)
bassin
  laaja maa-alue, jonka korkeus on alle 200 metriä merenpinnasta

alankomaalainen /ˈalaŋkomˌaːlainen/ (adj)
néerlandais, néerlandaise
  Alankomaista peräisin oleva tai Alankomaihin liittyvä

alankomaalainen /ˈalaŋkomˌaːlainen/ (n)
Néerlandais, Néerlandaise
  pyvästi Alankomaissa asuva henkilö

alaosa /ˈalaˌosa/ (n)
culasse
  (jalokivet) briljantin yläosan ja uuman alapuolinen osa

alas /ˈalas/ (adv)
en bas
  ylhäältä alaspäin, alemmas, alaosaan, ala-asentoon; alhaalle

alasaksa /ˈalasˌaksa/ (n)
bas allemand
  nykyisin pohjoisessa Saksassa sekä Alankomaiden koillisosassa puhuttava kieli, jolle ei ole kehitetty yleiskieltä tai vakiinnutettu yhteistä kirjoitusjärjestelmää (kielitunnus: nds)

alasin /ˈalasɪn/ (n)
enclume
  sepän takomisen alustana käyttämä raskas metallialusta

alasti /ˈalastɪ/ (adv)
nu, nue
  ilman vaatteita, alastonna, alastomana

alastomuus /ˈalastomuːs/ (n)
nudité
  se, että on alaston

alaston /ˈalaston/ (adj)
nu, dénué, déshabillé, dévêtu
  ilman vaatteita oleva
démasqué, franc, pure
  verhoamaton, verhoutumaton, peittämätön, paljas

alaviite /ˈalavˌiːte/ (n)
note
  sivun alareunassa oleva seliteteksti, joka viittaa johonkin samalla sivulla olevaan sanaan tai asiaan

alba /ˈalba/ (n)
aube
  jumalanpalveluksessa käytettävä tavallisesti valkea vaate

albania /ˈalbanˌia/ (n)
albanais
  indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan erityisesti Albaniassa (kielitunnus: sq)

albanialainen /ˈalbanˌialˌainen/ (adj)
albanais
  Albaniasta peräisin oleva tai Albaniaan liittyvä

albanialainen /ˈalbanˌialˌainen/ (n)
Albanais, albanais
  pysyvästi Albaniassa asuva henkilö

albatrossi /ˈalbatrˌossɪ/ (n)
albatros
  joukko pitkä- ja kapeasiipisiä eteläisen pallonpuoliskon merialueiden oivallisina lentäjinä ja merimiesten onnentuojina tunnettuja lintuja ()

albigenssi /ˈalbɪɡˌenssɪ/ (n)
Albigeois
  Etelä-Ranskassa 1100 ja 1200-luvuilla esiintyneen, Albin kaupungista alkunsa saaneen kerettiläiseksi tuomitun lahkon jäsen

albiino /ˈalbɪːno/ (adj)
albinos
  albinistinen

albiino /ˈalbɪːno/ (n)
albinos
  eläin tai ihminen, jolla ei geenimuutosten vuoksi ole pigmenttiä ihollaan

albinismi /ˈalbɪnˌismɪ/ (n)
albinisme
  ihmisen tai eläimen pigmentin puuttuminen tai sen äärimmäinene niukkuus

albumi /ˈalbumɪ/ (n)
album
  kirja johon kirjoitetaan muistorunoja, kootaan nimikirjoituksia, postimerkkejä, tulitikkuetikettejä, valokuvia tms. kokoelmaksi

aldehydi /ˈaldehˌydɪ/ (n)
aldéhyde
  orgaaninen yhdiste, joka muodostuu alkoholin hapettuessa

aleksandriini /ˈaleksˌandrɪːnɪ/ (n)
alexandrin
  eräs ranskalainen runomitta, joka koostuu 12:ta tai 13:ta(?) jambisesta tavusta, jossa tahtilepo on aina kuudennen tavun jälkeen

aleksia /ˈaleksˌia/ (n)
alexie
  sanasokeus

alemmuuskompleksi /ˈalemmˌuːskomplˌeksɪ/ (n)
sentiment d'infériorité
  usein tiedostamaton huonommuudentunne toisiin nähden

alennusmerkki /ˈalennˌusmerkːɪ/ (n)
bémol
  etumerkintä, joka alentaa sävelen soivaa sävelkorkeutta puolisävelaskelella; nuottikirjoituksessa alennusmerkin symboli on ♭

alennusmyynti /ˈalennˌusmyːntɪ/ (n)
solde
  tilanne, jossa tuotteita myydään alennuksella, alennettuun hintaan; usein alennusmyynnit ajoittuvat alennusmyyntikaudelle

alfahiukkanen /ˈalfahˌiukːanen/ (n)
particule alpha, particule α
  elektroninsa menettänyt, ionisoitunut heliumydin

alfasäteily /ˈalfasætˌeily/ (n)
rayonnement alpha
  (ydinfysiikka) alfahiukkasista koostuva hajoavien ydinten lähettämä säteily

algebrallinen /ˈalɡebrˌallɪnen/ (adj)
algébrique
  algebraan liittyvä

algerialainen /ˈalɡerˌialˌainen/ (adj)
algérien
  Algeriasta peräisin oleva tai Algeriaan liittyvä

algerialainen /ˈalɡerˌialˌainen/ (n)
Algérien, Algérienne
  pysyvästi Algeriassa asuva henkilö

algonkin /ˈalɡoŋkɪn/ (n)
Algonquin
  eräs Pohjois-Amerikan koillisosissa elänyt, algonkinilainen metsäintiaanikansa

algoritmi /ˈalɡorˌitmɪ/ (n)
algorithme
  joukko järjestelmällisesti suoritettavia käskyjä tai ohjeita jonkin tehtävän suorittamiseksi; erityisesti matematiikassa ja tietojenkäsittelyssä tarkkaan määritelty sarja ongelman ratkaisemista varten

aliarvioida /ˈalɪˌarvɪˌoida/ (v)
sous-estimer
  arvioida jokin joiltakin ominaisuuksiltaan vähäisemmäksi tai pienemmäksi kuin mitä se todellisuudessa on

aliravitsemus /ˈalɪravˌitsemus/ (n)
malnutrition
  liian vähäinen ravinnonsaanti

alituisesti /ˈalɪtwɪsˌestɪ/ (adv)
constamment, continuellement, perpétuellement
  alinomaa

aliupseeri /ˈaliupsˌeːrɪ/ (n)
sous-officier
  (sotavoimat) henkilö jolla on jokin sotilasarvoista, jotka sijoittuvat arvojärjestyksessä upseerin ja miehistön väliin

alkaa /ˈalkaː/ (v)
commencer
  saada alkunsa, syntyä
  ryhtyä tekemään jotakin

alkaani /ˈalkaːnɪ/ (n)
alcane
  (kemia) hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia

alkaen /ˈalkaen/ (adv)
depuis
  jostakin lähtien

alkaloidi /ˈalkalˌoidɪ/ (n)
alcaloïde
  (orgaaninen kemia) kasviemäs, suurta joukkoa yleensä myrkyllisiä kasveissa esiintyviä typpipitoisia emäksiä edustava yhdiste

alkaminen /ˈalkamɪnen/ (n)
commencement
  alusta käynnistyminen

alkeet /ˈalkeːt/ (n)
bases
  perusosaaminen

alkeishiukkanen /ˈalkeishˌiukːanen/ (n)
particule élémentaire
  aineen jakamaton rakenneosa, jolla ei siis ole omaa sisäistä rakennetta eikä se siten koostu muista hiukkasista; huomattavasti pienempi kuin atomi, jonka luultiin pitkään olevan aineen jakamaton rakenneosa; nykykäsityksen mukaan jakautuvat useisiin eri fermioneihin ja bosoneihin

alkemia /ˈalkemˌia/ (n)
alchimie
  oppi, jonka tarkoituksena on valmistaa kultaa muista aineista tai saavuttaa kuolemattomuus ns. viisasten kiven avulla

alkio /ˈalkɪo/ (n)
embryon
  uuden kasvi- tai eläinyksilön varhainen kehitysmuoto; ihminen on alkio hedelmöityksen ja noin 8. raskausviikon välisenä aikana

alkoholi /ˈalkohˌolɪ/ (n)
alcool
  mikä tahansa alkoholiryhmän (OH) eli hydroksyyliryhmän sisältävä orgaaninen yhdiste

alkoholijuoma /ˈalkohˌolɪjˌuoma/ (n)
boisson alcoolique
  nautittavaksi tarkoitettu etyylialkoholia sisältävä juoma, joka Suomen lainsäädännön mukaan sisältää enemmän kuin 1,2 tilavuusprosenttia ja enintään 80 % etyylialkoholia

alkoholipitoinen /ˈalkohˌolɪpɪtˌoinen/ (adj)
alcoolisé, alcoolique
  sellainen, joka sisältää alkoholia

alkoholismi /ˈalkoholˌismɪ/ (n)
alcoolisme
  pitkäaikaisesta alkoholin liikakäytöstä johtuva riippuvuus; toisaalta pidetään sairautena, johon joillakin henkilöillä on muita suurempi alttius

alkoholisti /ˈalkoholˌistɪ/ (n)
alcoolique
  alkoholista riippuvainen henkilö; alkoholismia sairastava henkilö

alkoholiton /ˈalkohˌolɪton/ (adj)
sans alcool, non alcoolisé
  sellainen, jossa ei ole alkoholia

alku /ˈalku/ (n)
début, commencement
  se, mistä jokin alkaa, alkamiskohta, alkupää

alkuaine /ˈalkuˌaine/ (n)
élément
  aine, jota ei voi kemiallisesti pilkkoa pienempiin osiin ja joista kaikki kemialliset yhdisteet muodostuvat; määritellään aineeksi, jonka atomin ytimessä, atomiytimessä, on tietty määrä protoneja

alkuhärkä /ˈalkuhˌærkæ/ (n)
aurochs
  nautojen vuonna 1627 sukupuuttoon kuollut kantamuoto (Bos taurus primigenius); naudan villi esimuoto

alkukieli /ˈalkukˌielɪ/ (n)
langue originelle, langue source
  se, millä kielellä esim. kirjallinen teos tai elokuva on alun perin tehty, alkuperäiskieli

alkuluku /ˈalkulˌuku/ (n)
nombre premier
  yhtä suurempi kokonaisluku, joka on jaollinen vain itsellään ja yhdellä

alkupala /ˈalkupˌala/ (n)
entrée, hors-d’œuvre
  ruokahalun kiihottamiseksi juuri ennen ruokailua tai aterian alussa nautittava pieni syötävä

alkuperä /ˈalkupˌeræ/ (n)
origine
  se, mistä joku tai jokin periytyy tai tulee

alkuperäinen /ˈalkuperˌæinen/ (adj)
original
  sellainen, joka on ollut alun perin tai alkuaan, synnynnäinen; aito, oikea; alkuperään liittyvä

alkuperäisyys /ˈalkuperˌæisyːs/ (n)
originalité
  se, että on alkuperäinen

alkuruoka /ˈalkurˌuoka/ (n)
entrée
  ruoka ennen pääateriaa

alkusoitto /ˈalkusˌoitːo/ (n)
ouverture
  laajamuotoisen sävellyksen, kuten oopperan esittelyjakso

alla /ˈalla/ (adv)
sous, au-dessous de
  (tilasta) jonkin alapuolella

allas /ˈallas/ (n)
réservoir
  päältä avoin säiliö, jossa pidetään jonkinlaista nestettä varastointia tai käsittelyä varten
lavabo, évier
  hanan alla oleva säiliö, jonne hanasta valuva vesi valuu astioiden tai käsien pesua varten, lavuaari, pesuallas
bassin
  sama kuin uima-allas, usein pienehkö ja siirrettävä
bassin, bassin structural
  (maantiede) laakea, yleensä laaja maanpinnan tai merenpohjan painanne (esim. Lontoon allas ja Pariisin allas)

alle /ˈalle/ (adv)
sous, moins
  vähemmän kuin (määrään liittyen)
moins
  (lämpötilasta) vähemmän kuin

alleeli /ˈalleːlɪ/ (n)
allèle
  (biologia) vastingeeni, tietyn geenin esiintyminen kahtena tai useampana eri muotona, jotka vaikuttavat samaan ominaisuuteen, mutta eri tavoin

allegoria /ˈalleɡˌorɪa/ (n)
allégorie
  abstraktisten käsitteiden, luonnonvoimien tai esineiden personifikaatio, vertauskuvallinen esitystapa

allegorinen /ˈalleɡˌorɪnen/ (adj)
allégorique
  allegorian avulla esitetty, siihen liittyvä, vertauskuvallinen

allekirjoittaa /ˈallekˌirjoitːaː/ (v)
signer
  laittaa nimensä esimerkiksi sopimukseen vahvistukseksi

allekirjoitus /ˈallekˌirjoitus/ (n)
signature
  asiakirjan aitoutta varmentava tai hyväksyntää asiakirjan sisällölle ilmaiseva päivättyyn asiakirjaan kirjoitettu nimikirjoitus

allergeeni /ˈallerɡˌeːnɪ/ (n)
allergène
  allergian aiheuttaja, herkistävä aine

allergia /ˈallerɡˌia/ (n)
allergie
  yliherkkyys jollekin elimistölle vieraalle aineelle

allerginen /ˈallerɡɪnen/ (adj)
allergique
  sellainen, jolla on allergia; allergiaan liittyvä

allergisoida /ˈallerɡɪsˌoida/ (v)
allergiser
  aiheuttaa allergiaa, altistaa allergialle

alleviivata /ˈallevˌiːvata/ (v)
souligner
  merkitä tärkeä kohta tekstistä piirtämällä viiva sen alle

alli /ˈallɪ/ (n)
harelde boréale
  keskikokoinen musta-ruskea-valkea sorsalintu

alligaattori /ˈallɪɡˌaːtːorɪ/ (n)
alligator
  jokin heimon Alligatoridae eläimistä, krokotiilieläimiin kuuluvan matelija, erityisesti alligaattorien heimon nimikkoeläin eli varsinainen alligaattori

almanakka /ˈalmanˌakːa/ (n)
almanach, annuaire
  painotuote, joka esittää vuoden kierron, tärkeät yleiset merkkipäivät sekä muuta ajankohtaista ja yleishyödyllistä tietoa

aloite /ˈaloite/ (n)
initiative
  yleensä kirjallinen ehdotus jonkin toimen saamiseksi aikaan

aloittaa /ˈaloitːaː/ (v)
commencer, débuter
  laittaa jokin alulle

aloittelija /ˈaloitːˌelɪja/ (n)
débutant, novice
  kokematon tai tottumaton henkilö; joku joka ei ole paljoa tehnyt kyseistä asiaa

alokas /ˈalokas/ (n)
recrue
  varusmies, joka ei ole vielä vannonut sotilasvalaa

alpakka /ˈalpakːa/ (n)
alpaga
  Etelä-Amerikassa villan tuotantoon jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (Vicugna pacos, 2001), joka on sukua laamalle
  alpakan villa, myös villaseostekokuitu

alppitorvi /ˈalpːɪtˌorvɪ/ (n)
cor des Alpes
  erityisesti Sveitsiin vuoristoseuduilla käytettävä hyvin pitkävartinen puusta valmistettu puhallinsoitin, joka luetaan soittotekniikalaan vaskipuhaltimiin

alppitähti /ˈalpːɪtˌæhtɪ/ (n)
edelweiss, édelweiss
  erityisesti euroopanalppitähti eli Leontopodium alpinum, eurooppalainen vuoristokasvi

alruuna /ˈalruːna/ (n)
mandragore
  rohtomandrake (Mandragora officinarum), monivuotinen kasvi, jolla on suuret, haaroittuvat juuret ja isot lehdet

altai /ˈaltai/ (n)
altaï
  Altain tasavallassa Venäjällä puhuttava turkkilainen kieli (kielitunnus: alt, alv)

alttari /ˈaltːarɪ/ (n)
autel
  pöytä tai muu tasainen rakennelma, jota käytetään uskonnollisissa rituaaleissa

alttoviulu /ˈaltːovˌiulu/ (n)
alto
  viola, viulun kanssa rakenteeltaan samanlainen, mutta sitä suurempi ja matalaäänisempi jousisoitin

alttoviulukonsertto /ˈaltːovˌiulukˌonsertːo/ (n)
concerto alto
  konsertto alttoviululle ja orkesterille

alue /ˈalue/ (n)
région, zone
  paikka; rajattu, äärellinen ala
domaine
  avoin yhtenäinen joukko

alumiini /ˈalumˌiːnɪ/ (n)
aluminium
  maametalleihin kuuluva metallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain yhdisteissä; sen kemiallinen merkki on Al

alun perin /ˈalum pˈerɪn/ (adv)
à l'origine, originellement
  aiemmassa alkuperäisessä merkityksessä; alkuaan, alkujaan

aluna /ˈaluna/ (n)
alun
  kaliumin ja alumiinin kaksoissuola

alus /ˈalus/ (n)
vaisseau, navire, embarcation
  vesikulkuneuvo; (laajemmin) ilma- t. avaruuskulkuneuvo

alushousut /ˈalushˌousut/ (n)
caleçon
  ihoa vastaan pidettävät housut, jotka ovat lähinnä sukuelimien ja takapuolen suojana

aluspaita /ˈaluspˌaita/ (n)
maillot de corps
  ihoa vasten (toisen paidan alla) pidettävä (miesten) kaulukseton paita

alusvaate /ˈalusvˌaːte/ (n)
sous-vêtement
  päällysvaatteiden alla käytettävä vaatekappale: esimerkiksi alushousut tai rintaliivit

amalfilainen /ˈamalfɪlˌainen/ (adj)
amalfitain, amalfitaine
  Amalfiin kuuluva tai liittyvä, Amalfista kotoisin oleva

amaryllis /ˈamarˌyllɪs/ (n)
amaryllis
  mikä tahansa amaryllisten sukuun kuuluva narsissikasvien laji tai sellaisen yksilö

amatsoni /ˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone
  Kreikan mytologiassa Mustanmeren rannalla asuvan sotaisan, kuningatarten hallitseman naiskansan jäsen

amatööri /ˈamatˌøːrɪ/ (n)
amateur
  harrastaja, harrastelija, aloittelija, myös merkitykseltään vähättelevä

amatööriys /ˈamatˌøːriys/ (n)
amateurisme
  se, että on amatööri; amatöörinä oleminen

amazonianamatsoni /ˈamatsˌonɪˌanamˌatsonɪ/ (n)
amazone à front jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

amazonianaranen /ˈamatsˌonɪˌanaranen/ (n)
toui de Sclater
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

amazoniankanahaukka /ˈamatsˌonɪˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
autour à ventre gris
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ambassadi /ˈambassˌadɪ/ (n)
ambassade
  suurlähetystö

ambivalenttinen /ˈambɪvalˌentːɪnen/ (adj)
ambivalent
  ambivalenssiin liittyvä; sellainen, mihin sisältyy kaksijakoisia tunteita ja vastakohtaisuuksia

ambrosia /ˈambrosˌia/ (n)
ambroisie
  kreikkalaisessa mytologiassa jumalten nauttima ruoka

ambrotypia /ˈambrotˌypɪa/ (n)
ambrotype
  eräs varhainen valokuvausmenetelmä

ambulanssi /ˈambulˌanssɪ/ (n)
ambulance
  hälytysajoneuvo, joka on varustettu sairaanhoitoon tarkoitetulla varustuksella ja mahdollistaa potilaille annettavan ensiavun ja kiireellisen kuljetuksen makuuasennossa

ameba /ˈameba/ (n)
amibe
  Amoebozoa-kuntaan kuuluva yksisoluinen aitotumallinen eliö, joka liikkuu muodostamalla solukalvostaan ulkonevia väliaikaisia valejalkoja

amerikanismi /ˈamerˌikanˌismɪ/ (n)
américanisme
  amerikan englannin vaikutus jossakin muussa kielessä, erityisesti englannin kielen muissa varianteissa

amerikium /ˈamerɪkium/ (n)
américium
  eräs radioaktiivinen alkuainemetalli

amerikkalainen /ˈamerˌikːalˌainen/ (adj)
américain
  Amerikasta peräisin oleva tai Amerikkaan liittyvä

amerikkalainen /ˈamerˌikːalˌainen/ (n)
Américain, Américaine
  Yhdysvalloissa asuva, Yhdysvaltain kansalainen
  Amerikoissa asuva, yleisimmin joko pohjoisamerikkalainen tai eteläamerikkalainen

ametisti /ˈametˌistɪ/ (n)
améthyste
  läpikuultava, väriltään sinipunaisesta purppuraan vaihteleva kvartsi

amfora /ˈamfora/ (n)
amphore
  antiikin aikainen kaksikorvainen, kapeakaulainen savesta tai metallista tehty vaasi, jota käytettiin viinin ja öljyn säilyttämiseen tai hautauurnana

aminohappo /ˈamɪnohˌapːo/ (n)
acide aminé
  orgaaninen yhdistelmä, missä on sekä (emäksinen) aminoryhmä että (hapan) karboksyyliryhmä. On perustana joukolle koostumukseltaan erilaisia fysiologisesti merkittäviä orgaanisia happoja, joista kaikki proteiinit koostuvat

amiraali /ˈamɪrˌaːlɪ/ (n)
amiral
  merivoimien korkein sotilasarvo, joka vastaa maavoimien kenraalia

amiraaliperhonen /ˈamɪrˌaːlɪpˌerhonen/ (n)
vulcain
  (eläintiede) amiraali, täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhonen

ammatti /ˈammatːɪ/ (n)
profession, métier
  se, mitä henkilö tekee työkseen; pätevyys jonkin tietyn työn taitamiseen

ammattikieli /ˈammatːɪkˌielɪ/ (n)
jargon
  ammattislangi, johonkin tiettyyn ammattialaan liittyvä sanasto tai ilmaisu; ammattiin liittyvä kielen ilmaisutapa

ammattikorkeakoulu /ˈammatːɪkˌorkeakˌoulu/ (n)
Institut universitaire professionnalisé
  korkeakoulu, joka antaa ammatillisen valmiuden, mutta joka ei harjoita tieteellistä perustutkimusta; työelämäsuuntautunut korkeakoulu

ammattiura /ˈammatːˌiura/ (n)
carrière
  koko työssäolon aika, sen aikaansaannokset ja menestyminen työssään

ammentaa /ˈammentaː/ (v)
puiser
  ottaa keittoa tai nestettä astiasta, kauhoa

ammoniakki /ˈammonɪˌakːɪ/ (n)
ammoniac
  typen ja vedyn yhdiste, NH₃

ammus /ˈammus/ (n)
projectile, balle
  ampuma-aseen projektiili; ampumatarvike tai tuhovaikutuksen välittävä esine

ammuskella /ˈammuskella/ (v)
tir, tirer
  ampua useita kertoja harvakseen, joskus vailla selkeää kohdetta

ammuskelu /ˈammuskˌelu/ (n)
fusillade, mitraillage
  välikohtaus jossa ammutaan aseilla

amnesia /ˈamnesˌia/ (n)
amnésie
  muistinmenetys; ohimenevä kohtaus tai pitkäaikainen korjautuva, pysyvä tai etenevä tila

amorfinen /ˈamorfɪnen/ (adj)
amorphe
  kiteetön, sellainen, joka on kiinteä, tasalaatuinen ja muodoton, jolta puuttuu kiteinen rakenne

ampeeri /ˈampeːrɪ/ (n)
ampère
  sähkövirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus A)

ampeerimittari /ˈampeːrɪmˌitːarɪ/ (n)
ampèremètre
  sähkövirran mittari

ampiainen /ˈampɪˌainen/ (n)
guêpe
  yleensä yhdyskunnassa elävä hyönteinen heimossa , jonka naarailla on myrkkypistin, jonka pistos on tuskallinen myös ihmiselle

amplitudimodulaatio /ˈamplɪtˌudɪmˌodulˌaːtɪo/ (n)
modulation d'amplitude
  modulaatio, jossa muutellaan signaalin amplitudia eli voimakkuutta moduloivan signaalin tahdissa

ampua /ˈampua/ (v)
tirer
  laukaista ammus tai nuoli aseella johonkin kohteeseen ilman että kohde kuolee

ampuhaukka /ˈampuhˌaukːa/ (n)
faucon émerillon
  jalohaukkoihin kuuluva pieni petolintu ()

ampuma-ase /ˈampumaˈase/ (n)
arme à feu
  ampumiseen käytetty ase, usein tuliase, myös erilaiset jouset

ampuma-aukko /ˈampumaˈaukːo/ (n)
embrassure
  embrasyyri; puolustusmuurissa oleva holvattu (kasematissa) tai kattamaton (rintasuojassa) aukko josta voidaan ampua joko tykillä tai kiväärillä

ampumahiihto /ˈampumahˌiːhto/ (n)
biathlon
  urheilulaji, jossa kilpailijoiden paremmuus ratkaistaan hiihdon ja ammunnan yhteistuloksella

ampumatarvikkeet /ˈampumatˌarvɪkːeːt/ (n)
munition
  ampumiseen, tarkemmin laukauskeen tarvittavan materiaalin kokonaisuus

amputoida /ˈamputˌoida/ (v)
amputer
  poistaa leikkaamalla ruumiinosa kokonaan tai osittain

anaerobi /ˈanaˌerobɪ/ (n)
anaérobie
  happipakoinen eliö, joka ei tarvitse tai siedä happea elinympäristössään

anaerobinen /ˈanaˌerobɪnen/ (adj)
anaérobie
  happipakoinen, happea sietämätön

anafylaksia /ˈanafylˌaksɪa/ (n)
anaphylaxie
  nopeasti kehittyvä yleisoirein ilmenevä allerginen yliherkkyys

anakonda /ˈanakˌonda/ (n)
anaconda
  suurikokoinen kuristajakäärme, joka elää Etelä-Amerikassa

anakronismi /ˈanakronˌismɪ/ (n)
anachronisme
  virhe ajan suhteen, esineen, asian tai käsitteen sijoittaminen sille sopimattomaan aikakauteen

analoginen /ˈanalˌoɡɪnen/ (adj)
analogique
  yhtenevä, yhdenmukainen, verrannollinen, vastaava, samantapainen, samankaltainen, samatoiminen; muodostavat analogian
  fyysisten määrien käsittelyyn, jatkuviin suureisiin perustuva, ei-digitaalinen

analoginen signaali /ˈanalˌoɡɪnen sˈiɡnaːlɪ/ (n)
signal analogique
  lähtösuureista muodostuvan mallin mukainen, yleensä jatkuva, signaali

analysoida /ˈanalysˌoida/ (v)
analyser
  eritellä, jakaa osiin; määrittää purkamalla osiin

analyysi /ˈanalˌyːsɪ/ (n)
analyse
  tutkittavana olevan asian määrittäminen purkamalla osiin

analyytikko /ˈanalˌyːtɪkːo/ (n)
analyste
  henkilö joka analysoi jotain työkseen

ananas /ˈananas/ (n)
ananas
  hedelmäananas, Ananas comosus, trooppinen yksisirkkainen kasvi ja sen mehevä epähedelmä

anapesti /ˈanapˌestɪ/ (n)
anapeste
  runojalka, joka koostuu kahdesta lyhyestä ja yhdestä pitkästä (painollisesta) tavusta ()

anarkia /ˈanarkˌia/ (n)
anarchie
  (poliittinen ideologia) anarkismin mukainen aate ja yhteiskunta, jossa ei ole valtiota ja jossa vallan on aina perusteltava itsensä

anatomia /ˈanatˌomɪa/ (n)
anatomie
  eliöiden rakennetta käsittelevä tiede

anatominen /ˈanatˌomɪnen/ (adj)
anatomique
  sellainen, joka kuuluu anatomiaan, anatomiaan liittyvä, anatomialle ominainen, anatomiaa koskeva

andienamatsoni /ˈandienamˌatsonɪ/ (n)
amazone mercenaire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (adj)
andorran
  Andorraan kuuluva tai siihen liittyvä

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (n)
Andorran
  pysyvästi Andorrassa asuva henkilö
  Andorran kansalainen
  syntyperältään andorralainen

androfobia /ˈandrofˌobɪa/ (n)
androphobie
  miehiin kohdistuva pelko

androidi /ˈandroidɪ/ (n)
androïde
  ihmistä muistuttava robotti

ane /ˈane/ (n)
indulgence
  anteeksiantamus tai vapautus rangaistuksesta kiirastulessa henkilön saatua synninpäästön

aneityum /ˈaneityum/ (n)
anejom
  aneityumin kieli, Vanuatulla puhuttava oseanialainen kieli. Kielitunnus: aty

anemia /ˈanemˌia/ (n)
anémie
  veritauti, jossa punasolujen sisältämän hemoglobiinin tai itse punasolujen määrä on normaalia pienempi ja tämän seurauksena veren hapenkuljetuskyky on alentunut; vähäverisyys

anemometri /ˈanemomˌetrɪ/ (n)
anémomètre
  tuulen voimakkuuden mittari, tuulimittari

aneurysma /ˈaneurˌysma/ (n)
anévrisme, anévrysme
  valtimonpullistuma

angiina /ˈaŋŋɪːna/ (n)
angine
  tavallisesti viruksen tai streptokokin aiheuttama sairaus, jossa nielurista tulehtuvat ja niiden pinnalla näkyy vaaleaa peitettä

anglismi /ˈaŋlɪsmɪ/ (n)
anglicisme
  englannin kielestä muuhun kieleen siirtynyt sana tai lauserakenne, joka on usein vastaanottavan kielen omien sääntöjen vastainen

angolalainen /ˈaŋŋolalˌainen/ (adj)
angolais
  Angolasta peräisin oleva tai Angolaan liittyvä

angolalainen /ˈaŋŋolalˌainen/ (n)
Angolais
  pysyvästi Angolassa asuva henkilö

angolankaija /ˈaŋŋolˌaŋkaija/ (n)
perroquet de Rüppell
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

animaatio /ˈanɪmˌaːtɪo/ (n)
animation
  tekniikka, jolla luodaan liikkuvaa kuva yksittäisistä kuvista vaihtamalla niitä tietyin väliajoin useita kertoja sekunnissa

animismi /ˈanɪmˌismɪ/ (n)
animisme
  usko, jonka mukaan kaikilla elävillä olioilla on sielu

animisti /ˈanɪmˌistɪ/ (n)
animiste
  animismiin uskova henkilö

anjoulainen /ˈanjoulˌainen/ (adj)
angevin
  Anjousta peräisin oleva

anjoulainen /ˈanjoulˌainen/ (n)
Angevin
  Anjoun asukas

ankara /ˈaŋkara/ (adj)
strict, sévère
  sellainen, joka on kohtuuttoman vaativa, joka ei päästä helpolla; kova

ankarasti /ˈaŋkarˌastɪ/ (adv)
strictement, sévèrement
  ankaralla tavalla

ankaruus /ˈaŋkaruːs/ (n)
sévérité
  se, että on ankara

ankerias /ˈaŋkerɪas/ (n)
anguille
  erityisesti laji (), jolla on pyöreä pitkulainen takaosasta litteä ruumis. Ankeriaan kehitysvaiheita ovat muna, toukka, lasiankerias ja aikuinen yksilö. Naaraat nousevat jokia pitkin makeaan veteen, josta lähtevät sukukypsinä vaellukselle mereen kohti lisääntymisalueita.

ankka /ˈaŋkːa/ (n)
canard
  kotieläimenä pidettävä sinisorsan muoto (Anas platyrhynchos domestica), josta on useita muunnoksia

ankkuri /ˈaŋkːurɪ/ (n)
ancre
  ketjulla tai köydellä varustettu yleensä rautainen väline aluksen, poijun tai muun kelluvan esineen kiinnittämiseen sen ajelehtimisen estämiseksi.
  pieni tynnyri, n. 39 litraa, käytetty vetomittana

ankkuripeli /ˈaŋkːurˌipelɪ/ (n)
cabestan
  ankkurin laskemiseen käytettävä laite

annaali /ˈannaːlɪ/ (n)
annales
  vuosikirja

annos /ˈannos/ (n)
portion
  osuus tai määrä jotain
dose
  yksittäinen tarjoilu ruokaa tai juomaa

annostus /ˈannostus/ (n)
dosage
  määrä, joka lääkettä tms. annetaan

anoa /ˈanoa/ (v)
implorer
  pyytää nöyrästi; jättää avunpyyntö, lykkäyspyyntö...

anomalia /ˈanomˌalɪa/ (n)
anomalie
  poikkeama, poikkeavuus

anoppi /ˈanopːɪ/ (n)
belle-mère
  puolison äiti

anoreksia /ˈanorˌeksɪa/ (n)
anorexie
  anoreksia nervosa, syömishäiriö, jossa ihminen näkee itsensä liian lihavana riippumatta siitä, kuinka laiha hän todellisuudessa on

ansa /ˈansa/ (n)
piège
  paikka, väline tai tilanne, jolla toivotaan saatavan kiinni ihminen tai eläin

ansaita /ˈansaita/ (v)
gagner, recevoir revenu
  saada rahaa esim. tekemästään työstä
mériter
  olla jonkin arvoinen

ansio /ˈansɪo/ (n)
revenu
  rahana tai luontaisetuina saatu tulo, palkka
mérite, grâce
  tuloja tuottava, ansaitsemistarkoituksessa tehty työ, ansiotyö

ansiosta /ˈansɪˌosta/ (adv)
grâce
  aiheellisesti, täydestä syystä

antaa /ˈantaː/ (v)
donner
  luovuttaa toiselle
laisser
  sallia

antaa periksi /ˈantaː pˈerɪksɪ/ (v)
abdiquer
  luovuttaa, lakata tavoittelemasta jtak epätoivon tms. takia

antautua /ˈantautˌua/ (v)
rendre
  lopettaa jonkin vastustus ja alistua sen valtaan

anteeksipyyntö /ˈanteːksɪpˌyːntø/ (n)
excuse
  sosiaalinen ele, jonka tarkoitus on esittää katumusta epäoikeudenmukaiseksi koetusta teosta

antelias /ˈantelɪas/ (adj)
généreux, libéral
  runsaasti tai mielellään jotakin lahjaksi antava

antenni /ˈantennɪ/ (n)
antenne
  radioaaltojen vastaanottamiseen tai lähettämiseen tarkoitettu laite; avoin värähtelypiiri, joka sovittaa vastaanotto- tai lähetyslatteissa käsiteltävän radiotaajuisen signaalin eetterissä etenevään radiotaajuiseen säteilyyn.

antibiootti /ˈantɪbɪˌoːtːɪ/ (n)
antibiotique
  bakteereja tuhoava aine, esimerkiksi penisilliini

antihiukkanen /ˈantɪhˌiukːanen/ (n)
antiparticule
  hiukkanen, jolla on sama massa kuin tavallisella hiukkasella, mutta jonka kvanttiluvut ovat vastakkaiset

antilooppi /ˈantɪlˌoːpːɪ/ (n)
antilope
  useiden solakoiden, pitkä- ja ohutraajaisten laumoissa elävien onttosarvisten märehtijöiden yhteisnimitys

antimoni /ˈantɪmˌonɪ/ (n)
antimoine
  metallinen alkuaine, jolla on myös epämetallinen allotrooppimuoto. Kemiallinen merkki: Sb.

antioksidantti /ˈantɪˌoksɪdˌantːɪ/ (n)
antioxydant
  hapettumis-reaktion estävä aine, hapettumisenestoaine; kemiallinen yhdiste, joka estää toisten yhdisteiden hapettumista

antiperspirantti /ˈantɪpˌerspɪrˌantːɪ/ (n)
anti-transpirant
  hikoilua ehkäisevä aine

antipodienviherkaija /ˈantɪpodˌienvɪhˌerkaija/ (n)
perruche des Antipodes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

antisemiittinen /ˈantɪsemˌiːtːɪnen/ (adj)
antisémite
  juutalaisvastainen

antisykloni /ˈantɪsˌyklonɪ/ (n)
anticyclone
  korkeapaineen keskuksesta ulospäin suuntautuva tuulijärjestelmä

antiteesi /ˈantɪtˌeːsɪ/ (n)
antithèse
  vastakohta

antonymia /ˈantonˌymɪa/ (n)
antonimie
  merkitysten vastakkaisuus

antonyymi /ˈantonˌyːmɪ/ (n)
antonyme
  vastakohta sanojen välisenä merkityssuhteena; vastakohtasana, astevastakohta

antropologi /ˈantropˌoloɡɪ/ (n)
anthropologue
  antropologian tutkija

antropologia /ˈantropˌoloɡˌia/ (n)
anthropologie
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva ihmistä tutkiva tiede, laajasti ottaen kaikki ihmisen ruumiillisia ja kulttuuriominaisuuksia tutkivat tieteet kuuluvat tähän; pohjoismaisessa opetuksessa aluetta on rajattu

aortta /ˈaortːa/ (n)
aorte
  sydämen vasemmasta kammiosta lähtevä ruumiin suurin valtimo

apartheid /ˈapartheid/ (n)
apartheid
  Etelä-Afrikassa aiemmin harjoitettu mustien syrjintä, rotuerottelupolitiikka

apassi /ˈapassɪ/ (n)
apache
  nimitys eräille toisilleen kielellistä ja kulttuurista sukua oleville intiaaniheimoille, jotka eurooppalaisten Amerikkaan saapumisen aikoina elivät nykyisten Yhdysvaltojen etelä- ja Meksikon pohjoisosissa

apatia /ˈapatˌia/ (n)
apathie
  haluttomuuden ja välinpitämättömyyden tila ja tunne, tunteettomuus

apea /ˈapea/ (adj)
découragé, sombre
  alakuloinen, ankea, murheellinen

aperitiivi /ˈaperɪtˌiːvɪ/ (n)
apéritif#Ranska, apéro
  ennen ruokailua nautittava alkoholijuoma

apheli /ˈaphelɪ/ (n)
aphélie
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on kauimpana keskustähdestään

apila /ˈapɪla/ (n)
trèfle
  -suvun hernekasvi

apina /ˈapɪna/ (n)
singe, guenon
  jokin kädellisten lahkon osalahkoon kuuluva nisäkäs

apinanleipäpuu /ˈapɪnˌanleipæpuː/ (n)
baobab#Ranska
  mikä tahansa apinanleipäpuiden sukuun () kuuluva malvakasvien laji tai sellaisen yksilö

aplodi /ˈaplodɪ/ (n)
applaudissement
  kättentaputus suosionosoituksena

apnea /ˈapnea/ (n)
apnée
  hengityskatkos

apogeum /ˈapoɡeum/ (n)
apogée
  Maata kiertävän kappaleen kiertoradan piste, jossa se on kauimpana Maasta

apostoli /ˈapostˌolɪ/ (n)
apôtre
  Raamatussa mainittu Jeesuksen opetuslapsi

apostrofi /ˈapostrˌofɪ/ (n)
apostrophe
  (typografia) suora heittomerkki (')

apotti /ˈapotːɪ/ (n)
abbé
  munkkiluostarin johtaja katolisessa kirkossa

appelsiini /ˈapːelsˌiːnɪ/ (n)
oranger
  appelsiinipuu, ikivihreä lehtipuu (Citrus sinensis)
orange
  sen marja, jota arkikielessä kutsutaan hedelmäksi

appi /ˈapːɪ/ (n)
beau-père
  puolison isä

aprikoosi /ˈaprɪkˌoːsɪ/ (n)
abricotier
  aprikoosipuu (Prunus armeniaca)
abricot, abricotier
  sen hedelmä

aprillipila /ˈaprɪllˌipɪla/ (n)
poisson d’avril
  leikkimielinen puijaus, joka tehdään aprillipäivänä

apteekkari /ˈapteːkːˌarɪ/ (n)
pharmacien
  henkilö, jolla on vaadittava tutkinto ja oikeus (apteekkioikeus) pitää apteekkia; historiallisesti apteekin omistaja ja lääkkeiden valmistaja; sana on jäänyt vanhanaikaiseksi ja pudonnut nykyhetken käytöstä, koska apteekkiala on muuttunut ja nykyään apteekeissa työskentelevät proviisorit ja farmaseutit

apteekki /ˈapteːkːɪ/ (n)
pharmacie
  lääkkeiden myynti- ja historiallisesti myös valmistusliike

apu /ˈapu/ (n)
aide, assistance
  toimi tai toimitus, minkä tarkoitus on auttaa pulaan joutunutta tai vaikeassa tilanteessa olevaa; auttaminen, avustaminen

apumies /ˈapumies/ (n)
matelot
  autonapumies, kuorma-autoissa lähinnä lastia kuormattaessa ja purettaessa kuljettajan apurina toiminut henkilö

apuristeilijä /ˈapurˌisteilˌijæ/ (n)
croiseur auxiliaire
  tykeillä ja mahdollisesti muilla aseilla aseistettu kauppalaiva, joita käytettiin maailmansodissa vihollisen kauppalaivojen metsästykseen

apusana /ˈapusˌana/ (n)
mot auxiliaire
  lauseenmuodostuksen avuksi tarvittu sana, joka ei kuulu muihin sanaluokkiin

apuverbi /ˈapuvˌerbɪ/ (n)
auxiliaire, verbe auxiliaire
  (kielitiede) verbi jonka avulla muodostetaan verbin liittomuotoja; verbi, joka antaa pääverbistä semanttista tai lauseopillista lisätietoa

arabeski /ˈarabˌeskɪ/ (n)
arabesque
  varsinkin maurilaisessa taiteessa kehittynyt geometrisista muodoista tyylitelty koristekuvio

arabia /ˈarabˌia/ (n)
arabe
  arabimaissa puhuttava seemiläinen kieli, jonka kirjakielenä toimii ns. klassinen arabia; eri valtioiden alueilla puhuttavat kielimuodot poikkeavat toisistaan sanastoltaan ja ääntämykseltään (sanalista)

arabialainen /ˈarabˌialˌainen/ (adj)
arabe
  arabiankielistä etnistä alkuperää oleva, arabialaisuuteen liittyvä, Arabimaihin tai arabeihin liittyvä

arabianvahanokka /ˈarabɪˌanvahanˌokːa/ (n)
astrild barbe-rousse
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (n)
aragonais
  (kielitiede) aragonian kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan Koillis-Espanjassa Aragonian itsehallintoalueella virallisen kielen, espanjan, ohessa. Sanalista

araukaria-amatsoni /ˈaraukˌarɪaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone de Prêtre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

areena /ˈareːna/ (n)
arène
  roomalaisen amfiteatterin hiekkapäälysteinen näyttämö, jota kerrotaan käytetyn taistelukenttänä

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (adj)
arien
  areiolaisuuteen liittyvä

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (n)
arien
  areiolaisuuden kannattaja

areometri /ˈareomˌetrɪ/ (n)
hydromètre
  nesteiden ominaispainon määrittämiseen käytettävä mittalaite

argentiinalainen /ˈarɡentˌiːnalˌainen/ (adj)
argentin
  Argentiinasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

argentiinalainen /ˈarɡentˌiːnalˌainen/ (n)
Argentin, Argentine
  pysyvästi Argentiinassa asuva henkilö

argon /ˈarɡon/ (n)
argon
  jalokaasuihin kuuluva väritön, hajuton ja mauton alkuaine

argumentti /ˈarɡumˌentːɪ/ (n)
argument
  looginen, perusteltu todistus tai mielipide

aristokraatti /ˈarɪstˌokraːtːɪ/ (n)
aristocrate
  syntyperältään korkea, hallitsevan yhteiskuntaluokan, yläluokan, aristokratian jäsen, aatelinen, ylimys

aristokraattinen /ˈarɪstˌokraːtːɪnen/ (adj)
aristocrate
  aristokratiaan liittyvä tai siihen kuuluva

aristokratia /ˈarɪstˌokratˌia/ (n)
aristocratie
  valtiomuoto, jossa valta on yläluokalla, aatelilla tms.

aristotelismi /ˈarɪstˌotelˌismɪ/ (n)
aristotélisme
  Aristoteleen ajatuksiin perustuva filosofinen suuntaus

aritmeettinen /ˈarɪtmˌeːtːɪnen/ (adj)
arithmétique
  sellainen, joka kuuluu aritmetiikkaan tai on sen sääntöjen mukainen, laskuopillinen

aritmetiikka /ˈarɪtmetˌiːkːa/ (n)
arithmétique
  laskuoppi, joka käsittelee numeroilla merkittyjä suureita; käytettäviä laskutoimituksia ovat yhteenlasku, vähennyslasku, kertolasku ja jakolasku

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (adj)
aryen
  arjalaisiin liittyvä

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (n)
aryen
  Intiaan noin 1900–1300 eKr. saapuneen indoiranilaisen valloittajakansan jäsen
  indoiranilaista kieltä puhuvan kansan jäsen
  indoeurooppalaisia kieliä puhuvien eurooppalaisten kuvitteellisen kantakansan jäsen

arka /ˈarka/ (adj)
sensible, douloureux, épineux
  sellainen, johon sattuu, koskettaessa kipua tuottava, hellä
délicat, épineux
  vaikea käsiellä, arkaluonteinen (asiasta)

arkaismi /ˈarkaismɪ/ (n)
archaïsme
  vanhahtava ilmaus

arkeologi /ˈarkeˌoloɡɪ/ (n)
archéologue
  ammattinaan arkeologiaa harjoittava henkilö

arkeologia /ˈarkeˌoloɡˌia/ (n)
archéologie
  tiede ihmisen kulttuurin kehityksestä sellaisena kuin se on tutkittavissa maasta ja maaperästä löydettyjen ihmisen toiminnan aikaan saattamien erilaisten rakenteiden ja esineiden jäännöksistä

arki /ˈarkɪ/ (n)
quotidien, semaine
  tavanomaiset tai ei-erityiset päivät elämässä

arkikieli /ˈarkɪkˌielɪ/ (n)
argot, langue parlée
  jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa puhekieltä, mutta sisältää vähemmän vapauksia

arkisto /ˈarkɪsto/ (n)
archives
  dokumenttien säilytyspaikka

arkkiatri /ˈarkːɪˌatrɪ/ (n)
archiatre, archiâtre
  hallitsijan henkilääkäri

arkkipiispa /ˈarkːɪpˌiːspa/ (n)
archevêque
  kirkollisessa hierarkiassa tavallista tärkeämmän hiippakunnan piispan asema; sen haltija

arkkitehti /ˈarkːɪtˌehtɪ/ (n)
architecte
  alan korkeakoulussa tutkinnon suorittanut rakennusten ja miljöön suunnittelija

arkkitehtoninen /ˈarkːɪtˌehtonɪnen/ (adj)
architectural, architectonique
  arkkitehtuurin mukainen, arkkitehtuuriin liittyvä

arkkitehtuuri /ˈarkːɪtˌehtuːrɪ/ (n)
architecture
  rakennustaide, vallitsevaan ympäristöön yhdyskuntia, rakennuksia ja rakenteita tuottava sovelletun tieteen ala, mikä ratkaisuissaan painottaa esteettisiä, taloudellisia ja sosiologisia näkökohtia

arkkitranseemi /ˈarkːɪtrˌanseːmɪ/ (n)
architransème
  lähde- ja kohdetekstissä oleva teoreettinen yhteinen nimittäjä, jonka avulla verrataan lähdetekstiä ja kohdetekstiä eli käännöstä

arkku /ˈarkːu/ (n)
coffre, malle
  tavaroiden säilyttämiseen tarkoitettu suuri kannellinen laatikko

arkontti /ˈarkontːɪ/ (n)
archonte
  korkea hallintovirkamies antiikin Kreikan kaupunkivaltioissa

arktinen /ˈarktɪnen/ (adj)
arctique
  pohjoisnapaan ja sen lähialueisiin liittyvä

armeija /ˈarmeija/ (n)
armée
  valtion puolustuksesta vastaava organisaatio, asevoimat, puolustusvoimat tai itsepuolustusvoimat kokonaisuudessaan

armeliaisuus /ˈarmelɪˌaisuːs/ (n)
clémence
  säälin, laupeuden ja anteeksiantavuuden sisin, sydämellinen myötätunto puutteenalaisia ja kärsiviä kohtaan

armenia /ˈarmenˌia/ (n)
arménien
  Armeniassa puhuttava indoeurooppalainen kieli (sanalista, kielitunnus: hy)

armenialainen /ˈarmenˌialˌainen/ (adj)
arménien
  Armeniasta peräisin oleva tai Armeniaan liittyvä

armenialainen /ˈarmenˌialˌainen/ (n)
Arménien, Arménienne
  pysyvästi Armeniassa asuva henkilö

armo /ˈarmo/ (n)
grâce
  ansaitsematta saatu suosio, armahdus synneistä

aro /ˈaro/ (n)
steppe
  luonnonvaraisen heinä- ja ruohokasvillisuuden ja joskus myös pensaiden peittämä verrattain kuiva ja puuton kasvillisuusalue

arpi /ˈarpɪ/ (n)
cicatrice
  haavan tai muun viottuman seurauksena kehittyvän arpikudoksen muodostama jälki iholla

arpitaani /ˈarpɪtˌaːnɪ/ (n)
arpitan
  samaan ryhmään ranskan, vallonin ja picardin kanssa kuuluva galloromaaninen kieli (Kielitunnus: frp)

arpoa /ˈarpoa/ (v)
tirer, piger
  valita satunnaisesti; ratkaista arvalla

arrogantti /ˈarroɡˌantːɪ/ (adj)
arrogant
  ylimielinen, pöyhkeä, röyhkeä

arseeni /ˈarseːnɪ/ (n)
arsenic
  vaaleanharmaa, metallikiiltoinen, hauras alkuaine, myrkyllinen typpiryhmään kuuluva puolimetalli. Luonnossa arseeni esiintyy yleensä sulfideissa. Arseenin kemiallinen merkki on As.

arsina /ˈarsɪna/ (n)
archine
  vanha venäläinen pituusmitta, Venäjän kyynärä, 71,12 cm

arsis /ˈarsɪs/ (n)
arsis
  runojalan painollinen osa; nousu

arterioskleroosi /ˈarterɪˌosklerˌoːsɪ/ (n)
artériosclérose
  valtimoiden jäykistyminen ja paksuuntuminen

artesaani /ˈartesˌaːnɪ/ (n)
artisan
  käsityöläinen

artikkeli /ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
article
  monissa kielissä nominin, monesti vain substantiivin, yhteydessä oleva pikku sana, josta selviää, onko nomini epämääräisessä vai määräisessä muodossa sekä nominin mahdollinen suku
  tiettyä rajattua teemaa käsittelevä, usein yhden ihmisen laatima, kirjoitus, osa julkaisua

artikla /ˈartɪkla/ (n)
article
  lain tai sopimuksen osa

arvaamattomuus /ˈarvaːmˌatːomuːs/ (n)
imprédictibilité, imprévisibilité
  se, että on arvaamaton

arvata /ˈarvata/ (v)
deviner
  antaa vastaukseksi jotain muuta kuin tieto, esimerkiksi luulo tai jotain satunnaista

arvio /ˈarvɪo/ (n)
estimation
  yleensä lähtötietoihin perustuva summittainen laskelma

arvioverotus /ˈarvɪˌoverotus/ (n)
imposition par évaluation d’office
  verottajan käyttämä menettely verovelvollisen tulon ja varallisuuden määräämiseksi silloin, kun veroilmoitusta ei ole annettu, se on puutteellinen tai sitä ei muuten voida käyttää verotuksen perusteena

arvo /ˈarvo/ (n)
valeur
  se, miten tärkeä jokin on; arvokkuuden määrä, merkitys, tärkeys
prix, valeur
  se, mitä jokin maksaa, hinta

arvoitus /ˈarvoitus/ (n)
énigme, devinette, mystère, secret
  kysymys tai tarina, jonka vastausta arvoituksen kuulija ei tiedä

arvonlisävero /ˈarvonlˌisævˌero/ (n)
TVA
  EU:ssa tyypillinen hyödykkeen arvonlisäystä verottava vero, joka lisätään hyödykkeen myyntihintaan

arvonta /ˈarvonta/ (n)
loterie
  tilaisuus tai tapahtuma, jossa arvotaan jotakin, arpajaiset

arvopaperi /ˈarvopˌaperɪ/ (n)
papier-valeur
  arvopaperikaupan kohteena oleva varallisuusarvollinen asiakirja tai arvo-osuus, kuten osake tai joukkovelkakirja

arvostaa /ˈarvostaː/ (v)
apprécier, estimer
  pitää jotakuta tai jotain laadultaan, moraalisesti tai eettisesti ylevänä

arvostella /ˈarvostella/ (v)
critiquer
  antaa arvostelu jstak, arvioida jk

arvottaa /ˈarvotːaː/ (v)
ranger
  antaa, arvioida tai määrätä jollekin jokin arvo

as /ˈas/ (n)
la bémol
  alennettu a-sävel, enharmoninen sävelen gis kanssa

asbesti /ˈasbestɪ/ (n)
asbeste
  palonkestävä kuitumainen rakennusaine ja seosaine, mikä on karsinogeeni ja sen käyttö on kielletty

ase /ˈase/ (n)
arme
  väline tai laite, jota käytetään vahingoittamaan elämää ja omaisuutta, ja uhkailuun näillä sekä puolustautumiseen. Aseita voi käyttää metsästyksessä, eläinten tappamiseen ja tainnuttamiseen ja urheilussa

aseellinen /ˈaseːllɪnen/ (adj)
armé
  sellainen, jossa käytetään aseita

aseistaa /ˈaseistaː/ (v)
armer
  toimittaa aseita jklle, varustaa jk asein

aseistakieltäytyjä /ˈaseistakˌieltæytˌyjæ/ (n)
objecteur de conscience
  henkilö, joka kieltäytyy taisteluvälineiden käsittelystä tai yleisestä asevelvollisuudesta

aseistautua /ˈaseistˌautua/ (v)
armer
  varustaa itsensä asein

aseistus /ˈaseistus/ (n)
armement, arsenal
  jonkin tahon aseet kokonaisuutena

aseksuaalisuus /ˈaseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
asexualité
  seksuaalisen kiinnostuksen tai halun puuttuminen

aselepo /ˈaselˌepo/ (n)
trêve
  sodan osapuolien kesken sovittu sotatoimet määräajaksi tai toistaiseksi keskeyttävä tauko, jonka aikana yleensä pyritään käynnistämään rauhanneuvottelut

asema /ˈasema/ (n)
position, statut
  tilanne, arvostus suhteessa toiseen
gare, station
  paikka, jossa julkinen kulkuneuvo (juna, bussi, taksi) pysähtyy
lecteur
  tietokoneen massamuistilaite tai kiintolevyltä varattu osio

asenne /ˈasenne/ (n)
attitude
  eettisiin arvoihin tai sosiaalisesti merkitykselliseen kohteeseen perustuva myönteinen tai kielteinen suhtautumistapa, ohje, kuvaus tai neuvo, kuinka toimia tavoitteen saavuttamiseksi

asennus /ˈasennus/ (n)
installation
  koneen, laitteen, kalusteen tai vastaavan sijoittaminen, kiinnittäminen ja säätö käyttöä varten

asento /ˈasento/ (n)
posture
  positio, se avaruudellinen tila missä joku tai jokin on itseensä tai johonkin muuhun kohteeseen nähden

asepalvelus /ˈasepˌalvelus/ (n)
service militaire
  asevelvollisuuden suorittaminen aseellisena; varusmiespalvelus; armeija

asetelma /ˈasetˌelma/ (n)
nature morte
  elottomista luontokappaleista tai esineistä koottu sommitelma tai tällaista aihetta esittävä maalaus, piirustus, valokuva tms.

asetoni /ˈasetˌonɪ/ (n)
acétone
  dimetyyliketoni, orgaanisten aineiden erinomainen liuotin, jota esiintyy myös jossain määrin veressä ja virtsassa

asettaa /ˈasetːaː/ (v)
mettre
  laittaa, panna, sijoittaa paikalleen

asetus /ˈasetus/ (n)
décret
  toimeenpanovaltaa käyttävän viranomaisen antama lakia täsmentävä tai täydentävä säädös
paramètre
  jonkin toiminnon parametrien asetettu arvo
règlement
  Euroopan parlamentin ja neuvoston antama säädös, joka tulee sellaisenaan välittömästi voimaan

asetyleeni /ˈasetylˌeːnɪ/ (n)
acétylène
  alkyynien luokkaan kuuluva orgaaninen yhdiste, normaalilämpötilassa kaasumainen hiilivety, jonka kemiallinen kaava on C₂H₂

asevelvollisuus /ˈasevˌelvollɪsuːs/ (n)
conscription
  osa lakisääteistä maanpuolustusvelvollisuutta; edellyttää osallistumista aselliseen, aseettomaan tai siviilipalvelukseen, ellei maan laki mahdollista myös totaalikieltäytymistä

asfaltti /ˈasfaltːɪ/ (n)
asphalte
  bitumin ja kiviaineksen seos, jota käytetään teiden ja muiden maa-alueiden päällystämiseen

asia /ˈasɪa/ (n)
chose, affaire, cause
  käsiteltävä tapaus, juttu; aihe
chose
  johonkin alaan kuuluvat aiheet
  juttu, oikeusjuttu; samaan tapaukseen liittyvien osasten kokonaisuus, joka on siirretty tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen käsittelyyn ja ratkaistavaksi
  hoidettava tehtävä, toimi
  viestinnän informaatiosisältö, tosiasia, fakta
chose, affaire
  jonkin poliittisen toiminnan ala, jonkin etu

asiakas /ˈasɪakas/ (n)
client, cliente
  jonkin tuotteen ostaja tai jonkin palvelun tilaaja, kaupanteossa myyjän vastapuoli, se jota myyjä palvelee

asiakirja /ˈasɪakˌirja/ (n)
document
  julkinen tai yksityinen kirjallinen todiste, joka osoittaa viranomaisen päätöksen, määräyksen tai muun toimenpiteen taikka yksityisen henkilön oikeudellisesti merkittävän tahdonilmauksen

asiakirjahallinto /ˈasɪakˌirjahˌallɪnto/ (n)
gestion de document
  hallinnon osa-alue, joka vastaa asiakirjojen hallintaprosessien ohjauksesta ja valvonnasta asiakirjoja tuottavassa organisaatiossa

asianajaja /ˈasɪˌanajˌaja/ (n)
avocat, avocate
  Suomessa asianajajaluetteloon merkitty ammattimaisesti asianajotoimintaa harjoittava lakimies

asiantuntija /ˈasɪˌantuntˌija/ (n)
expert
  henkilö, jolla on erityistä asiantuntemusta johonkin; ekspertti

askeesi /ˈaskeːsɪ/ (n)
ascèse
  aineellisista nautinnoista pidättyminen

askel /ˈaskel/ (n)
pas, marche
  juoksu-, kävely- tai tanssiliike, jossa toinen jalka siirretään toisen eteen, ja sille kohdistetaan kehon paino

aspekti /ˈaspektɪ/ (n)
aspect
  näkökanta, näkökohta

aspiriini /ˈaspɪrˌiːnɪ/ (n)
aspirine
  asetyylisalisyylihappoa lääkeaineena sisältävä tulehduskipulääke; mikä tahansa asetyylisalisyylihappoa vaikuttavana aineosana sisältävä lääkevalmiste

assyrialainen /ˈassyrˌialˌainen/ (adj)
assyrien
  Assyriaan tai assyrialaisiin liittyvä

astatiini /ˈastatˌiːnɪ/ (n)
astate
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki At

aste /ˈaste/ (n)
degré, grade
  tasokulman mittayksikkö eli kulman suuruuden mittayksikkö, tunnus °
degré
  lämpötilan mittayksikkö

astelevy /ˈastelˌevy/ (n)
rapporteur
  levy, jossa on asteikko kulmien mittaamiseen

asteriski /ˈasterˌiskɪ/ (n)
astérisque
  tähtimerkki *, jota käytetään mm. alaviitteen merkkinä, ja tietotekniikassa kertomerkin asemesta sekä jokerimerkkinä

astevaihtelu /ˈastevˌaihtelu/ (n)
alternance consonantique
  kielellinen ilmiö, jossa kaksoiskonsonantillista eli vahva-asteista sanaa taivutettaessa toinen konsonantti katoaa ja sanasta tulee heikkoasteinen. Suomessa vaihtelu koskee soinnittomia klusiileita. Toisessa tapauksessa vaihtelu (laatuvaihtelu) esiintyy tilanteessa, jossa klusiili vaihtuu toiseksi äänteeksi.

astianpesukone /ˈastɪˌampesˌukone/ (n)
lave-vaisselle
  astiat koneellisesti pesevä laite tai kodinkone

astma /ˈastma/ (n)
asthme
  keuhkoputkien limakalvojen tulehdussairaus

astraalinen /ˈastraːlɪnen/ (adj)
astral
  tähtiin liittyvä

astrobleemi /ˈastroblˌeːmɪ/ (n)
astroblème
  törmäyskraatteri

astrologi /ˈastrolˌoɡɪ/ (n)
astrologue
  astrologiaa harjoittava henkilö, tähdistäennustaja

astrologia /ˈastrolˌoɡɪa/ (n)
astrologie
  oppi, jonka mukaan tähtien ja planeettojen asemat ilmaisevat ihmisen luonnetta, elämän tapahtumia yms. ja joukko keinoja, joiden avulla pyritään saamaan ymmärrystä näistä tähtien ja planeettojen asemia tutkimalla

astronautti /ˈastronˌautːɪ/ (n)
astronaute
  avaruuslentäjä

astua /ˈastua/ (v)
entrer
  (laista, asetuksesta, määräyksestä) ~ voimaan, par. tulla voimaan; olla jostakin hetkestä lähtien jotakin määräävä tai säätelevä

asturia /ˈasturˌia/ (n)
asturien
  romaaninen kieli, jota puhutaan Pohjois-Espanjassa joissakin osissa Asturian itsehallintoaluetta, Leónin, Salamancan ja Zamoran maakuntia (Kielitunnus: ast )

asua /ˈasua/ (v)
habiter, loger, résider
  elää ja pitää majaa jossakin

asukas /ˈasukas/ (n)
habitant, habitante
  henkilö, joka asuu jossakin paikassa

asukasluku /ˈasukˌasluku/ (n)
population
  se, paljonko tietyllä alueella on asukkaita

asumaton /ˈasumaton/ (adj)
inhabité, désert
  jossa ei ole asukkaita, autio

asunto /ˈasunto/ (n)
logement
  paikka, jossa asutaan

asustaa /ˈasustaː/ (v)
résider
  asua, oleilla, majailla; asustella
accessoiriser
  täydentää ja viimeistellä asu asusteilla

asuste /ˈasuste/ (n)
accessoire, accessoire de mode
  vaatetukseen kuuluva, varsinaisesta puvusta erillinen asun täydentävä pukine tai viimestelevä koriste

atamaani /ˈatamˌaːnɪ/ (n)
ataman
  kasakoiden tai haidamakkien päällikön arvonimi, jota käytettiin eri aikoina vaihtelevasti erityyppisistä päälliköistä

ateisti /ˈateistɪ/ (n)
athée
  henkilö, jolla ei ole uskoa jumalien olemassaoloon (heikko ateismi)

ateistinen /ˈateistɪnen/ (adj)
athée
  ateismiin liittyvä, jumaliin uskomaton

ateljee /ˈateljeː/ (n)
atelier
  taiteilijan työtila, työhuone, työpaja

ateria /ˈaterˌia/ (n)
repas
  yhdellä kerralla nautittava ruokakokonaisuus; ruoka, ruoka-annos
  ruokailu, ruokahetki

atlanttinen /ˈatlantːɪnen/ (adj)
atlantique
  Atlanttiin liittyvä

atleetti /ˈatleːtːɪ/ (n)
athlète
  vartalotyypiltään lihaksikas ja voimakasluustoinen henkilö

atleettinen /ˈatleːtːɪnen/ (adj)
athlétique
  ruumiinrakenteeltaan atleetin kaltainen; urheilullinen, lihaksikas

atolli /ˈatollɪ/ (n)
atoll
  matala korallista muodostunut saari trooppisilla merialueilla

atomi /ˈatomɪ/ (n)
atome
  aineen perusosa, joka koostuu elektroneista, protoneista ja neutroneista; alkuaineen kemiallisesti pienin osa

atomikello /ˈatomɪkˌello/ (n)
horloge atomique
  kello, joka käyttää atomien resonanssitaajuuksia ajan mittaamiseen

atomimassa /ˈatomɪmˌassa/ (n)
masse atomique
  alkuaineen luonnossa olevan isotooppiseoksen atomien keskimääräinen massa

atomimassayksikkö /ˈatomɪmˌassaˌyksɪkːø/ (n)
unité de masse atomique
  massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6605402·10-27 kg. Tunnus u.

atomiydin /ˈatomˌiydɪn/ (n)
noyau atomique
  atomin nukleoneista, eli protoneista ja lähes poikkeuksetta neutroneista, koostuva keskus, jota ympäröivät elektronit; atomiytimellä on positiivinen sähkövaraus ja se muodostaa valtaosan atomin massasta

atrofia /ˈatrofˌia/ (n)
atrophie
  surkastuminen

attentaatti /ˈatːentˌaːtːɪ/ (n)
attentat
  poliittinen murha (yritys), pommi-isku, isku

audiovisuaalinen /ˈaudɪˌovɪsuˌaːlɪnen/ (adj)
audiovisuel
  sekä auditiivisia että visuaalisia elementtejä sisältävä

auditorio /ˈaudɪtˌorɪo/ (n)
auditorium
  luentosali

auer /ˈauer/ (n)
brouillard, brume
  (ilmatiede) aurinkousva, näkyvyyttä haittaava, usein sinisenharmaa savumainen verho, joka on seurausta pitkän poutajakson aikana mm. maanmuokkauksen, tulivuorenpurkausten tai saastepäästöjen myötä ilmaan kohonneiden hienonhienojen hiukkasten muodostamien pölypilvien aiheuttama ilman sameus.

aueta /ˈaueta/ (v)
ouvrir
  mennä auki, avautua

auguuri /ˈauɡuːrɪ/ (n)
augure
  roomalainen ennustajapappi, jotka ennustivat eläinten käyttäytymisen, erityisesti lintujen lennon, perusteella

aukile /ˈaukɪle/ (n)
fontanelle
  nuoren yksilön kallon vielä luutumaton kohta

aukio /ˈaukɪo/ (n)
place
  avoin paikka maastossa; taajamassa puistikko, toria pienempi kauppapaikka, avokortteli tai vastaava

aukko /ˈaukːo/ (n)
trou
  reikä, läpi, avauma

aula /ˈaula/ (n)
vestibule
  rakennuksen tai huoneiston sisääntulon jälkeinen tila

aunuksenkarjala /ˈaunuksˌeŋkarjˌala/ (n)
olonetsien
  livvi

aura /ˈaura/ (n)
charrue
  maanviljelyssä maanmuokkaukseen käytettävä kone, kyntöaura

auringon säteily /ˈaurɪŋŋon sˈæteily/ (n)
irradiation solaire
  Auringon säteilemää sähkömagneettista säteilyä

auringonkukka /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːa/ (n)
tournesol
  pitkävartinen ja kookaskukkainen öljykasvi (), jonka siemeniä käytetään ravinnoksi

auringonkukkaöljy /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːaˌøljy/ (n)
huile de tournesol
  auringonkukan siemenistä puristamalla tai uuttamalla valmistettu öljy

auringonlasku /ˈaurɪŋŋˌonlasku/ (n)
coucher de soleil
  luonnonilmiö, jossa Aurinko laskee Maan horisontin taakse

auringonnousu /ˈaurɪŋŋˌonnousu/ (n)
lever soleil
  ajankohta aamulla, jolloin auringon yläreuna nousee horisontin yläpuolelle tasaiselta maastolta mitattuna

auringonpaiste /ˈaurɪŋŋˌompaiste/ (n)
soleil
  auringosta saatavat infrapuna-, ultravioletti- ja näkyvän valon säteily

auringonpilkku /ˈaurɪŋŋˌompɪlkːu/ (n)
tache solaire
  auringon pinnassa näkyvä normaalia viileämpi ja tummempi alue

auringonvalo /ˈaurɪŋŋˌonvalo/ (n)
lumière du soleil
  auringosta tuleva valo

aurinko /ˈaurɪŋko/ (n)
soleil
  tähti, etenkin merkityksessä aurinkokunnan keskus

aurinkoaika /ˈaurɪŋkoˌaika/ (n)
temps solaire
  ajanlaskutapa, jossa aika määräytyy auringon tuntikulman mukaan

aurinkoinen /ˈaurɪŋkˌoinen/ (adj)
ensoleillé
  auringonpaisteinen, jossa aurinko paistaa

aurinkokello /ˈaurɪŋkokˌello/ (n)
cadran solaire
  ajan näyttämiseen käytettävä laite, jossa erityisen osoittimen langettama varjo kertoo ajan

aurinkokenno /ˈaurɪŋkokˌenno/ (n)
capteur
  laite, jonka materiaalista irtoaa elektroneja valon osuessa siihen valosähköisen ilmiön vaikutuksesta; aurinkopaneeli koostuu näistä; sen avulla auringon säteily muunnetaan hyödynnettäväksi sähköenergiaksi

aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (n)
système solaire
  aurinkokeskinen järjestelmä, jossa joukko taivaankappaleita kiertää keskuksena olevan tähden ympäri ja pysyy sen vetovoiman vaikutuspiirissä

aurinkolasit /ˈaurɪŋkˌolasɪt/ (n)
lunettes de soleil
  silmiä Auringolta suojaavat sävytetyt, usein vahvuudettomat silmälasit

aurinkotuoli /ˈaurɪŋkotˌuolɪ/ (n)
bain de soleil
  auringonottoon tarkoitettu lepotuoli

aurinkotuuli /ˈaurɪŋkotˌuːlɪ/ (n)
vent solaire
  Auringon lähettämä hiukkassäteily, ei liity tavalliseen käsitykseen tuulesta

aurinkovoide /ˈaurɪŋkovˌoide/ (n)
crème solaire
  voide, joka iholle levitettynä suojaa jossain määrin UV-säteilyltä

australialainen /ˈaustraːlˌialˌainen/ (adj)
australien
  Australiasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

australialainen /ˈaustraːlˌialˌainen/ (n)
Australien
  pysyvästi Australiassa asuva henkilö
  Australian kansalainen
  syntyperältään australialainen

australianhaukka /ˈaustraːlɪˌanhaukːa/ (n)
autour rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiankanahaukka /ˈaustraːlɪˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
autour australien
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiankuningaskaija /ˈaustraːlɪˌaŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
perruche royale, perruche royale australienne
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australianmangrovemesikko /ˈaustraːlɪˌanmaŋrˌovemesˌikːo/ (n)
méliphage des mangroves
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australianpöllökehrääjä /ˈaustraːlɪˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge gris
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australiansinimaluri /ˈaustraːlɪˌansɪnˌimalˌurɪ/ (n)
mérion splendide
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

australianvihermesikko /ˈaustraːlɪˌanvɪhˌermesˌikːo/ (n)
méliphage de Cockerell
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

autismi /ˈautɪsmɪ/ (n)
autisme
  neurobiologinen kehityshäiriö, jossa kommunikaatio muiden ihmisten kanssa on häiriintynyt

autisti /ˈautɪstɪ/ (n)
autiste
  autismista kärsivä henkilö

autistinen /ˈautɪstɪnen/ (adj)
autiste
  ihmisestä: vetäytyvä, sisäänpäin kääntyvä; sellainen, jolla on autismi

auto /ˈauto/ (n)
voiture, automobile, auto
  eräs pyörillä kulkeva henkilöiden kuljetukseen tarkoitettu moottorikäyttöinen ajoneuvotyyppi eli henkilöauto

autofellaatio /ˈautofˌellaːtˌio/ (n)
autofellation
  itsetyydytyksen muoto, jossa mies pystyy stimuloimaan suullaan omaa siitintään

autoilu /ˈautoilu/ (n)
automobilisme
  yksityisen henkilöauton käyttäminen kulkuvälineenä tai vapaa-ajan käyttöön; se, että autoillaan

autokanta /ˈautokˌanta/ (n)
parc automobile
  tietyn alueen autojen kokonaisuus

autokefaalinen /ˈautokefˌaːlɪnen/ (adj)
autocéphale
  itsehallinnollinen, joka ei kuulu patriarkaatin alaisuuteen (ortodoksisesta kirkkokunnasta)

autolautta /ˈautolˌautːa/ (n)
bac, ferry, transbordeur
  yhdellä tai useammalla autokannella varustettu moottorialus, joka on erityisesti valmistettu ajoneuvojen kuljetukseen veden yli

automaatti /ˈautomˌaːtːɪ/ (n)
distributeur, automate
  automaattisesti toimiva koje, kone tai muulaite

automaattinen /ˈautomˌaːtːɪnen/ (adj)
automatique
  sellainen, joka toimii ennakkoon suunnitellulla tavalla itsestään, itsetoiminen

autonkuljettaja /ˈautoŋkˌuljetːˌaja/ (n)
chauffeur
  työkseen autoa ajavan henkilön ammattinimike

autoritaarinen /ˈautorɪtˌaːrɪnen/ (adj)
autoritaire
  vallan keskittämiseen perustuva

autotalli /ˈautotˌallɪ/ (n)
garage
  yhdelle tai useammalle ajoneuvolle tarkoitettu lähes umpinainen säilytystila

auttaa /ˈautːaː/ (v)
aider, assister, entraider
  antaa apua tai tukea jollekin

avaimenreikä /ˈavaimˌenreikæ/ (n)
trou de serrure, trou de la serrure
  lukossa lukituksen käsittelyä varten tavallisesti mekaaniselle avaimelle oleva sijoituspaikka, kolo tai syvennys.

avain /ˈavain/ (n)
clé, clef
  lukon avaamiseen ja sulkemiseen tarkoitettu esine

avanto /ˈavanto/ (n)
trou glace
  vesialueen jäähän tehty tai syntynyt aukko

avara /ˈavara/ (adj)
spacieux
  jossa on paljon tilaa

avarrin /ˈavarrɪn/ (n)
écarteur
  reikien laajentamiseen käytettävä työkalu

avaruus /ˈavaruːs/ (n)
espace
  miltei tyhjä osa maailmankaikkeutta planeettojen kaasukehien ulkopuolella
  joukko, jolla on jokin määritelty rakenne

avaruusalus /ˈavarˌuːsalus/ (n)
vaisseau spatial
  alus, joka on rakennettu avaruudessa liikkumista varten

avaruuslento /ˈavarˌuːslento/ (n)
vol spatial
  avaruuteen suuntautuva, yleensä kantoraketin avulla tapahtuva lento, jossa saavutetaan määritelmästä riippuen vähintään 80 tai 100 kilometrin korkeus

avaruuslentäjä /ˈavarˌuːslentˌæjæ/ (n)
astronaute, spationaute
  henkilö, joka lentää tai on lentänyt avaruudessa

avaruusoikeus /ˈavarˌuːsoikeus/ (n)
droit de l'espace
  ulkoavaruudessa tapahtuvaa ihmisen toimintaa koskeva oikeustieteen haara

avaruusolento /ˈavarˌuːsolˌento/ (n)
extraterrestre, alien
  avaruudesta Maahan tullut eliö tai avaruudessa Maan ulkopuolella sijaitseva eliö

avata /ˈavata/ (v)
ouvrir
  aukaista, kiertää, laittaa, leikata, työntää, vetää auki korkki tai kansi; levittää tai kääntää auki laskostettu, taitettu suljettu kappale; kääntää auki ovi, luukku tai muu este, tai jonkinlainen kiinnitys

averroismi /ˈaverrˌoismɪ/ (n)
averroïsme
  Averroeen Aristoteles-kommentaareihin perustuva filosofinen suuntaus, joka hyväksyi mm. monopsykismin ja kahden totuuden opin

avioehto /ˈavɪoˌehto/ (n)
contrat de mariage
  aviopuolisoiden sopimus omaisuuden jaosta erotilanteessa

avioero /ˈavɪˌoero/ (n)
divorce
  avioliiton lakkaaminen

avioitua /ˈavɪˌoitua/ (v)
se marier, marier
  solmia avioliitto

avioliitto /ˈavɪolˌiːtːo/ (n)
mariage
  kirkon tai valtion virallistama parisuhde, yhteiskunnan hyväksymä miehen ja naisen yksiavioisen yhteiselämän muoto, jossa vallitsevat lait ja normit tuottavat oikeuksia ja velvollisuuksia aviopuolisoille, joidenkin kirkkokuntien sakramentti; uskonnon hyväksymä naisten ja miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen pysyvässä suhteessa ja pysyväksi tarkoitettu instituutio lasten hankkimiseksi ja kasvattamiseksi

aviomies /ˈavɪomies/ (n)
mari, époux
  mies, joka on avioliitossa vaimonsa kanssa

aviorikos /ˈavɪˌorɪkos/ (n)
adultère
  avioliitossa elävän henkilön harjoittama sukupuoliyhteys muun kuin oman aviopuolisonsa kanssa

aviovaimo /ˈavɪovˌaimo/ (n)
femme
  nainen, joka on avioliitossa miehensä kanssa

avoauto /ˈavoˌauto/ (n)
voiture décapotable
  henkilöauto, jossa ei ole kiinteää kattoa

avoin /ˈavoin/ (adj)
ouvert
  auki oleva, avattu
  aukea, esteetön, vapaa

avokado /ˈavokˌado/ (n)
avocat
  sen päärynänmuotoinen hedelmä, jossa on tyypillisesti tummanvihreä kuori

avoparikaija /ˈavopˌarɪkˌaija/ (n)
éclecte, éclectus
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

avopuoliso /ˈavopˌuolɪso/ (n)
concubin, concubine, partenaire
  henkilö, joka elää avoliitossa

avotavu /ˈavotˌavu/ (n)
syllabe ouverte
  (kielitiede) vokaaliin päättyvä tavu

avotuli /ˈavotˌulɪ/ (n)
flamme nue
  ulkoilmassa sytytetty tuli, nuotio, kokko, rovio

avovesi /ˈavovˌesɪ/ (n)
mer libre
  vesi tai vesistö jossa ei ole jääpeitettä

avustaa /ˈavustaː/ (v)
assister
  auttaa

azawakh /ˈatsavakh/ (n)
azawakh
  malilainen vinttikoira

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (adj)
azerbaïdjanais
  Azerbaidžanista peräisin oleva tai Azerbaidžaniin liittyvä

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (n)
Azerbaïdjanais
  pysyvästi Azerbaidžanissa asuva henkilö

azeri /ˈatserɪ/ (n)
azéri
  azerin kieli, azerien puhuma turkkilainen kieli (kielitunnus: az)

b /bˈeː/ (n)
si bémol
  alenettu h-sävel, enharmoninen sävelen ais kanssa

baari /bˈaːrɪ/ (n)
bar
  ravintolan yhteydessä oleva tila alkoholijuomien tiskiltä myyntiin, drinkkibaari
  alkoholin myyntiin keskittynyt pienehkö ravintola, pubi

bagatelli /bˈaɡatˌellɪ/ (n)
bagatelle, babiole
  vähämerkityksinen tai epäoleellinen asia
bagatelle
  lyhyt, yleensä klassinen kirjallisuus- tai musiikkiteos, joka on tyypillisesti luonteeltaan kepeä tai leikkisä

bahianaratti /bˈahɪˌanarˌatːɪ/ (n)
toui tirica
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bahrainilainen /bˈahrainɪlˌainen/ (adj)
bahreïni, bahreïnien
  Bahrainista peräisin oleva tai Bahrainiin liittyvä

bahrainilainen /bˈahrainɪlˌainen/ (n)
Bahreïni
  pysyvästi Bahrainissa asuva henkilö

baijerilainen /bˈaijerɪlˌainen/ (adj)
bavarois
  Baijerista peräisin oleva tai Baijeriin liittyvä

bailata /bˈailata/ (v)
faire fête
  juhlia
danser
  tanssia

bakeliitti /bˈakelˌiːtːɪ/ (n)
bakélite
  (kemia, tekniikka) kertamuovi, jota valmistetaan kuumentamalla alkalien kanssa formaldehydiä ja fenolia.

bakteeri /bˈakteːrɪ/ (n)
bactérie
  mikroskooppisen pieni yksisoluinen, tumaton eliö. Jotkin bakteerit aiheuttavat sairauksia, osa taas on kantajalleen hyödyllisiä.

bakteriologi /bˈakterˌiolˌoɡɪ/ (n)
bactériologiste, bactériologue
  bakteriologian harjoittaja

bakteriologia /bˈakterˌiolˌoɡɪa/ (n)
bactériologie
  bakteerioppi, bakteereita tutkiva tieteenala

balalaikka /bˈalalˌaikːa/ (n)
balalaïka
  venäläinen kolmionmuotoinen kielisoitin, jossa on tavallisesti kolme tai kuusi kieltä

baldakiini /bˈaldakˌiːnɪ/ (n)
baldaquin
  katos valtaistuimen, alttarin, vuoteen tai sisäänkäynnin yläpuolella; kunniakatos

baletti /bˈaletːɪ/ (n)
ballet
  musiikin säestyksellä näyttämöllä esitettävä tanssimuoto, mitä esitetään itsenäisenä teoksena tai osana oopperaa

ballista /bˈallɪsta/ (n)
baliste
  suuren varsijousen kaltainen ase, jota käytettiin piirityksissä

ballistiikka /bˈallɪstˌiːkːa/ (n)
balistique
  lentävien kappaleiden, etenkin luotien ja ammusten liikeratoja tutkiva dynamiikan sovellettu tiede

ballistinen /bˈallɪstɪnen/ (adj)
balistique
  ballistiikkaan liittyvä, ballistiikan mukainen

ballistinen ohjus /bˈallɪstɪnen ˈohjus/ (n)
missile balistique
  ohjus, joka laukaistaan rakettimoottorin voimalla avaruuteen ja palaa Maahan ballistiikan lakien mukaisesti osuakseen kohteeseensa

bambu /bˈambu/ (n)
bambou
  mikä hyvänsä -tribukseen kuuluva heinäkasvi
  bambukasvista valmistettu kuitu tai kangas

banaali /bˈanaːlɪ/ (adj)
banal
  lattea, kulunut, arkipäiväinen, tavanomainen, liian tavallinen

banaani /bˈanaːnɪ/ (n)
bananier, banane
  (kasvitiede, yleisesti) muu banaanien suvun () trooppinen ruohokasvi. Luonnon lajikkeita on noin 40. Viljelyyn kasvit lisätään yleensä suvuttomasti.
banane
  näiden kasvien hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja

banaaninkuori /bˈanaːnˌiŋkuorɪ/ (n)
peau banane
  banaanikasvin marjan miltei nahkamainen suojana toimiva ulkokerros, joka poistetaan ennen banaanin syöntiä

banaanivaltio /bˈanaːnɪvˌaltɪo/ (n)
république bananière
  nimitys pienestä poliittisesti epästabiilista korruptoituneen klikin hallitsemasta valtiosta, jolla on yleensä suuri riippuvuus yhdestä vientituotteesta, erityisesti Väli-Amerikassa

banderolli /bˈanderˌollɪ/ (n)
banderole
  julistekangas, iso lakana, jossa tekstiä tai kuvaa

bangladeshilainen /bˈaŋladˌeshɪlˌainen/ (adj)
bangladais, bangladeshi
  Bangladeshista peräisin oleva tai Bangladeshiin liittyvä

bangladeshilainen /bˈaŋladˌeshɪlˌainen/ (n)
Bangladais, Bangladeshi
  pysyvästi Bangladeshissa asuva henkilö

barbareski /bˈarbarˌeskɪ/ (n)
barbaresque
  Afrikan pohjoisrannikon merirosvo 1400–1800-luvuilla

bardi /bˈardɪ/ (n)
barde
  runoilija ja laulaja, etenkin kelttiläinen ammattirunonlaulaja keskiajalla

barium /bˈarium/ (n)
baryum
  maa-alkaleihin kuuluva pehmeä, valkoinen metalli, tunnus Ba

barokki /bˈarokːɪ/ (n)
baroque
  Eräs arkkitehtuurin ja taiteen tyylisuunta.

barometri /bˈaromˌetrɪ/ (n)
baromètre
  näkemyksiä ja suhtautumista kartoittavan tutkimus; sen tulos, gallup

barrikadi /bˈarrɪkˌadɪ/ (n)
barricade
  tiesulku, erityisesti armeijaa varten rakennettu

barré /bˈarre/ (n)
barré
  barré-sointu

baryoni /bˈaryˌonɪ/ (n)
baryon
  kolmesta kvarkista koostuva hiukkanen; fermioni, jonka spin on puoliluku

basaari /bˈasaːrɪ/ (n)
bazar
  persialaisperäinen sana kauppakadulle tai -paikalle

baseball /bˈaseball/ (n)
base-ball
  amerikkalainen joukkuepeli, joka muistuttaa pesäpalloa

basenji /bˈasenjɪ/ (n)
basenji, terrier du Congo, terrier nyam-nyam
  lyhytkarvainen, kippurahäntäinen alkukantainen metsästyskoira, joka kuuluu afrikkalaisiin kyläkoiriin

basilika /bˈasɪlˌika/ (n)
basilique
  antiikin Rooman arkkitehtuurille tyypillinen suorakaiteen muotoinen kolmi- tai useampilaivainen rakennus, jossa keskilaiva on muita laivoja korkeampi; rakenteeltaan tällainen kirkko

basiliski /bˈasɪlˌiskɪ/ (n)
basilic
  liskomainen tarueläin, jolla on pitkä häntä, linnun jalat, kotkan nokka, lohikäärmeen kieli ja suuret lepakonsiivet

basilli /bˈasɪllɪ/ (n)
bacille
  Basillus-sukuun kuuluva, itiöitä tuottava aerobinen, sauvamainen ja grampositiivinen bakteeri

basisti /bˈasɪstɪ/ (n)
bassiste
  muusikko, joka soittaa sähköistä bassoa eli bassokitaraa tai akustista bassoa eli kontrabassoa

baskeri /bˈaskerɪ/ (n)
béret
  alun perin baskien kansallispukuun kuulunut asuste: villasta tehty pyöreä, litteä lipaton ja lieritön päähine, jossa on keskellä huopanypykkä

baski /bˈaskɪ/ (n)
basque
  (kielitiede) baskin kieli, baskien puhuma isolaattikieli. Sanalista.
Basque
  (kansallisuus) erään Biskajanlahden rannalla asuvan kansan jäsen

basso /bˈasso/ (n)
basse
  matalin miesääni tai sen esittäjä sekä oopperassa että kuorossa ja yleisesti; laulaja jonka äänihuulten pituus on noin 24 millimetriä
  sähköbasso
  kontrabasso

bassokitara /bˈassokˌitara/ (n)
guitare basse
  1950-luvulla kehitetty, useimmiten sähköinen kielisoitin, jota käytetään enimmäkseen populaarimusiikissa

bastardi /bˈastardɪ/ (n)
bâtarde
  avioton lapsi, äpärä
  sekamuoto, sekasikiö
lettre bâtarde
  kirjasintyyppi; alun perin 1400- ja 1500-luvulla käytetty kirjainmuoto bastarda, gootilaisen kursiivin ja tekstuuran välimuoto

bastioni /bˈastɪˌonɪ/ (n)
bastion
  vallinsarvi; bastionilinnoituksen muurin ulkoneva puolustusrakenne

bataatti /bˈataːtːɪ/ (n)
patate douce, patate
  eräs elämänlankojen sukuun kuuluva makea ja suurimukulainen viljelyskasvilaji () tai sen yksilö tai tämän mukula, perunan etäinen sukulainen

batiikki /bˈatɪːkːɪ/ (n)
batik
  Indonesiasta peräisin oleva kankaiden värjäystekniikka; näin värjätty kangas tai muu tekstiili

batymetria /bˈatymˌetrɪa/ (n)
bathymétrie
  meren syvyyden mittaus

baškiiri /bˈaʃkɪːrɪ/ (n)
bachkir
  Venäjällä Baškortostanissa ja muualla Uralin alueella puhuttu turkkilainen kieli (kielitunnus: ba)

becquerel /bˈekkuerel/ (n)
becquerel
  säteilyn aktiivisuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Bq)

belgialainen /bˈelɡɪalˌainen/ (adj)
belge
  Belgiasta peräisin oleva tai Belgiaan liittyvä

belgialainen /bˈelɡɪalˌainen/ (n)
Belge
  pysyvästi Belgiassa asuva henkilö

belgianpaimenkoira /bˈelɡɪˌampaimˌeŋkoira/ (n)
berger belge
  belgialainen paimenkoirarotu, joka jakautuu neljään muunnokseen

belgradilainen /bˈelɡradɪlˌainen/ (adj)
belgradois
  Belgradista peräisin oleva tai Belgradiin liittyvä

benediktiini /bˈenedˌiktɪːnɪ/ (n)
Bénédictin
  benediktiiniläinen munkki

bengali /bˈeŋŋalɪ/ (n)
bengali
  bengalin kieli (kielitunnus: bn), indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Bangladeshissa ja Intiassa. Yksi maailman puhutuimmista kielistä.

beniniläinen /bˈenɪnɪlˌæinen/ (adj)
béninois
  Beninistä peräisin oleva tai Beniniin liittyvä

beniniläinen /bˈenɪnɪlˌæinen/ (n)
Béninois
  pysyvästi Beninissä asuva henkilö

bensiini /bˈensɪːnɪ/ (n)
essence, gas, benzine
  raakaöljystä jalostettu polttoaine, jota käytetään ottomoottoreissa, joissa polttoaineseos sytytetään sähkökipinällä, moottoribensiini

bentoniitti /bˈentonˌiːtːɪ/ (n)
bentonite
  luonnossa esiintyvä savityyppi, jossa oleellisena osana on montmorilloniitti, ja joka kykenee absorboimalla suuria määriä vettä suotuisissa oloissa laajenemaan tilavuudeltaan jopa kymmenkertaiseksi

bentseeni /bˈentseːnɪ/ (n)
benzène
  karsinogeeninen aromaattinen hiilivety C₆H₆, jossa hiiliatomit muodostavat renkaan

beothuk /bˈeothuk/ (n)
Béothuk
  beothukit Newfoundlannin saarella eläneitä, 1800-luvuna alussa sukupuuttoon kuolleita intiaaneja
béothuk
  heidän kielensä

berkelium /bˈerkelium/ (n)
berkélium
  eräs alkuaine (tunnus Bk)

berliiniläinen /bˈerlɪːnɪlˌæinen/ (adj)
berlinois
  Berliinistä peräisin oleva tai Berliiniin liittyvä

berliiniläinen /bˈerlɪːnɪlˌæinen/ (n)
Berlinois
  pysyvästi Berliinissä asuva henkilö

berylli /bˈeryllɪ/ (n)
béryl
  silikaatteihin kuuluva alumiinia ja berylliumia sisältävä mineraali (Al₂Be₃(Si₆O18)

beryllium /bˈeryllium/ (n)
béryllium, glucinium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

betoni /bˈetonɪ/ (n)
béton
  veteen sekoitetusta sementistä ja kiviaineksesta valmistettu rakentamiseen käytettävä massa, ja sen kovettuessa syntyvä aine

bichon frisé /bˈikhon frˈise/ (n)
bichon à poil frisé, bichon ténériffe, ténériffe
  pieni valkoinen koirarotu, alun perin lähtöisin Belgiasta ja Ranskasta

bidee /bˈideː/ (n)
bidet
  alapesuun tarkoitettu pesuallas, jossa vaakasuoraan tuleva vesisuihku on tarkoitettu alapään pesemiseen

bigotti /bˈiɡotːɪ/ (adj)
bigot, bigote
  tekopyhä, hurskasteleva

bigotti /bˈiɡotːɪ/ (n)
bigot, bigote
  hurskastelija

biisi /bˈiːsɪ/ (n)
chanson, morceau musique
  musiikkikappale

biisoni /bˈiːsonɪ/ (n)
bison
  nautaeläimiin kuuluva Pohjois-Amerikan suurikokoisin maanisäkäs (Bison bison)

bijektiivinen /bˈijektˌiːvɪnen/ (adj)
bijectif
  sellainen, joka on injektiivinen ja surjektiivinen

biljardi /bˈiljardɪ/ (n)
billard
  pallopeli, jota pelataan erityisellä veralla päällystetyllä pöydällä

biljardikeppi /bˈiljardɪkˌepːɪ/ (n)
queue
  biljardipelien peliväline, pallojen lyömiseen käytettävä pitkä kapeneva sauva

biljardipallo /bˈiljardɪpˌallo/ (n)
bille
  biljardissa pelivälineenä käytettävä jostakin soveliaasta massasta valmistettu pallo

binaarinen /bˈinaːrɪnen/ (adj)
binaire
  (operaattorista) sellainen, jonka toiminta kohdistuu kahteen operandiin

binomi /bˈinomɪ/ (n)
binôme
  kaksiterminen polynomi

biodiversiteetti /bˈiodɪvˌersɪtˌeːtːɪ/ (n)
biodiversité
  käsite, jolla laajimman määritelmän mukaan tarkoitetaan kaikkea elollisen luonnon monipuolisuutta

bioepäorgaaninen kemia /bˈioˌepæˌorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
biochimie inorganique, chimie bioinorganique
  epäorgaaninen biokemia; tieteenala, jossa yhdistyvät biokemia ja epäorgaaninen kemia

biokemia /bˈiokˌemɪa/ (n)
biochimie
  elävien olioiden kemiallista koostumusta ja elävien solujen kemiallisia muutoksia ja niihin liittyviä ilmiöitä tutkiva kemian haara

biologi /bˈiolˌoɡɪ/ (n)
biologiste, biologue
  biologiaa ammattinaan harjoittava henkilö; elollisen luonnon tutkija

biologia /bˈiolˌoɡɪa/ (n)
biologie
  elollista luontoa ja elämää tutkiva tiede

biomassa /bˈiomˌassa/ (n)
biomasse
  eloperäinen materiaali, joka muodostuu mikroeliöiden, kasvien tai eläinten kasvaessa

biometrinen /bˈiomˌetrɪnen/ (adj)
biométrique
  biometriaa käyttävä tai hyödyntävä

biopsia /bˈiopsˌia/ (n)
biopsie
  koepalan tai solunäytteen ottaminen elävästä kudoksesta ja otetun näytteen tutkiminen

biosfääri /bˈiosfˌæːrɪ/ (n)
biosphère
  elonkehä; maapallon pinnan osa, jolla elämä on mahdollista; ekosysteemien muodostama kokonaisuus

bipolaarinen /bˈipolˌaːrɪnen/ (adj)
bipolaire
  kaksinapainen

biseksuaali /bˈiseksuˌaːlɪ/ (n)
bisexuel, bisexuelle
  henkilö, joka tuntee seksuaalista vetoa kumpaankin sukupuoleen

biseksuaalinen /bˈiseksuˌaːlɪnen/ (adj)
bisexuel
  molempiin sukupuoliin vetoa tunteva

biseksuaalisuus /bˈiseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
bisexualité
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen sekä miehiin että naisiin

bisse /bˈisse/ (n)
à voile et à vapeur
  biseksuaali

bitti /bˈitːɪ/ (n)
bit
  datan pienin yksikkö; yksi binäärinen luku, jonka arvo on 1 tai 0

bitumi /bˈitumɪ/ (n)
bitume
  maaöljyn tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

blini /blˈinɪ/ (n)
blini
  Venäjältä lähtöisin oleva makeuttamaton hiivalla kohotettu tattariohukainen, tavallisesti monikossa blinit

blogata /blˈoɡata/ (v)
bloguer
  kirjoittaa tai pitää blogia

bloggaaja /blˈoɡːaːja/ (n)
blogueur, blogueuse
  blogin pitäjä

blogi /blˈoɡɪ/ (n)
blog, blogue
  julkinen, verkossa pidettävä päiväkirja

blogikirjoitus /blˈoɡɪkˌirjoitus/ (n)
billet blog blogue
  yksittäinen kirjoitus blogissa

blokata /blˈokata/ (v)
bloquer
  estää pääsy; estää toiminta

blondi /blˈondɪ/ (n)
blonde
  vaaleaverikkö; vaaleahiuksinen (käytetään useammin naisista)

boheemi /bˈoheːmɪ/ (adj)
bohème
  epäsovinnainen; yhteiskunnan marginaaliin kuuluva; köyhyyttä romantisoiva

boheemi /bˈoheːmɪ/ (n)
bohème
  boheemi henkilö

boikotti /bˈoikotːɪ/ (n)
boycott
  painostusmuoto, joka perustuu taloudellisten suhteiden katkaisemiseen, esim. jättämällä tietyn valmistajan tuotteet ostamatta

boksarikapina /bˈoksarˌikapˌina/ (n)
révolte des Boxers
  Kiinassa vuosina 1899–1901 tapahtunut länsimaalaisvastainen kansannousu

bolero /bˈolero/ (n)
boléro
  3/4 -tahtinen alkuperältään espanjalainen tanssi; siihen perustuva musiikin tyylilaji

bolidi /bˈolɪdɪ/ (n)
bolide
  kirkas tähdenlento, jolla on loppuvälähdys

bolivialainen /bˈolɪvˌialˌainen/ (adj)
bolivien
  Boliviasta peräisin oleva tai Boliviaan liittyvä

bolivialainen /bˈolɪvˌialˌainen/ (n)
Bolivien, Bolivienne
  pysyvästi Boliviassa asuva henkilö

bolivianara /bˈolɪvˌianˌara/ (n)
ara de Lafresnaye
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bolivianaratti /bˈolɪvˌianarˌatːɪ/ (n)
conure de Deville
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bolševikki /bˈolʃevˌikːɪ/ (n)
bolchevique, bolchévique
  bolševikit 1900-luvun alun kahtiajakautuneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen radikaali siipi, josta sittemmin tuli oma puolueensa; toista siipeä kutsuttiin menševikeiksi

bonobo /bˈonobo/ (n)
bonobo
  Kongon alueen sademetsissä elävä afrikkalainen ihmisapinalaji, joka on ihmisen lähin sukulainen (); kääpiösimpanssi

boori /bˈoːrɪ/ (n)
bore
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine

boorihappo /bˈoːrɪhˌapːo/ (n)
acide borique, acide boracique
  eräs heikko happo: boorin yhdiste, jota käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin (H₃BO₃)

borssikeitto /bˈorssɪkˌeitːo/ (n)
bortsch
  borssi, alkuaan venäläinen hapanimelä keitto, jonka tärkeimpänä ainesosana on punajuuri

bosnia /bˈosnɪa/ (n)
bosnien, bosniaque
  bosnian kieli (kielitunnus: bs), Bosnia ja Hertsegovinassa puhuttava slaavilainen kieli

botti /bˈotːɪ/ (n)
bot
  tietokoneohjelma, joka toimii määriteltyjen ohjeiden mukaan ainakin osittain itsenäisesti ilman ihmisen myötävaikutusta

bradykardia /brˈadykˌardɪa/ (n)
bradycardie
  (lääketiede) sydämen harvalyöntisyys

brandy /brˈandy/ (n)
eau-de-vie
  viinistä tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma; Ranskan Cognacin alueella valmistetusta juomasta käytetään nimeä konjakki

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (adj)
brésilien
  Brasiliasta peräisin oleva tai Brasiliaan liittyvä

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (n)
Brésilien, Brésilienne
  pysyvästi Brasiliassa asuva henkilö

brasilianamatsoni /brˈasɪlˌianamˌatsonɪ/ (n)
amazone de Kawall
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

brasilianara /brˈasɪlˌianˌara/ (n)
ara d'Illiger
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

brasilianaratti /brˈasɪlˌianarˌatːɪ/ (n)
conure pavouane
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

bretoni /brˈetonɪ/ (n)
breton
  Bretagnessa asuvan kansan edustaja
épagneul breton
  eräs ranskalainen koirarotu

brexitööri /brˈeksɪtˌøːrɪ/ (n)
brexiteer, brexiteur
  (neologismi) Britannian eroa Euroopan unionista vaativa henkilö

briljantti /brˈiljantːɪ/ (n)
brillant
  timantin 56-sivuinen hiontamuoto

brodeeraus /brˈodeːraus/ (n)
broderie
  kirjonta, koruompelu, koristeompelu

bromi /brˈomɪ/ (n)
brome
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki Br

bronkia /brˈoŋkɪa/ (n)
bronche
  keuhkoputki

bruselloosi /brˈusellˌoːsɪ/ (n)
brucellose
  tarttuva Brucella abortus -bakteerin auheuttama tauti, joka johtaa naudalla sikiön syntymiseen ennenaikaisesti

buddhalaisuus /bˈudːhalˌaisuːs/ (n)
bouddhisme
  nykyisessä Intiassa n. 500-luvulla eaa. syntynyt Siddhartha Gautaman opetuksiin perustuva filosofia ja uskonto

budjetti /bˈudjetːɪ/ (n)
budget
  talousarvio

bukkaneeri /bˈukːanˌeːrɪ/ (n)
boucanier
  1600-luvun merirosvo, joka esiintyi Espanjan hallitsemalla Karibianmerellä

bulevardi /bˈulevˌardɪ/ (n)
boulevard
  puistokatu, jossa viheristutukset ovat ajoradan ja sen reunoilla kulkevien kevyen liikenteen väylien välissä
  alkujaan paaluista rakennettu linnoituksen vallin suojavarustus, sittemmin kaupunkien maavalli lisälaitteineen, kaupunginmuuri (ja lopulta vallin paikalle istutettu puistokatu)

bulgaria /bˈulɡarˌia/ (n)
bulgare
  Bulgariassa puhuttava eteläslaavilainen kieli (kielitunnus: bg). Bulgarian kieltä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (adj)
bulgare
  Bulgariasta peräisin oleva tai Bulgariaan liittyvä

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (n)
bulgare, Bulgare
  pysyvästi Bulgariassa asuva henkilö
  Bulgarian kansalainen
  syntyperältään bulgarialainen

bulla /bˈulla/ (n)
bulle
  paavin juhlallinen kirjelmä

bumerangi /bˈumerˌaŋŋɪ/ (n)
boomerang
  australialaislähtöinen puinen metsästysväline ja taisteluase. Metsästysvälineenä se oli käytännöllinen siksi, koska se palaa lähtöpaikkaansa jos ei osu kohteeseen.

bunkkeri /bˈuŋkːerɪ/ (n)
bunker
  ihmisten tai tärkeän omaisuuden sotatoimilta suojaamiseen tarkoitettu, tavallisesti betonirakenteinen varustus

burka /bˈurka/ (n)
burqa, voile
  musliminaisten käyttämä koko vartalon peittävä vaate, jossa on kasvoverkko; käytetään lähinnä Afganistanissa ja Pakistanissa

burkini /bˈurkɪnɪ/ (n)
burkini
  musliminaisten peittävä uimapuku

burma /bˈurma/ (n)
birman
  burman kieli, Myanmarissa puhuttava kieli

burnuusi /bˈurnuːsɪ/ (n)
burnous, bournous
  berberien ja Pohjois-Afrikan arabien perinteinen paksu hupullinen viitta

burundilainen /bˈurundɪlˌainen/ (adj)
burundais
  Burundista peräisin oleva tai Burundiin liittyvä

burundilainen /bˈurundɪlˌainen/ (n)
Burundais
  pysyvästi Burundissa asuva henkilö

burunnokkakaija /bˈurunnˌokːakˌaija/ (n)
perruche de Buru
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

buuata /bˈuːata/ (v)
huer
  osoittaa eriävää mielipidettä tai tyytymättömyyttä jonkin suhteen käyttämällä sanaa ”buu”

bušmanni /bˈuʃmannɪ/ (n)
Bochiman
  erään eteläisen Afrikan vanhimpana pidetyn kansan jäsen

byoyomi /bˈyoˌyomɪ/ (n)
byo yomi
  eräissä lautapeleissä – varsinkin shōgissa ja go’ssa – käytettävä menetelmä, jolla pelaaja voi hankkia itselleen lisää peliaikaa sen käydessä vähiin

byretti /bˈyretːɪ/ (n)
burette
  laboratorioväline, jota käytetään titrauksessa vapauttamaan tarkkoja määriä nestemäistä reagenssia

byrokraatti /bˈyrokrˌaːtːɪ/ (n)
bureaucrate
  byrokratiaa harjoittava ja ylläpitävä tai sen piirissä toimiva henkilö

byrokratia /bˈyrokrˌatɪa/ (n)
bureaucratie
  organisaation toimintaa pyörittävä rakenne ja määräykset; hallintokoneisto

bysanttilainen /bˈysantːɪlˌainen/ (adj)
byzantin
  Bysantin valtakunnasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

bändi /bˈændɪ/ (n)
groupe musique
  yhtye joka esittää (rock-, jazz- tai pop-) musiikkia

bändäri /bˈændærɪ/ (n)
groupie
  rock-yhtyeen tms. luokse ja kanssa (myös seksuaaliseen) kanssakäymiseen pyrkivä fani

c /sˈeː/ (n)
ut
  C-duuriasteikon ensimmäinen sävel

carapax /kˈarapaks/ (n)
carapace
  eräillä niveljalkaisilla eturuumista peittävä selkäkilpi

celebesinkakadu /sˈelebesˌiŋkakˌadu/ (n)
cacatoès soufré
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

celebesinriippukaija /sˈelebesˌinrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis des Célèbes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

celebesinviirikaija /sˈelebesˌinvɪːrɪkˌaija/ (n)
palette à manteau d'or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

celsiusaste /sˈelsiusˌaste/ (n)
degré Celsius
  lämpötilan SI-järjestelmän mukainen lisäyksikkö

cembalo /sˈembalo/ (n)
clavecin
  1400-luvulla kehitetty kosketinsoitin, joka kuuluu pianon edeltäjiin

cerium /sˈerium/ (n)
cérium
  eräs alkuaine, tunnus: Ce

cesium /sˈesium/ (n)
césium, cæsium
  eräs alkuaine

chaconne /khˈakonne/ (n)
chaconne
  1600-luvun soitinmusiikissa käyttöön tullut espanjalaissyntyinen sävellyslaji

chathaminviherkaija /khˈathamˌinvɪhˌerkaija/ (n)
perruche des Chatham
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

chatti /khˈatːɪ/ (n)
chat, clavardage, tchat
  reaaliajassa toimiva keskustelupaikka Internetissä

chileläinen /khˈilelˌæinen/ (adj)
chilien
  Chilestä peräisin oleva tai Chileen liittyvä

chileläinen /khˈilelˌæinen/ (n)
Chilien
  pysyvästi Chilessä asuva henkilö

chilenaratti /khˈilenarˌatːɪ/ (n)
conure à long bec
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

clunyläinen /klˈunylˌæinen/ (adj)
clunisien
  Clunyn luostariin liittyvä; siellä kehittyneen uudistusliikkeen mukainen

cocktail /kˈokktail/ (n)
cocktail
  usein alkoholipitoinen juomasekoitus

costaricalainen /kˈostarˌikalˌainen/ (adj)
costaricien
  Costa Ricasta peräisin oleva tai Costa Ricaan liittyvä

costaricalainen /kˈostarˌikalˌainen/ (n)
Costaricien
  pysyvästi Costa Ricassa asuva henkilö

costaricanaratti /kˈostarˌikanarˌatːɪ/ (n)
conure de Finsch
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

coulombi /kˈoulombɪ/ (n)
coulomb
  sähköisen varauksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö, ampeerisekunti. Tunnus: C

curium /kˈurium/ (n)
curium
  eräs alkuaine (tunnus Cm)

curling /kˈurlɪŋ/ (n)
curling
  jäällä pelattava joukkuepeli, jossa liu’utetaan jäätä pitkin kahvallisia muodoltaan tasapohjaisia ja pyöreitä graniittikiviä yrittäen saada ne siirretyksi sääntöjen mukaisesti kohteena olevan kehän keskelle

d /dˈeː/ (n)
ré
  C-duuriasteikon 2. sävel

daami /dˈaːmɪ/ (n)
dame
  (hieno) nainen; miehen naispuolinen seuralainen

daguerrotypia /dˈaɡuˌerrotˌypɪa/ (n)
daguerréotype
  eräs varhainen valokuvausmenetelmä

daktyyli /dˈaktyːlɪ/ (n)
dactyle
  kolmitavuinen runojalka, jossa yhtä pitkää tavua seuraa kaksi lyhyttä (); alkupitkä

dalai-lama /dˈalailˈama/ (n)
dalaï-lama, dalaï lama
  Tiibetin buddhalaisuuden Gelugpa-koulukunnan eli lamalaisuuden johtaja

damasti /dˈamastɪ/ (n)
damas
  kangas, johon kuvio syntyy satiinisidoksen loimi- ja kudevaltaisuuden vaihtelulla

dareikki /dˈareikːɪ/ (n)
darique
  Dareios I:n Persiassa 500-luvulla eaa käyttöön ottama 8,4 gramman painoinen kultaraha

darmstadtium /dˈarmstadtium/ (n)
darmstadtium
  synteettinen radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ds ja järjestysluku 110

data /dˈata/ (n)
donnée, données
  digitaalisessa muodossa oleva tieto

datiivi /dˈatɪːvɪ/ (n)
datif
  sijamuoto, joka merkitsee epäsuoraa osaobjektia, vastaa yleensä kysymykseen ”kenelle?”; esiintyy laajalti indoeurooppalaisissa kielissä

datša /dˈatʃa/ (n)
datcha
  maaseutuasunto erityisesti Venäjällä

de la Chapellen oireyhtymä /dˈe lˈa khˈapellen ˈoireyhtˌymæ/ (n)
syndrome de de la Chapelle, syndrome du mâle XX
  genotyyppisenä feminiinisyytenä, mutta fenotyyppisenä maskuliinisuutena ilmenevä mutaatio, joka aiheutuu SRY-geenin vaihtumisesta meioosissa normaalista sijainnistaan Y-kromosomista X-kromosomiin

debytantti /dˈebytˌantːɪ/ (n)
débutant, débutante
  taiteilija, kirjailija tms. joka esiintyy ensimmäistä kertaa julkisuudessa, ensiesiintyjä

debytoida /dˈebytˌoida/ (v)
débuter
  tehdä ensiesiintyminen eli debyytti taiteilijana, esim. teatterissa tai oopperassa

debyytti /dˈebyːtːɪ/ (n)
début, débuts
  taiteilijan, kirjailijan tms. ensimmäinen julkinen esiintyminen, ensiesiintyminen

deflaatio /dˈeflaːtˌio/ (n)
déflation
  "rahan arvon nousu", tilanne jossa rahavaranto pienenee suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena laskevat

degeneratiivinen /dˈeɡenˌeratˌiːvɪnen/ (adj)
dégénératif
  rappeutumiseen liittyvä

deiksis /dˈeiksɪs/ (n)
deixis, déixis
  puhehetken kontekstista riippuvainen viittaus

deiktinen /dˈeiktɪnen/ (adj)
déictique
  (sanasta tai ilmauksesta) sellainen, jonka merkitys riippuu kontekstista; viittaava, osoittava

dekaani /dˈekaːnɪ/ (n)
doyen
  yliopiston tiedekunnan esimies

dekadenssi /dˈekadˌenssɪ/ (n)
décadence
  (moraalinen tai kulttuurinen) rappio, turmeltuneisuus

dekanaatti /dˈekanˌaːtːɪ/ (n)
doyenné
  dekaanin arvo tai virka, dekaanius

deklinaatio /dˈeklɪnˌaːtɪo/ (n)
déclinaison
  nominien taivutus eli sijamuotojen muodostaminen tai taivutusluokka
  taivaankappaleen kulmaetäisyys taivaanpallon ekvaattorista

delegaatio /dˈeleɡˌaːtɪo/ (n)
délégation
  valtuuskunta, lähetystö

delegaatti /dˈeleɡˌaːtːɪ/ (n)
délégué
  valtuutettu, lähetetty edustaja

delfiini /dˈelfɪːnɪ/ (n)
dauphin
  vedessä elävä nisäkkäisiin kuuluva valaslaji, joka muistuttaa hyvin paljon kalaa

delta /dˈelta/ (n)
delta
  Κreikkalaisten aakkosten neljäs kirjain, kreikan kielen iso aakkonen: Δ, pieni: δ. Matematiikassa eroavaisuutta ilmaiseva symboli.

demagogia /dˈemaɡˌoɡɪa/ (n)
démagogie
  kansankiihotus

demagoginen /dˈemaɡˌoɡɪnen/ (adj)
démagogique
  demagogian mukainen, kansaa kiihottava

deminutiivi /dˈemɪnutˌiːvɪ/ (n)
diminutif
  pienennysmuoto, nominin johdannainen, joka on merkitykseltään kyseisen nominin perusmuodon merkitystä pienempi; käytetään monilla nomineilla hellittelymuotona

demografinen /dˈemoɡrˌafɪnen/ (adj)
démographique
  demografiaan liittyvä

demokraatti /dˈemokrˌaːtːɪ/ (n)
démocrate
  demokratian kannattaja
  jonkin demokraattisen puolueen jäsen tai kannattaja

demokraattinen /dˈemokrˌaːtːɪnen/ (adj)
démocratique
  demokratian mukainen, kansanvaltainen

demokraattistaa /dˈemokrˌaːtːɪstaː/ (v)
démocratiser
  tehdä demokraattise(mma)ksi, tehdä kansanvaltaise(mma)ksi

demokraattistua /dˈemokrˌaːtːɪstˌua/ (v)
démocratiser
  tulla demokraattise(mma)ksi, kansanvaltaise(mma)ksi

demokratia /dˈemokrˌatɪa/ (n)
démocratie
  hallintomuoto, jossa kansalaiset voivat valita poliittiset johtajansa vaaleilla; politiikasta päätetään enemmistön mielipiteen mukaan päätöksentekomenetelmässä, joka on avoin kaikille tai useimmille kansalaisille; erityisesti liberaali demokratia, muita malleja pidetään vajavaisina ja ei tunnusteta demokraattisiksi

demokratisoida /dˈemokrˌatɪsˌoida/ (v)
démocratiser
  tehdä demokraattise(mma)ksi, tehdä kansanvaltaise(mma)ksi

demokratisoitua /dˈemokrˌatɪsˌoitua/ (v)
démocratiser
  tulla demokraattise(mma)ksi, kansanvaltaise(mma)ksi

demoni /dˈemonɪ/ (n)
démon
  henkiolento, joka kristinuskon dualismissa luetaan pahaksi; riivaaja, paha henki

denguekuume /dˈeŋŋuekˌuːme/ (n)
dengue
  erityisesti keltakuumehyttysten levittämien virusten aiheuttama alkuvaiheessaan tavallista flussaa muistuttava kuumetauti, jolle ominaisia ovat päänsärky, nivel- ja lihaskivut ja joka voi kehittyä hengenvaaralliseksi verenvuototaudiksi

dentaali /dˈentaːlɪ/ (n)
dentale
  äänne, joka muodostetaan asettamalla kieli hampaita vasten

dentaalinen /dˈentaːlɪnen/ (adj)
dentaire, dental
  hampaisiin liittyvä, hammas-

deodorantti /dˈeodorˌantːɪ/ (n)
déodorant
  aine, jota levitetään iholle, erityisesti kainaloihin, ehkäisemään hien hajua

deontologia /dˈeontˌoloɡˌia/ (n)
déontologie
  (filosofia) näkökulma, joka keskittyy käytäntöön ja tekoihin sekä niiden selittämiseen sinällään

derivaatta /dˈerɪvˌaːtːa/ (n)
dérivée
  erotusosamäärän raja-arvo sen lähestyessä nollaa

derivoida /dˈerɪvˌoida/ (v)
dériver
  muodostaa derivaatta

dervissi /dˈervɪssɪ/ (n)
derviche
  suufilaisuuden tariqah-opin seuraaja, islamilainen kerjäläismunkki

desifroida /dˈesɪfrˌoida/ (v)
déchiffrer
  purkaa salakirjoitus tai vastaava

desimaali /dˈesɪmˌaːlɪ/ (n)
décimale
  desimaaliluvussa desimaalierottimen oikealla puolen olevista numeroista käytetty nimitys

desimaalinen /dˈesɪmˌaːlɪnen/ (adj)
décimal
  kymmeneeen perustuva; kymmenjärjestelmän kuuluva

desinfioida /dˈesɪnfɪˌoida/ (v)
désinfecter
  puhdistaa taudinaiheuttajista

deskriptiivinen /dˈeskrɪptˌiːvɪnen/ (adj)
descriptif
  kuvaileva, jotain asiaa tai ilmiötä kuvaileva, tarkoituksena on antaa informaatiota aiheesta (olla informatiivinen) ottamatta kantaa siihen miten jokin asia pitäisi tai tulisi tehdä (vastakohtana normatiiviselle); ei ole välttämättä kovin analyyttinen (vrt. deskriptiivis-analyyttinen)

desorboida /dˈesorbˌoida/ (v)
désorber
  poistaa aine pinnalta, jolle se oli adsorboitunut tai jonka läpi se oli absorboitunut
  vastustaa tai kyetä vastustamaan adsorptiota

despootti /dˈespoːtːɪ/ (n)
despote
  hirmuvaltias, itsevaltias

determinantti /dˈetermɪnˌantːɪ/ (n)
déterminant
  lineaaristen yhtälöryhmien analysoinnissa ja ratkaisussa käytettävä lauseke

devalvoida /dˈevalvˌoida/ (v)
dévaluer
  heikentää valuutan ulkoista arvoa suhteessa muihin valuuttoihin

devonikausi /dˈevonɪkˌausɪ/ (n)
Dévonien
  noin 395–345 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Devonikaudella syntyivät lieko- ja kortekasvit ja ensimmäiset eläimet siirtyivät vedestä maalle

diabeettinen /dˈiabˌeːtːɪnen/ (adj)
diabétique
  diabetekseen, varsinkin diabetes mellitukseen eli sokeritautiin, liittyvä tai siitä johtuva
  diabetesta sairastava, sokeritautinen

diabetes /dˈiabetes/ (n)
diabète
  insuliinin tuotantohäiriöstä (tyyppi I) tai elimistön kyvyttömyydestä käyttää tuotettua insuliinia (tyyppi II) seuraava sokeriaineenvaihdunnan häiriö, jolle tyypillistä on hyperglykemia eli korkea verensokeri ja sokerin poistuminen kehosta virtsan mukana

diakriittinen merkki /dˈiakrˌiːtːɪnen mˈerkːɪ/ (n)
signe diacritique
  tarke, diakriitti ääntämisen tai kirjoitusasun eroja täsmentävä merkki

dialektinen /dˈialˌektɪnen/ (adj)
dialectique
  dialektiikan mukainen

dialogi /dˈialˌoɡɪ/ (n)
dialogue
  kahden henkilön välinen keskustelu

dialyysi /dˈialˌyːsɪ/ (n)
dialyse
  hemodialyysi, munuaisten vajaatoiminnan vuoksi käytettävä menetelmä, jossa veri puhdistetaan kuona-aineista ja vereen kertyneestä nesteestä

didaktiikka /dˈidaktˌiːkːa/ (n)
didactique
  opetusoppi, kasvatustieteen osa

dieetti /dˈieːtːɪ/ (n)
diète
  erityisruokavalio, hallittu ruokavalio

dieselöljy /dˈieselˌøljy/ (n)
gasoil, gazole, diésel
  joidenkin autojen polttoaineena käytettävä öljytuote; dieselmoottorin polttoaineena käytettävä maaöljyn tisle

differentiaali /dˈifferˌentɪˌaːlɪ/ (n)
différentielle
  muuttujan tai funktion äärimmäisen pieni muutos, mikä voidaan merkitä df, jossa f on funktio

diftongi /dˈiftoŋŋɪ/ (n)
diphtongue
  kahden eri vokaaliäänteen jono, jossa väliin ei tule tavunrajaa; tavunrajainen vokaalijono

digata /dˈiɡata/ (v)
kiffer
  pitää jotakin hyvänä

digestiivi /dˈiɡestˌiːvɪ/ (n)
digestif
  ruokailun päätteeksi nautittava alkoholijuoma

digitaalinen /dˈiɡɪtˌaːlɪnen/ (adj)
numérique
  numeroihin perustuva; numeroilla ilmaistava

digitaalinen signaali /dˈiɡɪtˌaːlɪnen sˈiɡnaːlɪ/ (n)
signal numérique
  digitaaliseen muotoon koodattu signaali

digitalisointi /dˈiɡɪtˌalɪsˌointɪ/ (n)
numérisation
  digitaalisen elektroniikan laajamittainen käyttöönotto, tietokoneistuminen, digitalisaatio

digitoida /dˈiɡɪtˌoida/ (v)
numériser
  muuntaa digitaaliseen muotoon

diiva /dˈiːva/ (n)
diva
  juhlittu ja palvottu oopperalaulajatar

diktaatti /dˈiktaːtːɪ/ (n)
dictée
  sanelu, sanelun tulos (varsinkin kansainvälisessä politiikassa)

diktaattori /dˈiktaːtːˌorɪ/ (n)
dictateur
  valtionpäämies, jolla on rajoittamaton valta

diktatorinen /dˈiktatˌorɪnen/ (adj)
dictatorial
  yksinvaltainen, diktaattorin tai diktatuurin kaltainen

diktatuuri /dˈiktatˌuːrɪ/ (n)
dictature
  yhden henkilön rajattomaan vallankäyttöön perustuva hallitusmuoto, valtio, jota johtaa diktaattori

dilataatio /dˈilatˌaːtɪo/ (n)
dilatation
  laajeneminen (mm. verisuonista, keuhkoputkista, pupilleista)

dilemma /dˈilemma/ (n)
dilemme
  pakollinen valinta kahden yhtä epämiellyttävän vaihtoehdon välillä

diminutiivinen /dˈimɪnutˌiːvɪnen/ (adj)
diminutif
  pienennysmuotoinen, hellittelymuotoinen

dinka /dˈiŋka/ (n)
dinka
  edellisten kieli: niloottisiin kieliin kuuluva murrejatkumo (yhteinen kielitunnus: din)

diodi /dˈiodɪ/ (n)
diode
  kaksielektrodinen, puolijohdeaineinen tasasuuntaava elektroniikan ja sähkövoimatekniikan komponentti (tai nykyään harvinainen tasasuuntaava tyhjiöputki)

dioksiini /dˈioksˌiːnɪ/ (n)
dioxine
  jokin halogenisoitu polysyklinen yhdiste, ravintoketjussa rikastuvia ympäristömyrkkyjä

diplomaatti /dˈiplomˌaːtːɪ/ (n)
diplomate
  valtion virallinen edustaja ulkomailla

diplomaattinen /dˈiplomˌaːtːɪnen/ (adj)
diplomatique
  diplomatian mukainen, siihen liittyvä

direktiivi /dˈirektˌiːvɪ/ (n)
directive
  Euroopan unionin neuvoston ja parlamentin unionin jäsenvaltioille antama säädös, jonka sisältö on saatettava osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä

dirhami /dˈirhamɪ/ (n)
dirham
  eräiden arabimaiden rahayksikkö

disko /dˈisko/ (n)
discothèque
  yökerho, jossa soitetaan tanssimusiikkia

diskografia /dˈiskoɡrˌafɪa/ (n)
discographie
  artistin tai yhtyeen julkaisemat äänilevyt kokonaisuutena; luettelo jonkin artistin tai yhtyeen äänilevytuotannosta

diskursiivinen /dˈiskursˌiːvɪnen/ (adj)
discursif
  loogisesti etenevä

dissidentti /dˈissɪdˌentːɪ/ (n)
dissident
  toisinajattelija

dissipatiivinen /dˈissɪpatˌiːvɪnen/ (adj)
dissipatif
  energiaa sitova; vaimentava

divaani /dˈivaːnɪ/ (n)
divan
  sohvan tapainen huonekalu, jossa oleskellaan makuuasennossa

divergenssi /dˈiverɡˌenssɪ/ (n)
divergence
  vektorilaskentaan liittyvä differentiaalioperaattori

do /dˈo/ (n)
do
  solmisaatiossa sävelasteikon ensimmäinen sävel

doggi /dˈoɡːɪ/ (n)
dogue
  jokin molossityyppisistä vahti- tai karjakoiraroduista, jotka ovat kookkaamman ja raskasrakenteisemman mastiffin sekä pienemmän bulldoggin välimuotoja. Osa (joskaan eivät kaikki) erottuu molemmista näitä pidemmällä kuonollaan.

dogmaattinen /dˈoɡmaːtːɪnen/ (adj)
dogmatique
  dogmin mukainen

dogmatismi /dˈoɡmatˌismɪ/ (n)
dogmatisme
  tiedollinen asenne, jossa totuudet on määritelty eikä niitä epäillä

dogmi /dˈoɡmɪ/ (n)
dogme
  opinkappale, oppilause tai uskonkappale, sellainen uskomus, joka kuuluu jonkin uskonnon tai järjestelmän keskeisiin oppeihin

doktriini /dˈoktrɪːnɪ/ (n)
doctrine
  oppi, oppijärjestelmä

doktrinaalinen /dˈoktrɪnˌaːlɪnen/ (adj)
doctrinal
  doktriinin mukainen

dokumentti /dˈokumˌentːɪ/ (n)
document
  yleensä tallennettu ja luokiteltu aineisto
documentaire
  yleensä laaja ja tietopitoinen, usein audiovisuaalinen raportti, tieteellisestä, historiallisesta tai muusta tapahtumasta tai asiasta

dollari /dˈollarɪ/ (n)
dollar
  joissakin maissa käytetyn valuutan nimitys; vastaava symboli $

dollarisaatio /dˈollarɪsˌaːtɪo/ (n)
dollarisation
  se, että jossakin valtiossa siirrytään virallisesti tai epävirallisesti Yhdysvaltain dollarin käyttöön maan oman valuutan rinnalla tai sijasta

dolomiitti /dˈolomˌiːtːɪ/ (n)
dolomite
  kalsiummagnesiumkarbonaatti, jota käytetään rakennuskivissä ja maanparannuksessa

dominicanamatsoni /dˈomɪnˌikanamˌatsonɪ/ (n)
amazone de Bouquet
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

dominikaanilainen /dˈomɪnɪkˌaːnɪlˌainen/ (adj)
dominicain
  Dominikaanisesta tasavallasta peräisin oleva tai Dominikaaniseen tasavaltaan liittyvä

dominikaanilainen /dˈomɪnɪkˌaːnɪlˌainen/ (n)
Dominicain
  pysyvästi Dominikaanisessa tasavallassa asuva henkilö

dominoefekti /dˈomɪnˌoefˌektɪ/ (n)
effet domino
  ketjureaktio (tapahtumien sarja)

dopamiini /dˈopamˌiːnɪ/ (n)
dopamine
  mielihyvää tuottava keskushermoston välittäjäaine

doping /dˈopɪŋ/ (n)
dopage, #Ranska
  suorituskykyä parantavien kiellettyjen aineiden tai menetelmien käyttö

dosentti /dˈosentːɪ/ (n)
maître de conférence, professeur, professeure
  täysivaltaista opetustehtävää yliopistossa hoitava henkilö, tavallisesti tohtori, jolla ei ole professuuria

douglaskuusi /dˈouɡlaskˌuːsɪ/ (n)
pin d'Oregon, sapin de Douglas
  erityisesti lännendouglaskuusi, eräs Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva douglaskuusien sukuun kuuluva puulaji () tai sen yksilö

draama /drˈaːma/ (n)
drame
  teatterissa esitettäväksi tarkoitettu kirjallisuuden laji, jonka alalajeja ovat komedia ja tragedia

dragomaani /drˈaɡomˌaːnɪ/ (n)
dragoman, drogman
  tulkki (erityisesti arabialaisten tai turkkilaisten kielten)

drastinen /drˈastɪnen/ (adj)
drastique
  voimallinen, voimakkaasti vaikuttava, iskevä, repäisevä, raju

dreeveri /drˈeːverɪ/ (n)
basset suédois, drever
  lyhytkarvainen, ruotsalainen bassetti-tyyppinen ajokoira

dromedaari /drˈomedˌaːrɪ/ (n)
dromadaire
  kamelieläinsuvun yksikyttyräinen korkeampijalkainen ja sileämpikarvainen, vaalea eläin (Camelus dromedarius) verrattuna suvun toiseen lajiin kaksikyttyräiseen kameliin. Molemmille kookkaille lajeille on ominaista kyky selviytyä useita vuorokausia syömättä ja juomatta kyttyröihin varastoidun rasvan avulla.

drooni /drˈoːnɪ/ (n)
drone
  sotilaskäyttöön tarkoitettu miehittämätön ilma-alus
  hyötytarkoituksiin käytettävä miehittämätön lentolaite

druidi /drwˈidɪ/ (n)
druide
  kelttiläisen uskonnon pappistehtävä, jonka haltijalla oli muinaiskelttiläisessä yhteiskunnassa vaikutusvaltaa myös lainkäytössä, parantajana ja poliittisena neuvonantajana

druusi /drˈuːsɪ/ (n)
Druze
  druusien etnis-uskonnollisen ryhmän jäsen, druusilaisuuden harjoittaja

durra /dˈurra/ (n)
sorgho, sorgo
  kirjodurra; eräs vilja, joka tuottaa pienisiemenisen siemenryppään (Sorghum bicolor)

duuma /dˈuːma/ (n)
douma
  Venäjän parlamentin alahuone

duuri /dˈuːrɪ/ (n)
majeur
  eräitä diatonisia musiikillisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-1-½-1-1-1-½, esim. C-D-E-F-G-A-H

dynamiitti /dˈynamˌiːtːɪ/ (n)
dynamite
  räjähdysaine, joka koostuu massaan imeytetystä nitroglyserolista tai nitroglykolista

dynastinen /dˈynastɪnen/ (adj)
dynastique
  dynastiaa eli hallitsijasukua koskeva

dysfagia /dˈysfaɡˌia/ (n)
dysphagie
  nielemishäiriö

dysforia /dˈysforˌia/ (n)
dysphorie
  epämiellyttävä olo, huonovointisuus

dysleksia /dˈysleksˌia/ (n)
dyslexie
  lukihäiriö, lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus

dysprosium /dˈysprosium/ (n)
dysprosium
  eräs alkuaine, tunnus Dy

dyyni /dˈyːnɪ/ (n)
dune
  hiekkadyyni, tuulen muodostama lentohiekan kasauma

džigit /dʒˈiɡɪt/ (n)
djiguite
  (kansatiede) ratsutaituri, taiturimainen ratsastaja (Kaukasuksen ja Keski-Aasian kansoilla)

džonkki /dʒˈoŋkːɪ/ (n)
jonque
  perinteinen kiinalainen kaksi- tai kolmimastoinen purjealus

e /ˈeː/ (n)
mi
  C-duuriasteikon kolmas, a-molliasteikon viides sävel

ecuadorilainen /ˈekuˌadorɪlˌainen/ (adj)
équatorien
  Ecuadorista peräisin oleva tai Ecuadoriin liittyvä

ecuadorilainen /ˈekuˌadorɪlˌainen/ (n)
Équatorien
  pysyvästi Ecuadorissa asuva henkilö

ecuadorinaratti /ˈekuˌadorˌinarˌatːɪ/ (n)
conure d’Orcés
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

edam /ˈedam/ (n)
édam
  edamjuusto

edeltää /ˈedeltæː/ (v)
précéder
  olla, käydä tai tapahtua jonkin tai jonkun edellä, edellisenä tai ennen jotakin tai jotakuta

edes /ˈedes/ (adv)
au moins
  ainakin, vähintään
même pas
  kielteisissä yhteyksissä korostaa puuttumista, toteutumattomuutta

edessä /ˈedessæ/ (adv)
devant
  eteen sijoittuneena, etualalla, etupuolella

ediili /ˈedɪːlɪ/ (n)
édile
  Rooman valtakunnan virkamies, joka huolehti kaupungin järjestyksestä, hoiti julkisia rakennuksia ja liikennettä ja järjesti tilaisuuksia

edistys /ˈedɪstys/ (n)
progrès
  ajassa tapahtuva kehitys, joka saa aikaan toivottujen seikkojen kasvun tai voimistumisen

edistyä /ˈedɪstˌyæ/ (v)
avancer, développer, progesser
  tulla paremmaksi, kehittyä, tulla valmiimmaksi, lähestyä tavoitetta, päämäärää

edistäjä /ˈedɪstˌæjæ/ (n)
promoteur, promotrice
  henkilö, joka edistää jotakin

edistää /ˈedɪstæː/ (v)
favoriser, promouvoir
  olla eduksi jllek, viedä eteenpäin, tukea, myötävaikuttaa, auttaa
avancer
  (kellosta) mennä edelle

edustaa /ˈedustaː/ (v)
représenter
  toimia jonkun puolesta tai hyväksi

edustaja /ˈedustˌaja/ (n)
représentant, porte-parole
  jotakin henkilöä tai ryhmää edustava ihminen

eeppinen /ˈeːpːɪnen/ (adj)
épique
  epiikkaan kuuluva, epiikalle ominainen, kertova

eetteri /ˈeːtːerɪ/ (n)
éther
  sama kuin dietyylieetteri (CH₃-CH₂-O-CH₂-CH₃), helposti haihtuva neste, jota käytetään liuottimena ja aiemmin nukutusaineena

eettinen /ˈeːtːɪnen/ (adj)
éthique
  (filosofia) eetillinen, sellainen, joka pitäytyy normatiivisen etiikan arvoissa; siveellisyyttä ja etiikkaa koskeva

efendi /ˈefendɪ/ (n)
effendi
  entinen arvonimi osmanivaltakunnassa; nykyään kohtelias puhuttelusana

egoismi /ˈeɡoismɪ/ (n)
égoïsme
  itsekkyys, oman edun tavoittelu

egoisti /ˈeɡoistɪ/ (n)
égoïste
  vain itseään ajatteleva ja omaa hyötyään tavoitteleva itsekäs ihminen

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (adj)
égyptien
  Egyptistä peräisin oleva tai Egyptiin liittyvä

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (n)
Égyptien
  pysyvästi Egyptissä asuva henkilö

egyptinarabia /ˈeɡyptˌinarˌabɪa/ (n)
arabe égyptien
  Egyptissä puhuttava arabian kielen murre

egyptologia /ˈeɡyptˌoloɡˌia/ (n)
égyptologie
  muinaista Egyptiä, sen historiaa, kulttuuria yms. tutkiva tiede

egyptologinen /ˈeɡyptˌoloɡɪnen/ (adj)
égyptologique
  egyptologiaan liittyvä tai sen mukainen

ehdokas /ˈehdokas/ (n)
candidat, candidate
  henkilö, joka on ehdolla esim. vaaleissa tai kilpailussa yms.

ehdokkuus /ˈehdokːuːs/ (n)
candidature
  se, että on ehdokkaana, ehdolla oleminen

ehdoton /ˈehdoton/ (adj)
absolu
  absoluuttinen, rajoittamaton, täydellinen

ehdottaa /ˈehdotːaː/ (v)
proposer, suggérer
  tehdä ehdotus, esittää (jokin toivomus)

ehdottomasti /ˈehdotːomˌastɪ/ (adv)
absolument, définitivement
  varmasti, ilman ehtoja. Tarkoittaa jonkin tapahtuman varmaa toteutumista.

ehdotus /ˈehdotus/ (n)
proposition, suggestion
  mielipide, suositus tai luonnos jonkin asian tekemiseksi

ehkä /ˈehkæ/ (adv)
peut-être
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

ehostaa /ˈehostaː/ (v)
maquiller
  meikata, tehdä ehostus

ehtiä /ˈehtɪæ/ (v)
attraper, venir être arriver à temps à l’heure
  saapua ajoissa; saapua määräaikaan mennessä
avoir trouver
  olla riittävästi aikaa johonkin

ehto /ˈehto/ (n)
condition, terme
  velvoite tehdä jotain toisen asian saavuttamiseksi

ei /ˈei/ (v)
pas, ne pas
  yksikön 3. persoonan muoto kieltoverbistä

eilen /ˈeilen/ (adv)
hier
  puhumishetkeä edeltävänä päivänä

eilinen /ˈeilɪnen/ (adj)
hier
  eilispäiväinen, eilispäivän

eines /ˈeines/ (n)
aliment plat industriel
  sellaisenaan tai lämmitettynä nautittavaksi tarkoitettuna myytävä teollisesti valmistettu valmisruoka, myös puolivalmis kypsentämistä vaativa ruoka #:Einekset ovat tarjolla joko kuumana tai kylmätuotteena.

einsteinium /ˈeinsteinium/ (n)
einsteinium
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Es

eklektinen /ˈeklektɪnen/ (adj)
éclectique
  (filosofia) asenteellisesti valikoiva, omaksumiaan vaikutteita seuraava

ekliptika /ˈeklɪptˌika/ (n)
écliptique
  Auringon vuotuinen reitti taivaankannella

ekologia /ˈekolˌoɡɪa/ (n)
écologie
  eliöiden, eliölajien ja ympäröivän elottoman luonnon vuorovaikutussuhteita ja niiden seurauksia tutkiva tiede

ekonometria /ˈekonomˌetrɪa/ (n)
économétrie
  tilastotieteen menetelmien soveltamista taloudellisten ilmiöiden tutkimiseen

ekosysteemi /ˈekosˌysteːmɪ/ (n)
écosystème
  luonnon bioottisten ja abioottisten ympäristötekijöiden muodostama kokonaisuus tietyllä rajatulla alueella; biosfäärin osa

ekseema /ˈekseːma/ (n)
eczéma
  ihottuma, rohtuma, rokahtuma

eksentrinen /ˈeksentrɪnen/ (adj)
excentrique
  erilainen, erikoinen, tavallisuudesta poikkeava

eksklaavi /ˈeksklaːvɪ/ (n)
exclave
  hallinnollisen alueen osa, joka on maantieteellisesti siitä erillään ja yhden tai useamman muun hallinnollisen alueen ympäröimä

ekskommunikaatio /ˈekskommˌunɪkˌaːtɪo/ (n)
excommunication
  (kristinusko) rangaistuksena käytetty ehtoollisyhteydestä erottaminen, kirkosta erottaminen

ekskursio /ˈekskursˌio/ (n)
excursion
  useiden henkilöiden ryhmänä toteuttama virkistysmatka, varsinkin opintoihin liittyvä

eksodus /ˈeksodus/ (n)
exode
  kansan maastalähtö, pakolaisuus

eksogamia /ˈeksoɡˌamɪa/ (n)
exogamie
  kulttuurinen tapa tai sääntö puolison ottamisesta soveliaasta ulkoryhmästä, esim. eri heimosta tai sosiaaliryhmästä

eksponentiaalinen /ˈeksponˌentɪˌaːlɪnen/ (adj)
exponentiel
  eksponenttifunktion kuvaajan mukainen

eksponentti /ˈeksponˌentːɪ/ (n)
exposant
  potenssiin korotettaessa luku, joka määrittelee, kuinka monta kertaa luku kerrotaan itsellään

eksterritoriaalinen /ˈeksterrˌitorɪˌaːlɪnen/ (adj)
extraterritorial
  valtion alueella sijaitseva, johon sovelletaan jonkin muun tahon lakeja tai määräyksiä

eksymä /ˈeksymæ/ (n)
anomalie magnétique
  aluksen rungon magneettikentän ja muiden ympärillä olevien magneettikenttien vaikutuksesta kompassin näyttämään aiheutuva virhe eli osoittimen poikkeama todellisesta maan magneettisesta pohjoissuunnasta

eksyä /ˈeksyæ/ (v)
perdre, égarer
  menettää käsityksensä siitä missä on; kadottaa reitti

ekumeeninen /ˈekumˌeːnɪnen/ (adj)
œcuménique
  yleiskristillinen, kaikkia kristillisiä kirkkoja koskeva, niiden välistä yhteistyötä korostava

ekvaattori /ˈekvaːtːˌorɪ/ (n)
équateur
  planeetan pyörimistä vastaan kohtisuorassa oleva leikkaustaso, joka jakaa planeetan pohjoiseen ja eteläiseen pallonpuoliskoon. Maan ekvaattori on päiväntasaaja. Ekvaattori jakaa myös taivaanpallon pohjoiseen ja eteläiseen puoliskoon.

ekvivalentti /ˈekvɪvalˌentːɪ/ (adj)
équivalent
  täydellisesti vastaava, samanarvoinen

ekvivalenttinen /ˈekvɪvalˌentːɪnen/ (adj)
équivalent
  vastaava, samanarvoinen

elastinen /ˈelastɪnen/ (adj)
élastique
  sellainen, joka myötää kuormitettaessa, mutta palautuu ennalleen tai lähes ennalleen, kimmoinen

ele /ˈele/ (n)
geste
  sanattomaan kommunikaatioon liittyvä ruumiinkieli, vartalon ja raajojen liike erityisesti tehostamassa puhetta

eleganssi /ˈeleɡˌanssɪ/ (n)
élégance
  tyylikkyys, aistikkuus

elegantti /ˈeleɡˌantːɪ/ (adj)
élégant
  aistikas, tyylikäs, hieno

elegia /ˈeleɡˌia/ (n)
élégie
  elegiamitan mukaisista kaksoissäkeistä koostuva surumielinen runo tai runoelma

elektrodi /ˈelektrˌodɪ/ (n)
électrode
  virtapiirin tai komponentin rakenteellinen sähköä johtava osa, josta sähkö siirtyy välittävään tilaan (tyhjö) tai väliaineeseen ja tavallisesti edelleen toiselle elektodille

elektrolyysi /ˈelektrolˌyːsɪ/ (n)
électrolyse
  sähkövirran aiheuttama tai virtaa käyttäen aiheutettu aineen hajoaminen

elektroni /ˈelektrˌonɪ/ (n)
électron
  negatiivisesti varautunut alkeishiukkanen; yksi leptoneista

elektroniikka /ˈelektronˌiːkːa/ (n)
électronique
  tekniikan ala, joka sisältää sähköisten laitteiden suunnittelua, rakentelua, käyttöä ja tutkimista

elektronimikroskooppi /ˈelektrˌonɪmˌikroskˌoːpːɪ/ (n)
microscope électronique
  mikroskooppi, jossa käytetään näkyvän valon sijasta elektronisuihkua

elektroninen /ˈelektrˌonɪnen/ (adj)
électronique
  elektroniikkaan liittyvä; elektroniikkaa hyödyntävä tai käyttävä

eliaksentillandsia /ˈelɪˌaksentˌillandsˌia/ (n)
tillandsia raquette
  yksi tillandsioiden sukuun kuuluvista ananaskasvien lajeista () tai sen yksilö

elimellinen /ˈelɪmˌellɪnen/ (adj)
organique
  elimeen liittyvä, elintä koskeva

elin /ˈelɪn/ (n)
organe
  useasta eri kudoksesta muodostunut rakenteellinen ja toiminnallinen kokonaisuus, joka on erikoistunut yksilössä tiettyyn tehtävään tai tehtäviin

elintarvike /ˈelɪntˌarvɪke/ (n)
provision, vivre
  mikä tahansa aine tai tuote, myös jalostettuna, osittain jalostettuna tai jalostamaton tuote, joka on tarkoitettu tai jonka voidaan kohtuudella olettaa tulevan ihmisten nautittavaksi

elinvoima /ˈelɪnvˌoima/ (n)
vitalité, force vitale
  vireyttä ja toiminnallisuutta synnyttävät ja ylläpitävät tekijät, vitaliteetti

elisio /ˈelɪsˌio/ (n)
L’élision
  äänteen jääminen sanasta pois; peräkkäisten sanojen ääntäminen yhteen niin, että sanan viimeinen vokaali tai tavu jää pois seuraavan sanan, usein vokaalialkuisen, edeltä

eliö /ˈelɪø/ (n)
organisme
  yhdestä tai useammasta elävästä solusta koostuva elollinen kokonaisuus; kaikki erilaiset eläimet, kasvit, levät, sienet, alkueliöt ja bakteerit; elottomista kappaleista poiketen reagoi ärsykkeisiin, hyödyntää ympäristön energiaa kasvamiseen, lisääntymiseen ja itsensä ylläpitoon

ellipsi /ˈellɪpsɪ/ (n)
ellipse
  geometrinen tasokäyrä, joka määritellään niiden pisteiden urana, joista kahteen kiinteään pisteeseen (polttopisteet) mitattujen etäisyyksien summa on vakio, erikoistapaus soikiosta

ellipsoidi /ˈellɪpsˌoidɪ/ (n)
ellipsoïde
  kappale, jonka poikkileikkaus missä tahansa tasossa on ellipsi

elohopea /ˈelohˌopea/ (n)
mercure
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Hg

eloisa /ˈeloisa/ (adj)
vif, vivant, animé
  eläväinen, täynnä elämää, energinen, ponnekas
animé, vif, vivant
  pirteä, iloa kupliva

elokuu /ˈelokuː/ (n)
août
  vuoden kahdeksas kuukausi, kuukausi heinäkuun ja syyskuun välissä

elokuva /ˈelokˌuva/ (n)
film
  yleensä tunnin, parin mittainen elokuvakameralla kuvattu ja filmille tai muuten tallennettu teos, joka voidaan esittää elokuvateatterissa tai televisiossa.

elokuva-ala /ˈelokˌuvaˈala/ (n)
cinéma, cinématographie, septième art
  ammattiala, jolla toiminta suuntautuu elokuvien tuottamiseen, valmistukseen ja levittämiseen

elokuvateatteri /ˈelokˌuvateˌatːerɪ/ (n)
cinéma
  elokuvien esittämiseen tarkoitettu sali tai muu suurelle ihmisjoukolle tarkoitettu tila, jossa on elokuvan esitykseen tarvittava laitteisto

eloton /ˈeloton/ (adj)
inanimé
  eräiden kielten kieliopillinen suku, joka viittaa siihen että sana ei ole elollinen, toimintakykyinen henkilö tai eläin

elvyttää /ˈelvytːæː/ (v)
réanimer
  tuoda tai yrittää tuoda henkiin

eläimellinen /ˈelæimˌellɪnen/ (adj)
animal
  eläimille ominainen, eläimille kuuluva; eläimen kaltainen, eläintä muistuttava; villi

eläin /ˈelæin/ (n)
animal, bête
  eläinkuntaan kuuluva monisoluinen aitotumainen eliö

eläinlääketiede /ˈelæinlˌæːketˌiede/ (n)
médecine vétérinaire
  lääketieteen haara, jonka alaan kuuluvat eläinten, erityisesti tuotanto- ja seuraeläinten, sairauksien hoito ja ehkäisy sekä eläinkunnasta saatavien elintarvikkeiden valvonta

eläinlääkäri /ˈelæinlˌæːkærɪ/ (n)
vétérinaire
  eläinlääkärintutkinnon hyväksytysti suorittanut henkilö, joka työkseen hoitaa sairastuneita eläimiä tai on erikoistunut muulle eläinlääketieteen alalle

eläinsatu /ˈelæinsˌatu/ (n)
fable
  opettavainen kansansatu, jossa toimijoina ovat eläimet, mutta tapahtumat ovat inhimillisiä; myös kirjallisuuden muoto

eläintarha /ˈelæintˌarha/ (n)
zoo
  paikka, jossa pidetään eläimiä yleisölle nähtävänä

eläintiede /ˈelæintˌiede/ (n)
zoologie
  zoologia; biologian haara, joka tutkii eläinten elämää ja rakennetta

eläintieteellinen puutarha /ˈelæintˌieteːllɪnem pˈuːtarha/ (n)
jardin zoologique
  puutarha, jonka kasvistoa tutkitaan eläintieteellisiin tarkoituksiin

eläintieteilijä /ˈelæintˌieteilˌijæ/ (n)
zoologiste
  eläintieteen parissa toimiva tutkija

eläke /ˈelæke/ (n)
retraite
  eläkkeellä oleminen

eläkeläinen /ˈelækelˌæinen/ (n)
retraité, retraitée
  eläkkeellä oleva henkilö

elämä /ˈelæmæ/ (n)
vie
  ajanjakso yksilön syntymän ja kuoleman välillä

elämäkerta /ˈelæmækˌerta/ (n)
biographie
  kirjoitus, jossa kerrotaan jonkun henkilön elämästä

elämäntapa /ˈelæmˌæntapa/ (n)
régime
  yksilölle tai yhteisölle tunnusomainen tapa elää tai toimia

elävöittää /ˈelævˌøitːæː/ (v)
régénérer
  elvyttää, palauttaa eläväksi

elää /ˈelæː/ (v)
vivre
  olla syntymän ja kuoleman välisellä ajalla; olla biologisesti elossa

emali /ˈemalɪ/ (n)
émail
  eräänlaista läpinäkymätöntä lasia

embleemi /ˈembleːmɪ/ (n)
Emblème
  kuvasymboli

embrassyyri /ˈembrassˌyːrɪ/ (n)
embrassure
  ampuma-aukko

emeettinen /ˈemeːtːɪnen/ (adj)
émétique
  oksentamista edistävä, oksettava

emergentti /ˈemerɡˌentːɪ/ (adj)
émergent
  emergenssiin liittyvä; jonkin tuloksena syntyvä

emolevy /ˈemolˌevy/ (n)
carte mère
  tietokoneen sisällä oleva keskeinen piirilevy, johon kiinnitetään kaikki tietokoneen sisäiset osat, jotka kommunikoivat keskenään emolevyn väyliä hyväksi käyttäen

empatia /ˈempatˌia/ (n)
empathie
  eläytyvä myötätunto, toisen ymmärtäminen, kyky asettua toisen asemaan

empiirinen /ˈempɪːrɪnen/ (adj)
empirique
  empiriaan liittyvä, havainnointiin tai mittaamiseen perustuva, kokemusperäinen

empire /ˈempɪre/ (n)
style Empire
  uusklassisen arkkitehtuurin toinen vaihe; keisarityyli, ranskalainen Napoleon I:n aikana kehittynyt arkkitehtuurin, sisustuksen ja pukeutumisen tyylisuunta

empirismi /ˈempɪrˌismɪ/ (n)
empirisme
  tietoteoreettinen käsitys, jonka mukaan tieto perustuu kokemukseen; kokemusajattelu

emulsio /ˈemulsˌio/ (n)
émulsion
  kahden tai useamman luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen seos

emäksinen /ˈemæksɪnen/ (adj)
basique
  (kemia) emäksisesti reagoiva, alkalinen

emäksisyys /ˈemæksɪsyːs/ (n)
alcalinité
  se, että on emäksinen

emäntä /ˈemæntæ/ (n)
hôtesse
  talon auktoriteettia omaava nainen
maîtresse
  isännän vaimo

emäs /ˈemæs/ (n)
base
  hapon vastakohta

emäsika /ˈemæsˌika/ (n)
truie
  porsinut naarassika; tuki- ja rekisteröintiasioissa yli 8 kuukauden ikäinen porsaiden tuotantotarkoituksessa pidetty sika

emätin /ˈemætɪn/ (n)
vagin
  vagina; naaraspuolisten nisäkkäiden sukupuolielinten osa, joka yhdistää ulkosynnyttimet ja kohdun

endeeminen /ˈendeːmɪnen/ (adj)
endémique
  sellainen mikä tai mitä esiintyy ainoastaan jollakin määritellyllä alueella

endoskooppi /ˈendoskˌoːpːɪ/ (n)
endoscope
  laite, jolla tarkastellaan ahtaita paikkoja sisältä

enemmistö /ˈenemmˌistø/ (n)
majorité
  enemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, yli puolet

enemmän /ˈenemmæn/ (adv)
plus
  Suuremmassa määrin kuin...

energia /ˈenerɡˌia/ (n)
énergie
  kappaleeseen eri tavoin varastoitunut kyky tehdä työtä

energinen /ˈenerɡɪnen/ (adj)
énergique
  (henkilöstä) sellainen, jolla on energiaa; joka tekee paljon

engelmanninkuusi /ˈeŋŋelmˌannɪŋkˌuːsɪ/ (n)
épinette d'Engelmann
  eräs Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kuusten sukuun kuuluva puulaji () tai sen yksilö

englannintorvi /ˈeŋlannˌintorvɪ/ (n)
cor anglais
  oboeta muistuttava, sitä suurempikokoinen kaksoisruokolehdykkäinen puhallinsoitin

englanti /ˈeŋlantɪ/ (n)
anglais
  englannin kieli (kielitunnus: en), Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa ja laajasti maailmalla puhuttava germaaninen kieli

englantilainen /ˈeŋlantɪlˌainen/ (adj)
anglais
  Englannista peräisin oleva tai Englantiin liittyvä. Usein tarkoitetaan koko Isoa-Britanniaa.

englantilainen /ˈeŋlantɪlˌainen/ (n)
Anglais, Anglaise
  pysyvästi Isossa-Britanniassa, erityisesti Englannissa asuva henkilö

englantilainen kirjonta /ˈeŋlantɪlˌaineŋ kˈirjonta/ (n)
broderie anglaise
  (etenkin liinavaatteiden) kirjonta reikäkuvioin (vastakohtana ranskalaiselle kirjonnalle)

eniten /ˈenɪten/ (adj)
plus
  ; vrt. enemmän

enkeli /ˈeŋkelɪ/ (n)
ange
  kristinuskossa, juutalaisuudessa ja islamissa esiintyvä Jumalan tahdon ilmoittajana toimiva henkiolento
  kiltti ihminen

enklaavi /ˈeŋklaːvɪ/ (n)
enclave
  yhden tai useamman valtion täydellisesti rajaamalla alueella oleva jonkin valtion hallitsema muusta valtion alueesta erillinen alue, saareke; muun hallinnollisen yksikön sisällä oleva siihen kuulumaton alue

ennakko /ˈennakːo/ (n)
avance, pré-
  etukäteen suoritettava maksu

ennakkoluulo /ˈennakːolˌuːlo/ (n)
préjugé
  jostakin tuomitseva käsitys, kuvitelma, uskomus, jolle yleensä ei ole järkevää perustetta

ennemmin /ˈennemmɪn/ (adv)
auparavant
  aikaisemmin, aiemmin, varhemmin

ennemmin tai myöhemmin /ˈennemmɪn tai mˈyøhemmɪn/ (adv)
tôt ou tard
  jonakin ajankohtana: jos ei pian, niin joskus myöhemmin

ennen /ˈennen/ (adv)
avant, auparavant
  aikaisemmin

ennustaa /ˈennustaː/ (v)
prédire, prévoir, présager
  kertoa mitä tulee todennäköisesti tapahtumaan ennalta

ennustaja /ˈennustˌaja/ (n)
devin
  henkilö, joka ennustaa

ennuste /ˈennuste/ (n)
prévision
  prognoosi, ennustamisen lopputulos, arvio jonkin asian tulevasta tilasta

ennätysmies /ˈennætˌysmies/ (n)
recordman
  ennätyksen tekijä; ennätyksen tehnyt miesurheilija

eno /ˈeno/ (n)
oncle, oncle maternel
  äidin veli

ensi /ˈensɪ/ (adj)
prochain, prochaine
  seuraava, tuleva

ensi-ilta /ˈensɪˈilta/ (n)
première
  uuden elokuvan tai näytelmän ensimmäinen julkinen näytäntö, kantaesitys, premiääri

ensimmäinen /ˈensɪmmˌæinen/ (adj)
premier, première
  muita edeltävä, ensin tuleva, voittamaton

ensisijainen /ˈensɪsɪjˌainen/ (adj)
prioritaire
  pää-, tärkein

entinen /ˈentɪnen/ (adj)
ancien
  sellainen, joka on ollut tai toiminut aikaisemmin; aikaisempi, aiempi

entiteetti /ˈentɪtˌeːtːɪ/ (n)
entité
  yhdestä tai useammasta osasta muodostuva yhteen kuuluva itsenäinen kokonaisuus

entropia /ˈentropˌia/ (n)
entropie
  termodynamiikan perussuure, joka ilmaisee epäjärjestyksen määrää systeemissä; symboli on S

entsyymi /ˈentsyːmɪ/ (n)
enzyme
  solujen tuottamaa ainetta, joka toimii katalysaattorina biokemiallisissa reaktioissa

epideeminen /ˈepɪdˌeːmɪnen/ (adj)
épidémique
  epidemian lailla leviävä

epidemia /ˈepɪdˌemɪa/ (n)
épidémie
  lyhyen ajan kuluessa poikkeuksellisen suurta osaa alueen väestöstä tartuttava tartuntatauti

epifania /ˈepɪfˌanɪa/ (n)
épiphanie
  yliluonnollinen ilmestys- tai valaistumiskokemus

epilepsia /ˈepɪlˌepsɪa/ (n)
épilepsie
  krooninen sairaus, joka aiheuttaa ennalta arvaamattomia kouristuskohtauksia ja tajunnan hämärtymistä

epilogi /ˈepɪlˌoɡɪ/ (n)
épilogue
  tavallisesti kirjallisen teoksen jälkinäytös, loppupuhe, loppusanat

epistemologia /ˈepɪstˌemolˌoɡɪa/ (n)
épistémologie
  tieto-oppi, tietoteoria

epolettiaratti /ˈepolˌetːɪarˌatːɪ/ (n)
toui à menton d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

epolettikaija /ˈepolˌetːɪkˌaija/ (n)
perruche érythroptère
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

epookki /ˈepoːkːɪ/ (n)
époque
  historiallinen aikakausi, (ajan)jakso, vaihe

epäesteettinen /ˈepæˌesteːtːɪnen/ (adj)
inesthétique
  ulkonäöltään ruma, epämiellyttävä

epähedelmä /ˈepæhedˌelmæ/ (n)
faux-fruit
  kasvin hedelmältä näyttävä muu muodostelma kuin hedelmä, yleisesti turvonnut kukkapohjus. Monia epähedelmiä nimitetään arkikielessä hedelmiksi.

epäillä /ˈepæillæ/ (v)
douter
  olla epävarma jstak, kyseenalaistaa jnk todenmukaisuus, olla luottamatta
soupçonner
  luulla, uskoa tai ajatella jnk (yl. kielteisen) olevan totta
soupçonner, suspecter
  luulla, uskoa tai ajatella jkn olevan tai olleen vastuussa jstk yl. kielteisestä; olla epäilynä

epäily /ˈepæily/ (n)
soupçon
  vailla varmuutta aktiivisesti toimiva kiistanalaistaminen tai kysteenalaistaminen

epäilys /ˈepæilys/ (n)
doute, soupçon
  epävarmuutta aiheuttava passiivisesti vaikuttava kyseenalaistus

epäilyttävä /ˈepæilˌytːævæ/ (adj)
douteux
  epäluuloa tai varaumia herättävä, kyseenalainen, outo

epäinhimillinen /ˈepæinhɪmˌillɪnen/ (adj)
inhumain
  ei ihmiselle soveltuva, ei ihmisarvoinen

epäkäs /ˈepækæs/ (n)
trapézoïde
  nelikulmio, jonka kaikki sivut ovat eripituisia

epälooginen /ˈepælˌoːɡɪnen/ (adj)
illogique
  sellainen, joka ei ole looginen; ei johdonmukainen

epäluottamuslause /ˈepælˌuotːamˌuslause/ (n)
motion de censure
  parlamentaarisessa järjestelmässä parlamentin päätös, jonka mukaan hallituksella ei ole parlamentin enemmistön tukea, joka johtaa hallituksen kaatumiseen

epämetalli /ˈepæmetˌallɪ/ (n)
non-métal
  alkuaine, jolla ei ole metallisia ominaisuuksia; johtaa huonosti lämpöä tai sähköä

epämuodollinen /ˈepæmˌuodollɪnen/ (adj)
informel, informelle
  sellainen joka ei ole muodon mukainen

epämääräinen /ˈepæmˌæːræinen/ (adj)
indéfini
  epävarma, tarkistamaton

epämääräinen artikkeli /ˈepæmˌæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
article indéfini
  sanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo kieliopillisesti pääsanansa olevan kuulijalle ennestään tuntematon tai yleinen joukkonsa edustaja

epämääräisyys /ˈepæmˌæːræisyːs/ (n)
indéfinitude
  se, että on epämääräinen

epäonni /ˈepæˌonnɪ/ (n)
malchance, malheur
  huono onni, vastoinkäyminen

epäonnistua /ˈepæˌonnɪstˌua/ (v)
rater, échouer
  yrittää saavuttamatta toivottua lopputulosta

epäonnistuminen /ˈepæˌonnɪstˌumɪnen/ (n)
échec, insuccès
  se, että epäonnistuu jossakin; se ettei jokin onnistu odotusten mukaisesti

epärehellinen /ˈepærehˌellɪnen/ (adj)
malhonnête
  joka valehtee, pettää, huijaa tai varastaa

epärelevantti /ˈepærˌelevˌantːɪ/ (adj)
pertinent
  asiaan kuulumaton, ei relevantti

epäröidä /ˈepærˌøidæ/ (v)
hésiter
  olla epävarma jostakin

epäselvä /ˈepæsˌelvæ/ (adj)
confus, flou, incohérent
  sellainen, jota on vaikea tajuta, vaikeaselkoinen; sumea, hämärä, sekava

epäsosiaalisuus /ˈepæsˌosɪˌaːlɪsuːs/ (n)
antisocial
  se, että on epäsosiaalinen

epästabiili /ˈepæstabˌiːlɪ/ (adj)
instable
  epävakaa, labiili

epäsuora /ˈepæsˌuora/ (adj)
indirect
  välillinen, jkn välityksellä tapahtuva

epäsymmetrinen /ˈepæsˌymmetrɪnen/ (adj)
asymétrique
  sellainen, jonka puoliskot ovat erilaisia, eivät toistensa peilikuvia

epäsäännöllinen /ˈepæsˌæːnnøllɪnen/ (adj)
irrégulier
  muodoltaan säännötön, epätasainen, epämääräinen
  rytmiltään vaihteleva, epätasaisin väliajoin tapahtuva
  taivutussääntöjä noudattamaton

epätosi /ˈepætˌosɪ/ (adj)
faux, fausse
  sellainen, ja vain sellainen joka ei ole tosi

epätotuus /ˈepætotuːs/ (n)
fausseté
  sellainen asia joka on epätosi

epäuskoisuus /ˈepæˌuskoisuːs/ (n)
incrédulité
  se, että on epäuskoinen

epävarma /ˈepævˌarma/ (adj)
incertain
  arka, pelokas, epäileväinen

epävarmuus /ˈepævˌarmuːs/ (n)
incertitude
  se, että on epävarma

erbium /ˈerbium/ (n)
erbium
  eräs alkuaine (tunnus Er)

erehtyä /ˈerehtˌyæ/ (v)
se tromper
  tehdä erehdys, virhe

erektio /ˈerektˌio/ (n)
érection
  siittimen jäykistyminen

ergonomia /ˈerɡonˌomɪa/ (n)
ergonomie
  tieteenala joka tutkii ihmisten ja järjestelmien välistä vuorovaikutusta

eri /ˈerɪ/ (adj)
différent
  sellainen, joka ei ole sama; erillinen

erikoinen /ˈerɪkˌoinen/ (adj)
spécial
  erikoislaatuinen, poikkeuksellinen, erityinen

erikoistua /ˈerɪkˌoistua/ (v)
spécialiser
  tulla erityisen osaavaksi jossakin

erilainen /ˈerɪlˌainen/ (adj)
différent
  sellainen, joka poikkeaa muista; toisista eroava, erikoinen

erillinen /ˈerɪllɪnen/ (adj)
séparé
  erillään oleva

erinomainen /ˈerɪnomˌainen/ (adj)
excellent
  erittäin hyvä, tavallista parempi

eriseura /ˈerɪsˌeura/ (n)
division
  uskonnollinen ryhmittymä tai suuntaus, joka ilman asiallista perustetta pyrkii pitämään kannattajansa erillään muista

erisnimi /ˈerɪsnˌimɪ/ (n)
nom propre
  propri; sellainen substantiivi, joka kertoo asian, esineen, henkilön tai muun sellaisen erityisen nimen

eriste /ˈerɪste/ (n)
isolateur, isolant
  yleisesti aineen tai energian etenemistä rajoittava rajapinta tai ainekerros

eristää /ˈerɪstæː/ (v)
isoler
  erottaa, ottaa erilleen tai pitää erillään jostakin

eritrealainen /ˈerɪtrˌealˌainen/ (adj)
érythréen
  Eritreasta peräisin oleva tai Eritreaan liittyvä

erittäin /ˈerɪtːæin/ (adv)
très, extrêmement, hautement
  (vahvistava adverbi) erityisen, erinomaisen, todella

erityinen /ˈerɪtˌyinen/ (adj)
spécifique
  tietty
spécial
  erikoinen

erityisesti /ˈerɪtˌyisestɪ/ (adv)
particulièrement, en particulier, surtout, notamment
  kyseinen asia painokkaammin huomioon ottaen

erkaantuminen /ˈerkaːntˌumɪnen/ (n)
écartement
  erkaantua-verbistä muodostettu teonnimi

ero /ˈero/ (n)
différence
  se, miten jokin poikkeaa toisesta
séparation
  erilleen lähtö
divorce, séparation
  ihmissuhteen päättyminen, avioero
démission
  viran tai aseman jättäminen

eroavuus /ˈeroavuːs/ (n)
divergence
  havaittavissa oleva ero kahden tai useamman vertauskohteen tai vertausaineiston välillä

eroosio /ˈeroːsˌio/ (n)
érosion
  kallioperän ja maaperän hallitsematonta kulumista veden, tuulen, mekaanisen kulutuksen tai jonkin muun maaperää kuluttavan tekijän tähden

erottaa /ˈerotːaː/ (v)
séparer
  muodostaa (tehdä) ero joidenkin välillä tai välille
distinguer, différencier
  havaita tai nähdä ero joidenkin välillä
congédier, virer, renvoyer, exclure
  ottaa joltakulta jäsenyys pois

erottaminen /ˈerotːˌamɪnen/ (n)
séparation
  erilleen tai eroon saattaminen
discrimination, distinction
  aistien avulla havaitseminen tai eritteleminen

erotuomari /ˈerotˌuomarɪ/ (n)
arbitre
  eräiden urheilulajien sääntöjä kentällä valvova toimitsija, joka ratkaisee esiintyvät erimielisyydet

erotus /ˈerotus/ (n)
différence
  vähennyslaskun tulos, ero kahden olion välillä

ersä /ˈersæ/ (n)
erzya
  ersän kieli, Venäjällä puhuttava suomalais-ugrilainen kieli. (kielitunnus: myv)

erä /ˈeræ/ (n)
manche
  pelin määrätyn mittainen pelivuoro tai jakso

erämaa /ˈeræmaː/ (n)
région inhabitée
  asumaton seutu, varsinkin aiemmin metsästysmaa

eränkävijä /ˈeræŋkˌævɪjæ/ (n)
chasseur
  metsästäjä, erämies

esi-isä /ˈesɪˈisæ/ (n)
ancêtre, aïeul
  miespuolinen sukulainen ylenevässä polvessa

esikatselu /ˈesɪkˌatselu/ (n)
prévisualisation
  katselu ennen varsinaista toimintaa (tulostusta, näytäntöä tms)

esimerkiksi /ˈesɪmˌerkɪksɪ/ (adv)
par exemple
  käytetään ilmaisemaan yhtä mallitapausta samankaltaisten sarjasta

esimerkillinen /ˈesɪmˌerkɪllɪnen/ (adj)
exemplaire
  (lähes) täydellinen ja juuri sellainen kuin jonkin pitää olla

esimerkki /ˈesɪmˌerkːɪ/ (n)
exemple
  joukosta valittu yksi edustamaan muitakin; lyhenne esim.
  edeltä esitetty malli

esimies /ˈesɪmies/ (n)
conducteur
  työyhteisön organisaatiossa se, joka on alaisiaan ylempänä; tavallisesti johtaja tai päällikkö

esinahka /ˈesɪnˌahka/ (n)
prépuce
  siittimen ihopoimu, joka suojaa terskaa

esine /ˈesɪne/ (n)
objet, chose
  ihmisen valmistama, käsin kosketeltava asia; tavara, valmiste

esirippu /ˈesɪrˌipːu/ (n)
rideau
  näyttämöä katsomosta erottava verho

esitellä /ˈesɪtellæ/ (v)
présenter
  kertoa nimi tavattaessa
  laittaa näytteille, näyttää jokin (tuote, laite) ensi kertaa
déclarer
  ilmoittaa jokin tunnus etukäteen, jotta siihen voidaan viitata ennen sen varsinaista määrittelyä

esittelijä /ˈesɪtːˌelɪjæ/ (n)
présentateur, présentatrice
  henkilö, joka esittelee jotakin

esittely /ˈesɪtːˌely/ (n)
présentation, introduction
  esitteleminen

esittää /ˈesɪtːæː/ (v)
présenter, montrer
  näyttää, panna näytteille
proposer, suggérer
  ehdottaa, tehdä ehdotus

esitys /ˈesɪtys/ (n)
représentation
  näytös esim. teatterissa
proposition
  ehdotus

esityslista /ˈesɪtˌyslɪsta/ (n)
ordre du jour
  ehdotus kokouksen tai muun toimielimen työjärjestykseksi, asialista

esivalta /ˈesɪvˌalta/ (n)
pouvoirs publics
  valtiovalta, julkista valtaa käyttävät viranomaiset

eskapismi /ˈeskapˌismɪ/ (n)
escapisme
  todellisuuspakoisuus

eskarppi /ˈeskarpːɪ/ (n)
escarpe
  eskarppimuuri, vallihaudan sisempi seinämä tai pystysuora kallioleikkaus bastionirintaman muurien perustana

eskimo /ˈeskɪmo/ (n)
Esquimau, Esquimo, Inuit
  pohjoisen pallonpuoliskon arktisella alueella asuvan eskimokieltä puhuvan kansan jäsen
esquimo, inuktitut
  eskimokieli

eskimokieli /ˈeskɪmokˌielɪ/ (n)
esquimau
  jokin eskimoiden puhumista eskimo-aleuttilaisen kielikunnan kielistä

espanja /ˈespanja/ (n)
espagnol
  erityisesti Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa puhuttu kieli (kielitunnus: es)

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (adj)
espagnol
  Espanjasta peräisin oleva tai Espanjaan liittyvä

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (n)
Espagnol, Espagnole
  pysyvästi Espanjassa asuva henkilö

esperanto /ˈesperˌanto/ (n)
espéranto
  puolueettomaksi yhteiseksi ilmaisuvälineeksi kaikkeen kansainväliseen vuorovaikutukseen tarkoitettu keinotekoinen kieli. Sanalista.

essee /ˈesseː/ (n)
essai
  asiateksti, joka asettuu jonkin asian kannalle ja esittää mielipiteitä sen tueksi

este /ˈeste/ (n)
obstacle
  jokin, joka estää jonkin tekemisen, tapahtumisen tai kulun

esteettinen /ˈesteːtːɪnen/ (adj)
esthétique
  kauneusarvoihin liittyvä, ulkonäöltään kaunis

esteettisesti /ˈesteːtːɪsˌestɪ/ (adv)
esthétiquement
  esteettisellä tavalla

esteettisyys /ˈesteːtːɪsyːs/ (n)
esthétique
  se, että on esteettinen

esteri /ˈesterɪ/ (n)
ester
  orgaaninen yhdiste, jonka funktionaalisessa ryhmässä on happisillan välityksellä liittynyt yhteen kaksi hiiltä, joista toiseen on lisäksi sitoutunut kaksoissidoksella happi

estetiikka /ˈestetˌiːkːa/ (n)
esthétique
  filosofian osa-alue, joka tutkii kauneutta, taidetta ja esteettistä eli kauneusarvoihin liittyvää eri esiintymismuodoissaan

estuaari /ˈestuˌaːrɪ/ (n)
estuaire
  maa-alueen osittain suojaama jokisuualue, jossa yhden tai useamman joen makea vesi sekoittuu suolaisen meriveden kanssa murtovedeksi

estää /ˈestæː/ (v)
empêcher, endiguer
  tehdä mahdottomaksi

etana /ˈetana/ (n)
limace, escargot
  ryhmä keuhkokotiloiden (Stylommatophora) joukkoon kuuluvia maanilviäisiä. Etanat ovat pehmeäruumiisia kuorettomia tai kuorellisia eläimiä. Liikkumista varten etanalla on limaa erittävä anturajalka. Etanalla on kaksi paria tuntosarvia. Silmät sijaitsevat pidempien tuntosarvien päissä.

etanoli /ˈetanˌolɪ/ (n)
éthanol
  (kemia) lyhytketjuinen alkoholi CH₃CH₂OH eli etyylialkoholi, väritön polttavan makuinen neste, jota käytetään polttoaineena ja lähinnä liuottimina kemian teollisuuden prosesseissa

etappi /ˈetapːɪ/ (n)
étape
  taival, reittiin kuuluva matkaosuus nimettyjen paikkojen välillä

eteerinen /ˈeteːrɪnen/ (adj)
éthéré
  aineeton, ilmamainen

eteinen /ˈeteinen/ (n)
vestibule, entrée
  rakennuksen ulko-oven ja sisätilojen välissä oleva tila

etelä /ˈetelæ/ (n)
sud, midi
  pääilmansuunta idän ja lännen välissä, idästä 90 astetta myötäpäivään

eteläinen /ˈetelˌæinen/ (adj)
méridional, sud
  etelässä sijaitseva, etelänpuoleinen

eteläkorealainen /ˈetelˌækorˌealˌainen/ (adj)
sud-coréen
  Korean tasavallasta eli Etelä-Koreasta peräisin oleva

etelänaratti /ˈetelˌænarˌatːɪ/ (n)
conure magellanique
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

etelänherne /ˈetelˌænherne/ (n)
baptisie
  mikä tahansa etelänherneiden suvun () kasvi

etelänsatakieli /ˈetelˌænsatakˌielɪ/ (n)
rossignol philomèle
  satakielten sukuun ja sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

eteläsaame /ˈetelæsˌaːme/ (n)
same du Sud
  Pohjois-Ruotsissa puhuttava saamelaiskieli (kielitunnus: sma)

etiikka /ˈetɪːkːa/ (n)
éthique
  filosofian haara, joka tutkii siveellisiä arvoja ja muita moraaliin liittyviä kysymyksiä

etiketti /ˈetɪkˌetːɪ/ (n)
étiquette
  seuraelämän sääntöjen kokonaisuus; vallitsevat tavat, käytöskaavat ja -muodot
  nimilappu tai muu esineeseen t. tuotteeseen kiinnitettävä näkyvä tunniste, jossa on tuotetietoja yms.

etikka /ˈetɪkːa/ (n)
vinaigre
  lähes väritön mauste ja säilöntäaine, jota voidaan valmistaa alkoholipitoisista aineista etikkahappokäymistä hyödyntäen tai yleensä synteettisestä etikkahaposta vedellä laimentamalla

etikkahappo /ˈetɪkːahˌapːo/ (n)
acide acétique
  karboksyylihappo, jossa on yksi karboksyyliryhmä; rakennekaava on CH₃COOH ja kemiallinen kaava C₂H₄O₂

etiologia /ˈetɪˌoloɡˌia/ (n)
étiologie
  syyoppi; syy-seuraus-tutkimus

etiopialainen /ˈetɪˌopɪalˌainen/ (adj)
éthiopien
  Etiopiasta peräisin oleva tai Etiopiaan liittyvä

etiopialainen /ˈetɪˌopɪalˌainen/ (n)
Éthiopien, éthiopien
  pysyvästi Etiopiassa asuva henkilö

etiopiankaija /ˈetɪˌopɪˌaŋkaija/ (n)
perroquet à face jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

etninen /ˈetnɪnen/ (adj)
ethnique
  kansallinen, myös kansatieteellinen, kansaa, heimoa tai rotua koskeva

etninen puhdistus /ˈetnɪnem pˈuhdɪstus/ (n)
purge ethnique
  vähemmistökansan, etnisen tai uskonnollisen väestöryhmän joukkotuhonta tai karkottaminen

etnografia /ˈetnoɡrˌafɪa/ (n)
ethnographie
  kansojen tapoja ja perinteitä selostava, kertova ja kuvaava kansatieteen haara

etnosentrinen /ˈetnosˌentrɪnen/ (adj)
ethnocentrique
  omaan kansaan tai muuhun ryhmään keskittyvä ja sen oloja ja näkemyksiä mittapuuna pitävä

etsaus /ˈetsaus/ (n)
eau-forte
  viivasyövytys; taidegrafiikan syväpainomenetelmä
  etsausmenetelmällä tehty vedos

etsin /ˈetsɪn/ (n)
viseur
  kameran kuva-alan rajaava aukko, josta tähystetään ennen kameran laukaisua

etsintä /ˈetsɪntæ/ (n)
recherche
  (usein monikossa) järjestäytynyt toiminta jonkin löytämiseksi

etsiä /ˈetsɪæ/ (v)
chercher
  yrittää löytää jotakin, hakea

etu /ˈetu/ (n)
avantage
  hyvä ja myönteinen ominaisuus, etuus, etuisuus; hyöty, hyötynäkökohta
intérêt
  jonkin osapuolen intressi
bénéfice
  jollekin myönnetty heitä suosiva asia toisiin verrattuna

etuhammas /ˈetuhˌammas/ (n)
incisive
  suun etuosan, kulmahampaiden välissä sijaitseva hammas

etukäteen /ˈetukæteːn/ (adv)
d'avance
  aikaisemmin, ennalta, edeltäpäin; ennen jotakin tapahtumaa tai odotettavissa olevaa

etunimi /ˈetunˌimɪ/ (n)
prénom, nom de baptême
  henkilön virallinen, rekisteröity puhuttelunimi, ristimänimi

eturauhanen /ˈeturˌauhanen/ (n)
prostate
  virtsarakon alapuolella sijaitseva miehen tai naisen sukupuolielimistöön kuuluva lisäsukupuolirauhanen

eturuoka /ˈeturˌuoka/ (n)
entrée
  arkiaterian pääruokalaji

etusivu /ˈetusˌivu/ (n)
première page
  lehden tai kirjan ensimmäinen sivu; verkkopalvelun oletettu sisääntulosivu

etusormi /ˈetusˌormɪ/ (n)
index
  sormi ihmisen kädessä peukalon ja keskisormen välissä

etymologia /ˈetymˌoloɡˌia/ (n)
étymologie
  sanojen alkuperää ja merkityksen muutoksia tutkiva kielitieteen haara

etälamautin /ˈetælamˌautɪn/ (n)
foudroyeur, taser
  ase, joka lamauttaa kohteen tahdonalaisen lihaksiston

etäpesäke /ˈetæpˌesæke/ (n)
métastase
  syöpään sairastuneen solukon, elimen tms. ulkopuolelle muodostunut syöpäsolujen pesäke

euforia /ˈeuforˌia/ (n)
euphorie
  sairaalloinen tai keinotekoisesti aikaansaatu hyvänolontunne

eukko /ˈeukːo/ (n)
vieille
  vanha nainen, akka, ämmä

euklidinen /ˈeuklɪdɪnen/ (adj)
euclidien
  Eukleideen matematiikan mukainen, erityisesti paralleeliaksiooman toteuttavan geometrian oppien mukainen

eunukki /ˈeunukːɪ/ (n)
eunuque
  mies, joka on kastroitu poistamalla kivekset; toimivat aiemmin haaremin vartijoina ja hallitsijan luotettavina virkamiehinä

euro /ˈeuro/ (n)
euro
  Euroopan unionin rahayksikkö, sata senttiä, valuuttatunnus EUR ja symboli

euroalue /ˈeuroˌalue/ (n)
zone euro
  Euroopan unionin yhteisvaluutan euron käyttöön ottaneiden 17 valtion muodostama yhteisvaluutta-alue

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (adj)
européen
  Euroopasta peräisin oleva tai Eurooppaan liittyvä

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (n)
Européen
  syntyperältään eurooppalainen

europium /ˈeuropium/ (n)
europium
  lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 63 ja tunnus Eu

eutanasia /ˈeutanˌasɪa/ (n)
euthanasie#Ranska, euthanasie
  parantumattomasti sairaan kuoleman jouduttaminen

evakuoida /ˈevakˌuoɪda/ (v)
évacuer
  siirtää ihmiset pois vaaran uhkaamalta alueelta

eversti /ˈeverstɪ/ (n)
colonel
  monissa maissa käytössä oleva sotilasarvo; Suomen armeijassa vastaa maa- ja ilmavoimissa merivoimien kommodoria

evoluutio /ˈevolˌuːtɪo/ (n)
évolution
  sukupolvien myötä tapahtuvat muutokset eliöpopulaatioiden geneettisessä koostumuksessa

evä /ˈevæ/ (n)
nageoire
  (anatomia) ruumiinosa, jonka avulla kala työntää itseään eteenpäin tai pitää asentonsa vakaana

evätä /ˈevætæ/ (v)
repousser
  estää, kieltää

f /ˈæf/ (n)
fa
  C-duuriasteikon 4. sävel

faagiterapia /fˈaːɡɪtˌerapˌia/ (n)
phagothérapie
  mikrobiologinen hoitomuoto, jossa bakteerin aiheuttama sairaus pyritään parantamaan päästämällä elimistöön kyseiselle bakteerille spesifejä bakteriofageja eli faageja

faarao /fˈaːrao/ (n)
pharaon
  Egyptissä dynastisen kauden aikana hallinnut kuningas

faaraokoira /fˈaːraokˌoira/ (n)
chien du Pharaon
  vinttikoiraa muistuttava podencon sukuinen alkukantainen metsästyskoira, joka on kotoisin Maltalta

fagosyytti /fˈaɡosˌyːtːɪ/ (n)
phagocyte
  syöjäsolu

fagotisti /fˈaɡotˌistɪ/ (n)
bassoniste, basson
  fagotin soittaja

fagotti /fˈaɡotːɪ/ (n)
basson
  perinteisen sinfoniaorkesterin matalaäänisin puhallinsoitin

fajanssi /fˈajanssɪ/ (n)
faïence
  läpikuultamattomalla lasitteella päällystetty posliinia muistuttava, mutta huokoisempi keraaminen materiaali

fakiiri /fˈakɪːrɪ/ (n)
fakir
  uskonnollisista syistä köyhää ja askeettista elämää viettävä henkilö

faksi /fˈaksɪ/ (n)
fax, télécopie
  telekopio, faksilaitteen tulostama kopio
fax, télécopieur
  telekopiolaite, telekopiokone

faktatiivi /fˈaktatˌiːvɪ/ (n)
factatif
  verbijohdos, joka tarkoittaa kantasanan ilmaiseman asian mukaiseksi tekemistä

fallinen /fˈallɪnen/ (adj)
phallique
  fallosta muistuttava, fallokseen liittyvä

fallos /fˈallos/ (n)
phallus
  siitin, erityisesti erektiossa

falsetti /fˈalsetːɪ/ (n)
fausset
  poikkeavan korkea, sävyltään ohut ja resonanssiton laulu- tai puheääni, joka perustuu siihen että äänihuulet eivät tyypilliseen tapaan kosketa toisiinsa vaan niiden välissä on rako; pääasiassa miesten käyttämä tekniikka korkeammalta laulamiseen; myös keskeinen osa jodlausta

fanaatikko /fˈanaːtˌikːo/ (n)
fanatique
  kiihkoilija

fantasia /fˈantasˌia/ (n)
fantaisie
  kuvitelma

farkut /fˈarkut/ (n)
jean, jeans
  farmarihousut, denim-kankaasta tehdyt useimmiten siniseksi värjätyt housut

farmakofobia /fˈarmakˌofobˌia/ (n)
pharmacophobie
  lääkkeiden ja huumeiden pelko, lääkekammo, lääkepelko, huumekammo, huumepelko

farmakologia /fˈarmakˌoloɡˌia/ (n)
pharmacologie
  lääkeaineoppi, lääkkeiden vaikutusta tutkiva tiede

farssi /fˈarssɪ/ (n)
farce
  komedia, jonka hauskuus perustuu väärinkäsityksiin; ilveily

fasaani /fˈasaːnɪ/ (n)
faisan
  alkuperältään aasialainen peltokanalintu, jota on istutettu moniin maihin riistalajiksi () tai sen yksilö

fasismi /fˈasɪsmɪ/ (n)
fascisme
  Italiasta lähtöisin oleva autoritaarinen, kansallismielinen poliittinen ideologia

fauna /fˈauna/ (n)
faune
  eläimistö, alueen eläinkunta

faunistinen /fˈaunɪstɪnen/ (adj)
faunistique
  eläimiä koskeva

federaatio /fˈederˌaːtɪo/ (n)
fédération
  liittovaltio, termiä käytetään virallisesti vain Venäjästä

federatiivinen /fˈederatˌiːvɪnen/ (adj)
fédératif
  liittovaltion muotoinen; liittovaltiota koskeva, liitto-

fellaatio /fˈellaːtˌio/ (n)
fellation
  miehen siittimen stimulointi suulla

feminatsi /fˈemɪnˌatsɪ/ (n)
féminazi
  feministi, joka pyrkii naisten ylivaltaan

feminiini /fˈemɪnˌiːnɪ/ (n)
féminin, féminine
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa naisiin; feminiinisukuun kuuluva sana

feminiininen /fˈemɪnˌiːnɪnen/ (adj)
feminin
  sellainen, jonka suku on feminiini, feminiinisukuinen

feminismi /fˈemɪnˌismɪ/ (n)
féminisme
  aate, joka pyrkii edistämään näkökantaa, ettei naisiin suhtauduttaisi vain rakastajina, vaimoina tai potentiaalisina vaimoina tai lasten äiteinä

fenkoli /fˈeŋkolɪ/ (n)
fenouil
  sen mausteena käytettävä siemen

fenomenologinen /fˈenomˌenolˌoɡɪnen/ (adj)
phénoménologique
  fenomenologian mukainen

fermaatti /fˈermaːtːɪ/ (n)
point d'orgue
  pidennysmerkki, joka pidentää nuotin kestoa vaistonvaraisesti tulkittavan ajan; vastaavasti tulkittu nuotti

fermioni /fˈermɪˌonɪ/ (n)
fermion
  alkeishiukkanen, jonka spin on puoliluku

fermium /fˈermium/ (n)
fermium
  eräs alkuaine, järjestysluku 100, tunnus Fm

feromoni /fˈeromˌonɪ/ (n)
phéromone
  eläimen erittämä kemiallinen aine, joka vaikuttaa muiden saman lajin jäsenten käyttäytymiseen

ferriitti /fˈerrɪːtːɪ/ (n)
ferrite
  tilakeskeinen kuutiollinen raudan kiderakenne tai faasi

ferrotypia /fˈerrotˌypɪa/ (n)
ferrotype
  eräs varhainen valokuvausmenetelmä

fetisismi /fˈetɪsˌismɪ/ (n)
fétichisme
  esineiden, symbolien yms. palvontaa. Luonteeltaan se voi olla mm. uskonnollista, hengellistä, henkistä tai seksuaalista.

fetissi /fˈetɪssɪ/ (n)
fétiche
  esine, jonka katsotaan omaavan erityistä sisäistä voimaa, idoli, taikaesine, kulttiesine

fetsi /fˈetsɪ/ (n)
fez
  aiemmin Turkissa suosittu lieriömäinen tasakattoinen, väriltään yleensä punainen ja mustatupsuinen päähine

fiaali /fˈiaːlɪ/ (n)
pinacle
  (arkkitehtuuri) goottilainen neli- tai kahdeksan särmäinen solakka pikkutorni tai pylväs; tukipilareiden pääteosa.

fiasko /fˈiasko/ (n)
fiasco
  nolaus, epäonnistuminen

fibrilli /fˈibrɪllɪ/ (n)
fibrille
  säie

fidzinluri /fˈidtsɪnlˌurɪ/ (n)
lori des Fidji
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

fiktiivinen /fˈiktɪːvɪnen/ (adj)
fictif, imaginaire
  fiktioon perustuva, kuvitteellinen

filamentti /fˈilamˌentːɪ/ (n)
filament
  säie

filatelisti /fˈilatelˌistɪ/ (n)
philatéliste
  filatelian harrastaja

filee /fˈileː/ (n)
filet
  teuraseläimen pitkänomaiseksi leikattu selkälihakappale, seläke

filippiinienkakadu /fˈilɪpːˌiːnieŋkˌakadu/ (n)
cacatoès des Philippines
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiiniennokkakaija /fˈilɪpːˌiːniennˌokːakˌaija/ (n)
perruche de Luçon
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiinienpöllökehrääjä /fˈilɪpːˌiːniempˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge des Philippines
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiinienriippukaija /fˈilɪpːˌiːnienrˌiːpːukˌaija/ (n)
coryllis des Philippines
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiinienviirikaija /fˈilɪpːˌiːnienvˌiːrɪkˌaija/ (n)
palette à couronne bleue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

filippiiniläinen /fˈilɪpːˌiːnɪlˌæinen/ (adj)
philippin
  Filippiineiltä peräisin oleva tai Filippiineihin liittyvä

filippiiniläinen /fˈilɪpːˌiːnɪlˌæinen/ (n)
Philippin
  pysyvästi Filippiineillä asuva henkilö

filmata /fˈilmata/ (v)
filmer
  kuvata kaita- tai videofilmille

filmi /fˈilmɪ/ (n)
pellicule, film
  valoherkkä nauha, jolle voidaan kuvata valokuvia tai elokuvaa

filmitähti /fˈilmɪtˌæhtɪ/ (n)
vedette de cinéma, étoile de cinéma
  kuuluisuutta saavuttanut elokuvanäyttelijä

filologia /fˈilolˌoɡɪa/ (n)
philologie
  (kielitiede) kieltä tai kieliryhmän tekstejä ja niiden rakenteita sekä niihin liittyviä kulttuureja tutkiva humanististen tieteiden haara

filologinen /fˈilolˌoɡɪnen/ (adj)
philologique
  filologian mukainen tai siihen liittyvä

filosofi /fˈilosˌofɪ/ (n)
philosophe
  filosofian harjoittaja

filosofia /fˈilosˌofɪa/ (n)
philosophie
  asioiden olemuksen ja alkuperusteiden tutkimus, viisauden etsiminen eli teoreettinen filosofia; yksittäisen ihmisen toiminnan lähtökohta, arvot ja päämäärä eli käytännöllinen filosofia

filosofinen /fˈilosˌofɪnen/ (adj)
philosophique
  filosofialle ominainen, filosofian olemukseen kuuluva; ajatteluun pohjautuva

finaali /fˈinaːlɪ/ (n)
finale
  loppukilpailu

finanssi- /fˈinanssɪ/ (n)
financier
  yhdyssanan alkuosana finansseihin liittyvä, rahatalouteen kuuluva

finni /fˈinnɪ/ (n)
bouton
  märkänäppylä, joka muodostuu talirauhasen voimakkaasta erityksestä seuraavan talitulpan tukkiessa ihoon avautuvan rauhasen tiehyen

firenzeläinen /fˈirentselˌæinen/ (adj)
florentin
  Firenzestä peräisin oleva

fissio /fˈissɪo/ (n)
fission
  atomiytimen hajoaminen osiin

flaami /flˈaːmɪ/ (n)
flamand
  lähinnä Belgian pohjoisosassa, Flanderissa puhuttava hollannin kielen murre, joka on aikaisemmin luokiteltu erilliseksi kieleksi
Flamand
  flaamilaisten eli flaamien etniseen ryhmään kuuluva henkilö

flamingo /flˈamɪŋŋo/ (n)
flamant
  pitkäjalkainen ja pitkäkaulainen suurissa parvissa elävä kookas lintu, jonka siipien peitinhöyhenet ja jalat ovat punaiset. Heimoon (Phoenicopteridae) kuuluu kuusi lajia.

flegmaattinen /flˈeɡmaːtːɪnen/ (adj)
flegmatique
  välinpitämättömältä ja aikaansaamattomalta vaikuttava, hidasluonteinen

floora /flˈoːra/ (n)
flore
  kasvisto, alueen kasvikunta

floresinriippukaija /flˈoresˌinrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis de Wallace
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

floridanpuuma /flˈorɪdˌampuːma/ (n)
panthère de Floride
  erityisesti Yhdysvaltain Floridassa elävä puuman alalaji () tai tämän yksilö

fluidi /flwˈidɪ/ (n)
fluide
  yleisnimitys väliaineille, joissa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen ja jotka noudattavat Bernoullin lakia

fluori /flˈuorɪ/ (n)
fluor
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, myrkyllinen, kalpean kellanvihreä, pistävänhajuinen, kaasumainen halogeeni

flyygeli /flˈyːɡelɪ/ (n)
piano à queue
  suurikokoinen piano, jonka kielet ja soittokoneisto ovat vaakasuorassa

fobia /fˈobɪa/ (n)
phobie
  sairaalloinen kammo jotakin tiettyä asiaa kohtaan

fokka /fˈokːa/ (n)
foc
  (merenkulku) veneen etumainen purje eli keulapurje

folklore /fˈolklore/ (n)
folklore
  kansanperinne

foneemi /fˈoneːmɪ/ (n)
phonème
  pienin merkityksiä erottava äänneyksikkö, joka on yhden kielen kannalta yksikäsitteinen

fonemaattinen /fˈonemˌaːtːɪnen/ (adj)
phonémique
  foneemeihin liittyvä

fonologia /fˈonolˌoɡɪa/ (n)
phonologie
  äänneoppi, kielitieteen haara, joka tutkii foneemeja

fonologinen /fˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
phonologique
  fonologian mukainen tai siihen liittyvä

foorumi /fˈoːrumɪ/ (n)
forum
  tapaamispaikka ja kokousten järjestyspaikka muinaisen Rooman kaupungeissa, tori tai aukio, Roomassa Forum Romanum

formalistinen /fˈormalˌistɪnen/ (adj)
formaliste
  formalismin mukainen, formalismia noudattava

fosfori /fˈosforɪ/ (n)
phosphore
  epämetallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain fosforihapon suoloina

fossiili /fˈossɪːlɪ/ (n)
fossile
  kivettynyt eläin tai kasvi

fossiilinen /fˈossɪːlɪnen/ (adj)
fossile, fossilisé, pétrifié
  joka on fossiili, kivettynyt

fotoni /fˈotonɪ/ (n)
photon
  valon eli sähkömagneettisen säteilyn kvantittunut aaltopaketti; yksi bosoneista (samalla mittabosoni)

frakki /frˈakːɪ/ (n)
habit
  miesten musta iltajuhlissa pidettävä puku, johon kuuluu hännystakki

franchising /frˈankhɪsɪŋ/ (n)
franchisage
  kahden yrityksen välinen yhteistyötä, jossa toinen harjoittaa liiketoimintaa toiselta lisensoitua tavaramerkkiä, liikemerkkiä tai valmistus-, markkinointi- tai palvelumenetelmää käyttäen

frankium /frˈaŋkium/ (n)
francium
  radioaktiivisin luonnossa esiintyvä alkuaine

frankki /frˈaŋkːɪ/ (n)
Franc
  eräs nykyisen Ranskan, Belgian ja Saksan alueella elänyt muinainen germaaniheimo

fregatti /frˈeɡatːɪ/ (n)
frégate
  kolmi- tai useampimastoinen purjealus, jossa on raakapuut kaikissa mastoissa

fresko /frˈesko/ (n)
fresque
  seinämaalaus, joka maalataan tuoreelle, kostealle laastipohjalle

frigidi /frˈiɡɪdɪ/ (adj)
frigide
  seksuaalisesti kylmä

frigidiys /frˈiɡɪdiys/ (n)
frigidité
  se, että on frigidi

friisi /frˈiːsɪ/ (n)
frise
  (klassinen arkkitehtuuri) kuvin tai reliefein koristeltu palkiston keskivyöhyke arkkitraavin ja korniisin välissä

frikadelli /frˈikadˌellɪ/ (n)
boulette de viande
  keiton joukossa kypsentämällä tai kastikkeessa hauduttamalla valmistettava lihapyörykkä, joskus myös kalapyörykkä

fritsu /frˈitsu/ (n)
sucette, suçon
  imemisestä aiheutuva mustelma

friuli /frˈiulɪ/ (n)
frioulan
  Italiassa puhuttu romaaninen kieli (kielitunnus: fur)

froteekangas /frˈoteːkˌaŋŋas/ (n)
tissu-éponge
  kaksiloiminen puuvillainen kangas, jonka toinen loimi on kudottaessa löysällä ja jää silmuksiksi kankaan molemmin puolin

ftalaatti /ftˈalaːtːɪ/ (n)
phtalate
  ftaalihapon esteri, jota käytetään muovin pehmentämiseen

fumaroli /fˈumarˌolɪ/ (n)
fumerolle
  kaasuja päästävä maankuoren aukko

funktio /fˈuŋktɪo/ (n)
fonction
  toiminto, toiminta; tarkoitus, tehtävä
  sääntö, joka kuvaa suureen riippuvuutta toisesta suureesta tai muuttujasta. Matemaattisesti määriteltynä funktio on relaation alatyyppi, jossa jokaiseen lähtöjoukon alkioon liitetään korkeintaan yksi maalijoukon alkio

funktionaalinen /fˈuŋktɪonˌaːlɪnen/ (adj)
fonctionnel
  toiminnallinen

futurismi /fˈuturˌismɪ/ (n)
futurisme
  1900-luvun alussa Italiassa syntynyt taidesuuntaus

futuuri /fˈutuːrɪ/ (n)
futur
  tuleva aika, aikamuoto, joka kuvaa yleistä tulevaa tekemistä; suomen kielessä ei ole erillistä futuuritempusta, vaan tulevaa tekemistä kuvataan preesensillä

fuuga /fˈuːɡa/ (n)
fugue
  sävellys jonka aiheet kertautuvat eri äänissä

fysiikka /fˈysɪːkːa/ (n)
physique
  edellistä käsittelevä oppiaine koulussa ja yliopistossa
physique#Ranska
  ihmisen fyysinen olemus: ruumiillinen kunto, ruumiinrakenne

fysiokraatti /fˈysɪˌokraːtːɪ/ (n)
physiocrate
  1700-luvun puolivälissä Ranskassa vaikuttaneen taloustieteellisen koulukunnan jäsen, jotka katsoivat että valtion ei tule vaikuttaa luonnolliseen järjestykseen talousasioissa

fysiokratia /fˈysɪˌokratˌia/ (n)
physiocratie
  fysiokraattien perustama talousteoria

fysiologia /fˈysɪˌoloɡˌia/ (n)
physiologie
  elävän elimistön toimintaa ja siihen liittyviä fysikaalisia ja kemiallisia ilmiöitä tutkiva tiede

fysiologinen /fˈysɪˌoloɡɪnen/ (adj)
physiologique
  sellainen, joka kuuluu fysiologiaan tai sen käsittelemiin, mm. elimistön toimintaan liittyviin, ilmiöihin

fyysikko /fˈyːsɪkːo/ (n)
physicien
  fysiikkaa ammattinaan harjoittava henkilö

fääri /fˈæːrɪ/ (n)
féroïen
  Färsaarilla puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: fo)

g /ɡˈeː/ (n)
sol
  C-duuriasteikon 5. sävel

gadolinium /ɡˈadolɪnium/ (n)
gadolinium
  eräs alkuaine (tunnus Gd)

gaeli /ɡˈaelɪ/ (n)
gaélique
  kelttiläinen kieli (kielitunnus: gd), jota puhutaan vähemmistökielenä Skotlannissa, lähinnä Hebridien saarilla.

gajo /ɡˈajo/ (n)
Gayo
  Indonesiassa asuvan gajojen heimon jäsen
gayo
  edellisistä noin kolmasosan äidinkielenään puhuma malajilais-polynesialainen kieli (kielitunnus: gay), jolla ei ole käytössä kirjoitusjärjestelmää

galaksi /ɡˈalaksɪ/ (n)
galaxie
  tähtien, tähtienvälisen aineen sekä kaasu- ja pölypilvien muodostama suuri järjestelmä, jonka keskustassa sijaitsee usein tai mahdollisesti aina supermassiivinen musta aukko

galleria /ɡˈallerˌia/ (n)
galerie
  näyttelytila, jossa esitellään taidetta; taidemuseo, taidekokoelma

gallialainen /ɡˈallɪalˌainen/ (adj)
gaulois
  Galliasta peräisin oleva tai Galliaan liittyvä

gallialainen /ɡˈallɪalˌainen/ (n)
Gaulois
  pysyvästi Galliassa asuva henkilö

galvaaninen /ɡˈalvaːnɪnen/ (adj)
galvanique
  sähköön liittyvä

gammasäteily /ɡˈammasætˌeily/ (n)
rayon gamma
  ionisoiva sähkömagneettinen säteily

garderobi /ɡˈarderˌobɪ/ (n)
garde-robe
  vaatekomero, vaatehuone, vaatesäilö

gastronomia /ɡˈastronˌomɪa/ (n)
gastronomie
  ruoanvalmistuksen korkealuokkaisten herkkujen tuntemusta ja valmistusta

gastronominen /ɡˈastronˌomɪnen/ (adj)
gastronomique
  gastronomiaan liittyvä

gauri /ɡˈaurɪ/ (n)
gaur
  eräs nautojen sukuun kuuluva nautaeläinten laji () tai sen yksilö

geeli /ɡˈeːlɪ/ (n)
gel
  heterogeeninen seos, jossa huokoisen kiinteän aineen sisäosa on täynnä nestettä

geeni /ɡˈeːnɪ/ (n)
gène
  nukleiinihappoihin tallentunut biologisen informaation yksikkö, joka koodaa yksittäistä proteiinia

geiša /ɡˈeiʃa/ (n)
geisha
  japanilainen naisviihdyttäjä, jonka tehtävänä on saada vieraat tuntemaan olonsa mukavaksi

gemmologia /ɡˈemmolˌoɡɪa/ (n)
gémologie
  tieteenala, joka tutkii jalokiviä, sekä ei-mineralogisia helmiä, koralleja ja meripihkaa. Myös synteettisten korukivien tuntemus kuuluu alaan.

gemssi /ɡˈemssɪ/ (n)
chamois, isard
  vuoristoseuduilla lumirajan tuntumassa elävä, lammasta kookkaampi taitavana kiipeilijänä ja hyppijänä tunnettu, onttosarvinen märehtijä (). Gemssin, josta erotetaan kymmenkunta alalajia, esiintymisalueita ovat Alpit, Abruzzit, Balkan, Karpaatit, Kaukasus ja Taurusvuoristo.

geneettinen /ɡˈeneːtːɪnen/ (n)
génétique
  perinnöllinen, geeneihin liittyvä

genetiivi /ɡˈenetˌiːvɪ/ (n)
génitif
  omanto, omistamista tai omistusta ilmaiseva sijamuoto

genetti /ɡˈenetːɪ/ (n)
genette
  Euroopassa ja Afrikassa eläviä -suvun sivettikissoja

genomi /ɡˈenomɪ/ (n)
génome
  organismin koko perintöaines, joka on koodattu geeneihin

genre /ɡˈenre/ (n)
genre
  taiteen tyylilaji

geodeettinen /ɡˈeodˌeːtːɪnen/ (adj)
géodésique
  geodesiaan liittyvä

geodesia /ɡˈeodˌesɪa/ (n)
géodésie
  maapallon muodon ja koon määrittämistä, pinnan mittausta ja kuvaamista käsittelevä tiede

geofysiikka /ɡˈeofysˌiːkːa/ (n)
géophysique
  geotieteisiin kuuluva maapalloa ja ilmakehää tutkiva fysikaalinen tiede

geofysikaalinen /ɡˈeofˌysɪkˌaːlɪnen/ (adj)
géophysique
  geofysiikkaan liittyvä

geofyysinen /ɡˈeofˌyːsɪnen/ (adj)
géophysique
  geofysiikkaan liittyvä, sen mukainen

geologia /ɡˈeolˌoɡɪa/ (n)
géologie
  maapallon koostumusta, alkuperää, rakennetta ja historiaa tutkiva tiede

geometria /ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
géométrie
  matematiikan osa-alue, joka tutkii kuvioita ja kappaleita sekä niiden ominaisuuksia

geopoliittinen /ɡˈeopolˌiːtːɪnen/ (adj)
géopolitique
  geopolitiikkaan liittyvä

georgia /ɡˈeorɡˌia/ (n)
géorgien
  Georgiassa puhuttava kaukasialainen kieli (kielilyhenne: ka)

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (adj)
géorgien
  Georgiasta peräisin oleva tai Georgiaan liittyvä

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (n)
Géorgien
  pysyvästi Georgiassa asuva henkilö

geosentrinen /ɡˈeosˌentrɪnen/ (adj)
géocentrique
  maakeskinen

geoterminen /ɡˈeotˌermɪnen/ (adj)
géothermique
  maapallon sisäiseen lämpöön liittyvä tai sillä toimiva

gepardi /ɡˈepardɪ/ (n)
guépard
  väritykseltään leopardia muistuttava pitkäraajainen ja siro kissapeto (Acinonyx jubatus)

gerbiili /ɡˈerbɪːlɪ/ (n)
gerbille
  mongolianhyppymyyrä, Meriones-suvun 3–4-vuotiaaksi elävä pieni jyrsijä (Meriones unguiculatus), jota pidetään lemmikkieläimenä

geriatria /ɡˈerɪˌatrɪa/ (n)
gériatrie
  kliininen gerontologia, vanhustentauti- tai vanhustenhoito-oppi

geriatrinen /ɡˈerɪˌatrɪnen/ (adj)
gériatrique
  geriatriaan liittyvä

germaaninen /ɡˈermaːnɪnen/ (adj)
germanique
  germaaneihin liittyvä
  germaanisiin kieliin liittyvä

germaaninen kieli /ɡˈermaːnɪneŋ kˈielɪ/ (n)
langue germanique
  (kielitiede) germaaniset kielet ovat indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä.

germanium /ɡˈermanium/ (n)
germanium
  eräs alkuaine, kova hopeanvalkoinen puolimetalli (tunnus Ge)

ghanalainen /ɡhˈanalˌainen/ (adj)
ghanéen
  Ghanasta peräisin oleva tai Ghanaan liittyvä

ghanalainen /ɡhˈanalˌainen/ (n)
Ghanéen
  pysyvästi Ghanassa asuva henkilö

giljotiini /ɡˈiljotˌiːnɪ/ (n)
guillotine
  teloitettavan kaulan katkaiseva mestauslaite

gini /ɡˈinɪ/ (n)
gin
  viljasta käytetty ja tislattu katajanmarjalla maustettu viina

girondisti /ɡˈirondˌistɪ/ (n)
Girondin
  girondistit Ranskan vallankumouksen aikainen, tasavaltalainen puolue, joka oli aluksi jakobiinien klubin johdossa, mutta menettivät asemansa vuoripuolueelle

gis /ɡˈis/ (n)
sol dièse
  ylenetty g-sävel, enharmoninen sävelen as kanssa

glasiaalinen /ɡlˈasɪˌaːlɪnen/ (adj)
glacial
  (jääkauden aikaisiin) jäätikköihin ja niiden tutkimukseen liittyvä

gliooma /ɡlˈioːma/ (n)
gliome
  hermotukikudoksen, aivoissa tai selkäytimessä sijaitseva kasvain

globaali /ɡlˈobaːlɪ/ (adj)
global, mondial
  yleismaailmallinen, maailmanlaajuinen; koko maapalloa koskeva

glossa /ɡlˈossa/ (n)
glose
  tekstin marginaaliin tehty lisäys, reunahuomautus

glossiitti /ɡlˈossɪːtːɪ/ (n)
glossite
  kielitulehdus, kielen tulehdus

gluoni /ɡlˈuonɪ/ (n)
gluon
  mittabosoneihin kuuluva alkeishiukkanen, joka on vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen; pitää kvarkit kiinni toisissaan

glykyrritsiini /ɡlˈykyrrˌitsɪːnɪ/ (n)
acide glycyrrhizique, glycyrrhizine
  eräs saponiineihin kuuluva happo, jolla on ihmiseen sekä lääkkeellisiä että runsaasti käytettynä varsin haitallisia vaikutuksia

glyseroli /ɡlˈyserˌolɪ/ (n)
glycérine
  glyseriini, hygroskooppinen jäykkäliikkeinen kirkas kolmen arvoinen alkoholi, joka esiintyy yhdisteenä kaikissa kasvi- ja eläinkunnan rasvoissa

glögi /ɡlˈøɡɪ/ (n)
vin chaud
  kuumana nautittava maustettu ja usein alkoholipitoinen juoma

gnuu /ɡnˈuː/ (n)
gnou
  afrikkalaisia antilooppeja (), joihin kuuluu kaksi lajia

gogo /ɡˈoɡo/ (n)
#Ranska, Gogo
  lähinnä Dodoman seudulla, Tansaniassa asuvan gogojen etnisen ryhmän jäsen

golf /ɡˈolf/ (n)
golf
  peli, jossa palloa ja mailaa pelivälineinä käyttäen pyritään lyömään pallo mahdollisimman vähin lyönnein pelikentän reikiin

golfaaja /ɡˈolfaːja/ (n)
golfeur, golfeuse
  golfin pelaaja

golfkenttä /ɡˈolfkentːæ/ (n)
terrain de golf
  golfin pelaamiseen tarkoitettu pelialue, jolla on 1—18 väylää

golfmaila /ɡˈolfmaila/ (n)
crosse
  golfpelin pelivälineenä käytettävä maila, jolla lyödään golfpalloa

golfpallo /ɡˈolfpallo/ (n)
balle de golf
  golfin pelivälineenä käytettävä tavallisesti väriltään valkoinen kuopikas n. 42 mm:n läpimittainen kova pallo, jonka enimmäispaino on rajoitettu.

gondoli /ɡˈondolɪ/ (n)
gondole
  erityisesti Venetsian kanaaleissa käytetty, pitkällä peräairolla liikutettava kapea ja pitkänomainen tasapohjainen vene, joissa on korkea perä ja keula

googlata /ɡˈoːɡlata/ (v)
googler
  etsiä (Googlen) hakukoneella Internetistä

gorilla /ɡˈorɪlla/ (n)
gorille
  afrikkalaisen kädellisiin kuuluvan apinasuvun kookkain edustaja (Gorilla gorilla). Afrikassa elää myös pari muuta gorillalajia.

gończy polski /ɡˈonktsy pˈolskɪ/ (n)
chien courant polonais
  puolanjahtikoira, lyhytkarvainen puolalainen ajokoirarotu

graafinen /ɡrˈaːfɪnen/ (adj)
graphique
  sellainen, joka on piirroksen tai kuvion avulla havainnollistettu; piirroksellinen

graafinen käyttöliittymä /ɡrˈaːfɪneŋ kˈæytːølˌiːtːymæ/ (n)
environnement graphique
  graafisista elementeistä koostuva tietokoneohjelman käyttöliittymä

graafinen suunnittelu /ɡrˈaːfɪnen sˈuːnnɪtːˌelu/ (n)
design graphique
  kuvallinen viestintä, joka antaa ulkoasun viestille

grafeemi /ɡrˈafeːmɪ/ (n)
graphème
  kirjoituksen yksikkö; kirjainmerkki

grafiikka /ɡrˈafɪːkːa/ (n)
graphique
  kuvataiteen laji, jossa tehdään taidetta käyttämällä erilaisia painotekniikoita; tällä menetelmällä tehdyt kuvat tai piirrokset

grafiitti /ɡrˈafɪːtːɪ/ (n)
graphite
  metallinkiiltoinen läpinäkymätön hiilen allotrooppinen muoto

grafofoni /ɡrˈafofˌonɪ/ (n)
graphophone
  yksi levysoittimen edeltäjistä: fonografin ja gramofonin välinen lyhytaikaiseksi jäänyt äänentoistotekniikan kehitysvaihe

grafologia /ɡrˈafolˌoɡɪa/ (n)
graphologie
  menetelmä, jolla pyritään henkilön käsialaa tutkimalla analysoimaan hänen luonnettaan

gramma /ɡrˈamma/ (n)
gramme
  massan (puhekielellä painon) SI-järjestelmän mukaisen yksikön kerrannaisyksikkö, 1/1000 kilogrammaa; tunnus g

granaatti /ɡrˈanaːtːɪ/ (n)
grenat
  mm. korukivinä käytettäviä silikaattimineraaleja

granaattiomena /ɡrˈanaːtːˌiomˌena/ (n)
grenade
  rantakukkakasvien heimoon kuuluva lehtipuu (Punica granatum), jonka hedelmät ovat syötäviä
  sen hedelmä

graniitti /ɡrˈanɪːtːɪ/ (n)
granit, granite
  Suomen yleisin syväkivilaji

gravis /ɡrˈavɪs/ (n)
accent grave
  kirjaimen ylle kirjoitettava korkomerkki, joka näyttää oikealle alaspäin suunnatulta pilkulta: `

gravitaatio /ɡrˈavɪtˌaːtɪo/ (n)
gravitation
  gravitaatiovuorovaikutus; yksi luonnon neljästä perusvuorovaikutuksesta, helposti havaittava luonnonilmiö, joka vaikuttaa massallisten kappaleiden välillä, vetää kaikkia massallisia kappaleita toisiaan kohti, mutta tieteen heikoimmin perusvuorovaikutuksista ymmärtämä

gravitoni /ɡrˈavɪtˌonɪ/ (n)
graviton
  kvanttigravitaatioteorioissa gravitaatiota välittävä hypoteettinen alkeishiukkanen, joka kuuluisi bosoneihin

gregoriaaninen /ɡrˈeɡorɪˌaːnɪnen/ (adj)
grégorien
  Gregorius-nimisiin henkilöihin, erityisesti paaveihin liittyvä

greippi /ɡrˈeipːɪ/ (n)
pamplemousse
  greippipuu, subtrooppinen ikivihreä lehtipuu ()
pamplemousse, pomélo
  sen tuottama sitrushedelmä

grillata /ɡrˈillata/ (v)
griller
  paahtaa grillissä

groteski /ɡrˈoteskɪ/ (adj)
grotesque
  irvokkaan liioitteleva
sans serif
  jossa ei ole paksuuseroja eikä pääteviivoja

grönlanti /ɡrˈønlantɪ/ (n)
groenlandais
  eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmän kieli (kielitunnus: kl), jota puhutaan Grönlannissa

grönlantilainen /ɡrˈønlantɪlˌainen/ (adj)
groenlandais
  Grönlannista peräisin oleva tai Grönlantiin liittyvä

grönlantilainen /ɡrˈønlantɪlˌainen/ (n)
Groenlandais
  Pysyvästi Grönlannissa asuva henkilö.

guadalcanalinmesikko /ɡˈuadˌalkanalˌinmesˌikːo/ (n)
méliphage de Guadalcanal
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

guaniini /ɡˈuanˌiːnɪ/ (n)
guanine
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin sytosiinin kanssa

guava /ɡˈuava/ (n)
goyave
  guavapensaan hedelmä

guayananaratti /ɡˈuaˌyanˌanarˌatːɪ/ (n)
toui à ailes variées
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

gudžarati /ɡˈudʒarˌatɪ/ (n)
gujarati
  gujarati, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa (kielitunnus: gu)

guineanlintuhaukka /ɡwˈineˌanlɪntuhˌaukːa/ (n)
autour de Toussenel
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

gulassi /ɡˈulassɪ/ (n)
goulache, goulash
  eräs unkarilainen lihapata

gynekologinen /ɡˈynekˌoloɡɪnen/ (adj)
gynécologique
  gynekologian mukainen, siihen liittyvä

h /hˈoː/ (n)
si
  C-duuriasteikon 7. sävel

haahka /hˈaːhka/ (n)
eider, eider à duvet
  meren saaristossa elävä sorsalintulaji (Somateria mollissima)

haalea /hˈaːlea/ (adj)
tiède
  ei kylmä eikä kuuma

haamilainen /hˈaːmɪlˌainen/ (adj)
chamitique, hamitique
  sanotaan kansoista, joiden uskottiin olevan lähtöisin Nooan pojasta Haamista

haamu /hˈaːmu/ (n)
fantôme
  aave, kummitus

haamukirjoittaja /hˈaːmukˌirjoitːˌaja/ (n)
nègre
  kirjoittaja, joka on todellisuudessa kirjoittanut jonkun muun nimellä julkaistun teoksen, taustakirjoittaja

haamulintuhaukka /hˈaːmulˌintuhˌaukːa/ (n)
autour de Mayr
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haapa /hˈaːpa/ (n)
tremble
  metsähaapa (Populus tremula), pajukasvien heimon lehtipuulaji, joka uudentuu helposti juuriversoista

haarapääsky /hˈaːrapˌæːsky/ (n)
hirondelle rustique
  varpuslintuihin kuuluva pääskylintu (), joka pesii Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Haarapääsky on muiden pääskylintujen tavoin lähes aina ilmassa oleva hyönteissyöjä, jonka selkein tuntomerkki on syvään halkinen pyrstö

haarautua /hˈaːrautˌua/ (v)
bifurquer
  erkaantua, jakaantua

haaremi /hˈaːremɪ/ (n)
harem
  Lähi-idän kulttuureissa kodin yksityinen, vierailta kielletty osa

haarniska /hˈaːrnɪska/ (n)
armure
  (historia) entisaikaan ritareita taistelussa suojannut nahkainen, metallivahvisteinen tai täysmetallinen varustus

haaroittua /hˈaːroitːˌua/ (v)
ramifier
  jakautua kahteen tai useampaan haaraan

haarukka /hˈaːrukːa/ (n)
fourchette, fourche
  ruokailuväline, jonka varren päässä on samansuuntaisia piikkejä, tavallisesti kaksi, kolme tai neljä piikkiä
  tilanne, jossa nappula uhkaa kahta tai useampaa vastustajan nappulaa samanaikaisesti
fourchette
  kaksipyöräisten kulkuvälineiden kaksihaarainen tukirakenne, jonka haarojen väliin pyörä kiinnitetään; etuhaarukka, takahaarukka; myös kaksihaarainen rakenne, jota käytetään etenkin yhdyssanoissa kuten haarukkaliitin

haaskalintu /hˈaːskalˌintu/ (n)
charognard
  raadonsyöjälintu, kuolleita eläimiä ravintonaan käyttävä lintu

haastaa /hˈaːstaː/ (v)
défier
  antaa haaste, kehottaa taisteluun tai kilpailuun kanssaan
assigner, citer
  kutsua vastaajaksi tai todistajaksi oikeuteen

haastatella /hˈaːstatella/ (v)
interviewer, interroger, entretenir
  tehdä haastattelu

haastattelu /hˈaːstatːˌelu/ (n)
interview, entrevue, entretien
  tavallisesti suullinen keskustelu tai kysely, jossa kartoitetaan ja selvitetään asioita

haaste /hˈaːste/ (n)
citation, assignation
  vastaajalle annettu kehotus vastata kirjallisesti kanteeseen tai syytteeseen tai saapua oikeuden istuntoon

haava /hˈaːva/ (n)
blessure, coupure
  loukkaantumisesta tms. johtuva ihon vaurio, joka tavallisesti vuotaa verta

haaveilija /hˈaːveilˌija/ (n)
rêveur
  henkilö, joka haaveilee

haavoittuvuus /hˈaːvoitːuvuːs/ (n)
vulnérabilité
  se, että on haavoittuva, että on vaarassa jostain syystä
  tietoturva-aukko

hafnium /hˈafnium/ (n)
hafnium
  kiiltävä hopeanharmaa siirtymäalkuaine, tunnus Hf

hahmo /hˈahmo/ (n)
personnage
  tarinan, näytelmän tai muun teoksen henkilö
forme, silhouette
  jonkun ulkoinen muoto
  epäselvä ihmisen tai muun olennon muotoinen kuva

hai /hˈai/ (n)
requin, squale
  rustokaloihin kuuluvia, valtamerillä eläviä suuria petokaloja (Selachimorpha)

haikara /hˈaikara/ (n)
cigogne
  jokin haikaralintujen lahkoon () kuuluva lintu

haiku /hˈaiku/ (n)
haïku
  alkuperältään japanilainen kolmisäkeinen runo, jossa tavut on jaettu säkeisiin suhteessa 5-7-5

haima /hˈaima/ (n)
pancréas
  ruoansulatusrauhanen, jossa on hormoneja erittäviä soluryhmiä

haimatulehdus /hˈaimatulˌehdus/ (n)
pancréatite
  haiman tulehdus, joka johtuu usein liiallisesta alkoholin käytöstä

haineväkeitto /hˈainevækˌeitːo/ (n)
soupe aileron requin
  kiinalainen keitto, johon kuuluu hain selkäevä paloiteltuna

haista /hˈaista/ (v)
puer, sentir
  tuottaa tai erittää jonkinlaista, yleensä epämiellyttävää, hajua
puer, sentir, péter
  tuoksua, tuottaa tai erittää miellyttävää hajua

haistaa /hˈaistaː/ (v)
sentir
  aistia hajua

haisunäätä /hˈaisunˌæːtæ/ (n)
moufette
  siihen kuuluva pahanhajuista nestettä uhattuna ollessaan erittävä nisäkäs (Mephitis mephitis)

haitata /hˈaitata/ (v)
perturber
  olla haitaksi; vaikeuttaa; olla tiellä tai edessä

haiti /hˈaitɪ/ (n)
créole haïtien, haïtien
  haitin kieli, Haitilla puhuttava, ranskaan pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: ht, hat). Sanalista

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (adj)
haïtien
  Haitista peräisin oleva tai Haitiin liittyvä

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (n)
Haïtien
  pysyvästi Haitissa asuva henkilö

haitinamatsoni /hˈaitɪnamˌatsonɪ/ (n)
amazone à ventre pourpre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

haitinaratti /hˈaitɪnarˌatːɪ/ (n)
conure maîtresse
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hajota /hˈajota/ (v)
briser, dissoudre, dégrader, tomber morceau disperser désintégrer décomposer
  mennä useaan osaan ulkoisen tai sisäisen voiman vaikutuksesta
casser, tomber
  mennä rikki, mennä epäkuntoon

hajottaa /hˈajotːaː/ (v)
disperser, dissoudre
  jakaa osiksi, saattaa erilleen
dissoudre
  jakaa kevyemmiksi yhdisteiksi
démolir, démanteler, défaire
  purkaa
agacer
  ottaa päähän, harmittaa

haju /hˈaju/ (n)
odeur, parfum
  (fysiologia) hajuaistin ärsyke, joka todetaan nenän kautta. Haju voidaan mieltää miellyttäväksi tai epämiellyttäväksi, kansanomaisesti hyväksi tai pahaksi

hajuaisti /hˈajuˌaistɪ/ (n)
odorat
  eläinten aisti hajun havaitsemiseksi

hajuvesi /hˈajuvˌesɪ/ (n)
parfum
  usein alkoholipohjainen hyvältä tuoksuva neste, jota käytetään viehätysvoiman lisäämiseen

haka /hˈaka/ (n)
crochet
  metallinen tai puinen koukku, jolla salvataan ovi, ikkuna, laatikko tai muu sellainen; säppi

hakaneula /hˈakanˌeula/ (n)
épingle de sûreté, épingle à nourrice
  neula, jonka voi lukita niin, että se pitää yhdessä esim. eri vaatekappaleita

hakaristi /hˈakarˌistɪ/ (n)
svastika, croix gammée
  ikivanha symboli, joka muodostuu rististä ja sen kärkien päistä myötä- tai vastapäivään lähtevistä viivoista

hakea /hˈakea/ (v)
chercher, rechercher
  yrittää löytää jotain, etsiä

hakemisto /hˈakemˌisto/ (n)
index, répertoire
  tiedonhakua helpottava, jotakin logiikkaa (esim. aakkosjärjestystä) noudattaen laadittu lista tai teos

hakku /hˈakːu/ (n)
pioche, pic
  työkalu kivisen maan kaivamiseen

haku /hˈaku/ (n)
recherche
  hakeminen, noutaminen

hakukone /hˈakukˌone/ (n)
moteur de recherche
  toiminnallinen kokonaisuus, joka koostuu pääasiassa täytettävästä lomakkeesta ja siihen liittyvästä tietokannasta, josta voidaan löytää erityisesti etukäteen indeksoitua Internetin sisältöä, mutta myös esimerkiksi kirjaston, arkiston tai museon aineistoja

hakusana /hˈakusˌana/ (n)
mot vedette
  yksi sanakirjan kohta tai tietosanakirjan artikkeli

halata /hˈalata/ (v)
enlacer, câlin
  osoittaa lohdutusta tai kiintymystä kietomalla käsi tai kädet toisen ympärille

halaus /hˈalaus/ (n)
câlin
  lohduttava tai ystävällinen ele, jossa kädet puristetaan toisen ihmisen ympäri

halkaisija /hˈalkaisˌija/ (n)
diamètre
  jonkin pyörähdyskappaleen leikkauskuvion rajaama jana ko. kuvion keskipisteen kautta kulkevasta suorasta

hallinnollinen pidätys /hˈallɪnnˌollɪnem pˈidætys/ (n)
rétention administrative
  pidätys ilman syytteen nostamista ja oikeudenkäynnin aloittamista hallinnollisella päätöksellä toisen hallinnollisen toimen, kuten karkotuksen, toimeenpanemiseksi

hallinto /hˈallɪnto/ (n)
administration
  henkilö tai yhteisö, joka hallitsee tai pitää valtaa jossain

hallita /hˈallɪta/ (v)
gouverner
  olla hallitsijana; vastata hallinnosta
dominer
  vallita kaikkialla

hallitsija /hˈallɪtsˌija/ (n)
souverain
  ylimmän valtiovallan käyttäjä monarkkisessa valtiossa

hallitus /hˈallɪtus/ (n)
gouvernement
  valtion toimeenpanovaltaan kuuluva pääministerin ja muiden ministerien muodostama hallinnon osa; ministerineuvosto, kabinetti tai valtioneuvosto

hallitusohjelma /hˈallɪtusˌohjelma/ (n)
programme gouvernemental
  hallitukseen osallistuvien puolueiden laatima toimintasuunnitelma, jossa määritellään ne tavoitteet ja suuntaviivat, joita hallitus aikoo noudattaa

hallusinogeeni /hˈallusˌinoɡˌeːnɪ/ (n)
hallucinogène
  hallusinaatioita aiheuttava aine

halogeeni /hˈaloɡˌeːnɪ/ (n)
halogène
  jokin jaksollisen järjestelmän 7. pääryhmän vahvasti epämetallisista keskenään samankaltaisista aineista: astatiini, bromi, fluori, jodi ja kloori

halpa /hˈalpa/ (adj)
bon marché
  vähän maksava

halpakauppa /hˈalpakˌaupːa/ (n)
hard-discount, maxidiscompte
  halpamyymälä

halpamyymälä /hˈalpamˌyːmælæ/ (n)
hard-discount, maxidiscompte
  yleistä markkinahinta halvemmalla hinnalla kilpaileva myymälä

haltija /hˈaltɪja/ (n)
titulaire
  henkilö, jolla on hallintaoikeus tai tosiasiallinen hallinta kiinteään tai irtaimeen omaisuuteen; ei välttämättä omistaja
elf
  haltia, luonnossa tai kodin piirissä vaikuttava uskomusolento

halu /hˈalu/ (n)
désir, gré
  tajunnalle selkeä sisäinen pyrkimys jnk. tarpeen tyydyttämiseen, jnk. toiveen toteuttamiseen

haluta /hˈaluta/ (v)
vouloir, envie
  olla kiinnostunut tekemään jotain tai olla halukas omistamaan jotakin; tehdä mieli

halva /hˈalva/ (n)
halva, halwa
  jokin useista erilaisista makeisista ja makeista leivonnaisista, jotka ovat alkuperältään Balkanin, Lähi-idän, Pohjois-Afrikan ja Keski-Aasian seuduilta

halvaus /hˈalvaus/ (n)
paralysie
  lihaksen hallinnan täydellinen ja pysyvä menetys

halveksia /hˈalveksˌia/ (v)
mépriser, moquer, narguer
  pitää itseään jotakuta toista tai joitakuita parempana

hame /hˈame/ (n)
jupe, robe
  lantiolta polvia kohti laskeutuva vaatekappale, jota länsimaisessa kulttuurissa (joitakin perinneasuja lukuun ottamatta) käyttävät tavallisesti naiset

hammas /hˈammas/ (n)
dent
  selkärankaisten eläinten suussa oleva puremiseen tarkoitettu luutuma
  koneissa ja laitteissa olevat erilaiset tarttuvat ulokkeet ja väkäset, hammaspyörän lovi tms.

hammasharja /hˈammashˌarja/ (n)
brosse à dents
  hampaiden puhdistamiseen käytettävä harja

hammaslanka /hˈammaslˌaŋka/ (n)
fil dentaire, soie dentaire
  hammasvälien puhdistamiseen käytettävä lanka

hammaslääketiede /hˈammaslˌæːketˌiede/ (n)
odontologie
  hampaiston, suun ja leukojen anatomiaa ja fysiologiaa ja lisäksi suusairauksien, vammojen ja kehityshäiriöiden ehkäisyä ja hoitoa tutkiva lääketieteellinen tieteenala

hammaslääkäri /hˈammaslˌæːkærɪ/ (n)
dentiste
  suun, erityisesti hampaiden, terveyttä ja sairauksia hoitava akateemisesti koulutettu terveysammattilainen

hammassärky /hˈammassˌærky/ (n)
mal, mal de dents
  hampaaseen kohdistuva kiputila

hammastahna /hˈammastˌahna/ (n)
dentifrice, pâte à dents
  hampaiden harjauksessa käytettävä seos

hamppu /hˈampːu/ (n)
chanvre
  hamppukasveihin kuuluva yksivuotinen öljy-, kuitu- ja lääkekasvi, jota kasvatetaan myös päihteeksi (Cannabis sativa)

hampurilainen /hˈampurɪlˌainen/ (adj)
hambourgeois, hambourgeoise
  Hampuriin kuuluva tai liittyvä, Hampurista kotoisin oleva

hampurilainen /hˈampurɪlˌainen/ (n)
Hambourgeois, Hambourgeoise, hamburger
  pysyvästi Hampurissa asuva henkilö; syntyperältään hampurilainen

hamsteri /hˈamsterɪ/ (n)
hamster
  jyrsijä , joka tunnetaan siitä että se kuljettaa keräämäänsä ruokaa poskipusseissaan

hana /hˈana/ (n)
chien
  tynnyriin tms. vesisäiliöön laitettava venttiili, jolla voi laskea nestettä astiasta

hanhenmaksa /hˈanhenmˌaksa/ (n)
foie gras
  herkkuna pidetty ruoka, joka koostuu hanhen tai ankan maksasta

hanhi /hˈanhɪ/ (n)
oie
  jokin sorsalintujen lahkon -alaheimon varsinaisiin hanhiin () kuuluva edustaja

hanke /hˈaŋke/ (n)
projet
  etukäteen suunniteltu jonkin asian tekeminen, projekti

hankinta /hˈaŋkɪnta/ (n)
acquisition
  teko, jolla hankitaan jotakin

hankkia /hˈaŋkːɪa/ (v)
acquérir, obtenir
  saada yritystensä ansiosta, ottaa; ostaa

hansikas /hˈansɪkas/ (n)
gant
  usein nahkasta, joskus säämiskästä, valmistettu käsine, jossa on joka sormelle oma tila

hansikaslokero /hˈansɪkˌaslokˌero/ (n)
boîte à gants, vide-poche
  autossa etumatkustajan edessä sijaitseva usein kannellinen ja lukittava säilytystila, arkisemmin hanskalokero

hanurimies /hˈanurɪmies/ (n)
accordéoniste
  (puhekieltä) harmonikan soittaja, hanuristi

hapan /hˈapan/ (adj)
acide, aigre
  sellainen, jonka happamuusastetta ilmaiseva pH on alle 7
acide, aigre, sur
  happamalta maistuva

hapankaali /hˈapaŋkˌaːlɪ/ (n)
choucroute
  yl. valkokaalista maitohappokäymisen avulla valmistettu elintarvike

hapankerma /hˈapaŋkˌerma/ (n)
crème aigre
  smetana, hapatettu kerma

haploidinen /hˈaploidɪnen/ (adj)
haploïde
  jolla on yksinkertainen kromosomisto, eli kromosomeille ei ole vastinkromosomeja

happi /hˈapːɪ/ (n)
oxygène
  epämetalleihin kuuluva alkuaine

happifluoridi /hˈapːɪflˌuorɪdɪ/ (n)
fluorure d’oxygène
  mikä tahansa hapen ja fluorin muodostama kemiallinen yhdiste; ainoat tunnetut yhdisteet, joiden molekyyleissä happiatomi on elektropositiivisena osapuolena

happo /hˈapːo/ (n)
acide
  kemiallinen yhdiste, joka kykenee luovuttamaan vetyionin, syövyttää aine, jonka vesiliuoksen pH on alle 7

harakka /hˈarakːa/ (n)
pie
  mustavalkoinen variksiin kuuluva lintu () jolla on yksivärisen vihreähohtoinen, 20–30 cm pitkä pyrstö

harakkamesikko /hˈarakːˌamesˌikːo/ (n)
méliphage varié
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harava /hˈarava/ (n)
râteau
  maatalouden ja puutarhanhoidon apu- ja työväline, jota käytetään haravoimiseen. Haravassa on hammastettu tanko, joka on kiinnitetty varren päähän poikittain varteen nähden.

haravoida /hˈaravˌoida/ (v)
ratisser, râteler
  käyttää haravaa; koota heiniä haravalla; puhdistaa maata roskista tai lehdistä haravaa apuna käyttäen

harha-askel /hˈarhaˈaskel/ (n)
faux pas
  kapealta polulta syrjään astuminen, usein kuvaannollinen

harja /hˈarja/ (n)
brosse
  harjaamiseen, hankaamiseen tai vastaavaan tarkoitettu esine, jossa on harjakset
crinière
  eläimen pitkähkö karvoitus päässä

harjalintu /hˈarjalˌintu/ (n)
huppe
  Manner-Euroopassa esiintyvä lintulaji ()

harjasusi /hˈarjasˌusɪ/ (n)
loup à crinière
  Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin (Chrysocyon brachyurus)

harjata /hˈarjata/ (v)
brosser
  käyttää harjaa; puhdistaa, suoristaa, kiillottaa tai hangata harjalla

harjoitella /hˈarjoitella/ (v)
entraîner, exercer, pratiquer
  (toistuvasti) opetella, totutella tekemään jotakin

harjoittaa /hˈarjoitːaː/ (v)
opérer
  tehdä, toteuttaa
pratiquer
  harrastaa
entraîner, pratiquer
  edistää, kehittää

harjoittelija /hˈarjoitːˌelɪja/ (n)
stagiaire
  henkilö, joka opettelee ohjattuna käytännön taitoja ja valmentautuu tulevaan ammattiin

harjoitus /hˈarjoitus/ (n)
exercice, pratique
  yleensä taidon kehittämiseksi suoritettava tehtävä, josta ei välttämättä saada muuta konkreettista hyötyä, harjoittelu

harjoituttaa /hˈarjoitˌutːaː/ (v)
entraîner
  pitää harjoituksia, panna harjoittelemaan

harju /hˈarju/ (n)
esker
  maisemassa kymmeniä metrejä ympäristöä korkeammalle kohoava kilometrejä pitkä maaperämuodostuma

harjus /hˈarjus/ (n)
ombre
  harri, Itä- ja Pohjois-Suomen joissa ja jossain määrin Perämeren ja Selkämeren rantojen jokisuissa tavattava pienehköksi jäävä lohikala, jolla on voimakkaasti kehittynyt selkäevä (Thymallus thymallus)

harkita /hˈarkɪta/ (v)
considérer, réfléchir, étudier
  miettiä ehdotukseen ratkaisua tai eri vaihtoehtoja

harkittu /hˈarkɪtːu/ (adj)
délibéré
  sellainen, jota on pohdittu, pohdinnan kohteena ollut; punnittu, puntaroitu; tarkkaan ajateltu, perusteellisesti mietitty

harlekiini /hˈarlekˌiːnɪ/ (n)
arlequin
  ilveilijähahmo commedia dell'artessa, jolla on tyypillisesti vinoneliökuvioinen asu

harmaa /hˈarmaː/ (adj)
gris
  joka on väriltään harmaa

harmaa eminenssi /hˈarmaː ˈemɪnˌenssɪ/ (n)
éminence grise
  vaikutusvaltainen poliittinen neuvonantaja, tukija tai avustaja, joka järjestelee taustalla asioita julkisuudelta piilossa

harmaa-aratti /hˈarmaːˈaratːɪ/ (n)
toui aymara
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaahaikara /hˈarmaːhˌaikara/ (n)
héron cendré
  Toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista ()

harmaalintuhaukka /hˈarmaːlˌintuhˌaukːa/ (n)
autour à tête grise
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapapukaija /hˈarmaːpˌapukˌaija/ (n)
gris du Gabon, perroquet jaco
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaaposkiaratti /hˈarmaːpˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
toui flamboyant
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapääaratti /hˈarmaːpˌæːarˌatːɪ/ (n)
conure de Weddell
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaapääkaija /hˈarmaːpˌæːkaija/ (n)
perruche de Finsch
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmaavahanokka /hˈarmaːvˌahanˌokːa/ (n)
astrild queue-de-vinaigre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

harmonia /hˈarmonˌia/ (n)
harmonie
  sävelten sopeutuvuus, sointu

harmonikka /hˈarmonˌikːa/ (n)
accordéon
  kannettava, palkeessa muodostetun paineilman avulla toimiva vapaalehdykkäinen kosketinsoitin

harppi /hˈarpːɪ/ (n)
compas
  ympyränkaaren piirtämisen ja mittaamisen apuväline

harppu /hˈarpːu/ (n)
harpe
  sinfoniaorkesteriin 1800-luvulta lähtien kuulunut kielisoitin
harpie
  ruma nainen, akka, ämmä

harras /hˈarras/ (adj)
dévot, fervent
  uskonnollisen tai hengellisen hartauden harjoittamiseen liittyvä

harrastus /hˈarrastus/ (n)
passe-temps
  säännöllisesti harjoitettua vapaa-ajan toimintaa, jota tehdään ajan kuluksi, huvin vuoksi, työn vastapainoksi

hartiaviitta /hˈartɪavˌiːtːa/ (n)
pèlerine
  hartioiden peitteenä käytettävä lyhyt, hihaton viitta

harva /hˈarva/ (adj)
peu
  sellainen, joka ei ole tiheä, taaja t. tuuhea
clairsemé
  (ihmisistä) harvalukuinen, vähälukuinen; ei moni, eivät monet

harvinainen /hˈarvɪnˌainen/ (adj)
rare, peu commun, hors du commun
  sellainen, jota ei esiinny paljoa tai tapahdu usein, harvoin tavattava tai tapahtuva; erikoinen

harvinaisuus /hˈarvɪnˌaisuːs/ (n)
rareté
  sen ominaisuus että jonkin on harvinainen
  harvinainen esine, henkilö tai asia

harvoin /hˈarvoin/ (adv)
rarement
  vain joskus, hyvin harvakseltaan

hasselpähkinä /hˈasselpˌæhkɪnæ/ (n)
noisetier
  koivukasvien heimoon kuuluva pähkinäpensas (Corylus avellana)
noisette
  sen hedelmästä eli pähkinä

hattara /hˈatːara/ (n)
barbe à papa
  sokerista pilvimäisen massan muodostaviksi kuiduiksi vaahdotettu makeinen

hattu /hˈatːu/ (n)
chapeau
  huovasta tai muusta jäykästä materiaalista valmistettu, tavallisesti vuorilla varustettu päähine
caron, hatchek, háček
  kirjaimen päälle tarkekirjoituksessa lisättävä, ylöspäin aukeavan kulman muotoinen tarke [ˇ]

haudata /hˈaudata/ (v)
enterrer, inhumer
  laskea kuollut hautaan

hauduttaa /hˈaudutːaː/ (v)
braiser
  kypsentää ruokaa vähässä nestemäärässä suljetussa astiassa, tarkoituksena höyryttää ruoka kypsäksi ja rikastaa irtoavat makuaineet liemeen

hauislihas /hˈauɪslɪhas/ (n)
muscle biceps brachial
  hauis, kaksipäinen olkalihas, yksi käden lihaksista

hauki /hˈaukɪ/ (n)
brochet
  pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvä, Suomessa koko maan sisävesissä ja rannikkoalueilla elävä petokalalaji

haukka /hˈaukːa/ (n)
faucon, milan
  keskikokoinen tai pieni päiväpetolintu (). Heimossa on sukuja: Buteo, Circus, Accipiter ja Pernis.

haukkua /hˈaukːua/ (v)
aboyer
  pitää koiralle, ketulle tai naalille ominaista katkonaista ääntelyä
insulter, traiter
  nimitellä loukkaavasti tai halventavasti, ilmaista usein patoutunut tyytymättömyytensä toiseen tai tämän aikaansaannoksiin, purkaa kiukkunsa tai muu kielteinen mieliala jollekin; herjata, sättiä, moittia, parjata

haukotus /hˈaukotus/ (n)
bâillement
  väsymykseen tai kyllästymiseen yhdistetty refleksi, joka pakottaa syvään hengitykseen suun kautta

haulikko /hˈaulɪkːo/ (n)
fusil
  rihlaamaton metsästysase, jolla yleensä ammutaan pienillä hauleilla ladattuja patruunoita

haupitsi /hˈaupɪtsɪ/ (n)
obusier
  kenttätykistössä käytettävä tykki, putkeltaan lyhyempi ja suurempiin korotuksiin kykenevä kuin kanuuna

hauras /hˈauras/ (adj)
fragile, tendre
  helposti mureneva t. murtuva

hauta /hˈauta/ (n)
tombe, tombeau, sépulture
  paikka, johon kuolleen ruumis sijoitetaan, viimeinen leposija

hautajaiset /hˈautajˌaiset/ (n)
funérailles, obsèques
  muistoseremonia, jossa kuolleen ihmisen muistoksi pidetään yleensä puheita, ja jossa kuollut lasketaan hautaan

hautakivi /hˈautakˌivɪ/ (n)
pierre tombale
  haudalle pystytettävä muistomerkki, johon kaiverretaan esimerkiksi vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika

hautausmaa /hˈautausmaː/ (n)
cimetière
  paikka jonne vainajat haudataan maahan kaivettuun kuoppaan tai tuhkattujen ruumiiden tuhkat sirotellaan

hautomo /hˈautomo/ (n)
incubateur, couveuse
  munanhaudontalaitos

havaijilainen /hˈavaijɪlˌainen/ (adj)
hawaïen
  Havaijilta peräisin oleva, Havaijiin liittyvä

havaijilainen /hˈavaijɪlˌainen/ (n)
Hawaïen
  pysyvästi Havaijilla asuva henkilö, Havaijin asukas

havaita /hˈavaita/ (v)
constater
  tulla tietoiseksi jostain seikasta, huomata, panna merkille, tehdä näköhavainto

haveri /hˈaverɪ/ (n)
avarie
  vesiliikenteessä tapahtunut onnettomuus

havumetsävyöhyke /hˈavumˌetsævˌyøhyke/ (n)
taïga
  yhtenäinen havupuiden muodostama metsävyöhyke pohjoisella pallonpuoliskolla tundra-alueen eteläpuolella

havupuu /hˈavupuː/ (n)
conifère, sapin
  puukasvi, jonka lehdet ovat pieniä ohuita neulanmuotoisia neulasia

hede /hˈede/ (n)
étamine
  hedelehti, siitepölyä kehittävä kukan siitoslehti; kasvin urospuolinen lisääntymiselin

hedelmä /hˈedelmæ/ (n)
fruit
  kasvin tulevien siementen suojaksi hedelmöityksen jälkeen sikiäimestä kasvava muodostuma. Hedelmien tarkoituksena on myös siementen leviämisen edistäminen
  tulos tai tuotos

hedelmällinen /hˈedelmˌællɪnen/ (adj)
fertile, fructueux, fruitier
  joka tuottaa hyvin satoa

hedelmämehu /hˈedelmˌæmehu/ (n)
jus de fruit
  hedelmän makuinen tai hedelmästä valmistettu mehu

hedelmäsalaatti /hˈedelmˌæsalˌaːtːɪ/ (n)
salade de fruits, macédoine
  salaatti, joka koostuu erilaisista hedelmistä

hedelmätarha /hˈedelmætˌarha/ (n)
verger
  hedelmänviljelyyn tarkoitettu puutarha tai puutarhan osa

hedelmöitys /hˈedelmˌøitys/ (n)
fécondation
  koiraan ja naaraan sukusolujen yhdistyminen

hegemonia /hˈeɡemˌonɪa/ (n)
hégémonie
  hallitseva asema muihin nähden

hegemoninen /hˈeɡemˌonɪnen/ (adj)
hégémonique
  hallitsevassa asemassa toisiin nähden oleva

hehkulamppu /hˈehkulˌampːu/ (n)
ampoule
  sähkölamppu, jonka valaisevana osana on sähkövirralla hehkuvaksi kuumentuva hehkulanka

hehtaari /hˈehtaːrɪ/ (n)
hectare
  pinta-alan mitta, 100×100 metrin ala tai 10000 m²

heijastaa /hˈeijastaː/ (v)
refléter
  taittaa valonsäde kohti valon lähdettä
projeter
  suunnata valoa jollekin pinnalle esimerkiksi piirtoheittimen tai diaprojektorin avulla

heijastus /hˈeijastus/ (n)
réflexion
  kuva, joka syntyy kun jostakin heijastuu valoa

heikentyä /hˈeikentˌyæ/ (v)
affaiblir, faiblir
  tulla heikoksi tai heikommaksi

heikentää /hˈeikentæː/ (v)
affaiblir
  tehdä tai saattaa heikoksi tai entistään heikommaksi

heikko /hˈeikːo/ (adj)
faible
  joka ei jaksa, voimaton; voimaltaan tai teholtaan matala

heikko vuorovaikutus /hˈeikːo vˈuorovˌaikutus/ (n)
interaction nucléaire faible
  yksi hiukkasfysiikan standardimallin kuvailemista kolmesta perusvuorovaikutuksesta: mekanismi, jonka mukaisesti heikko ydinvoima toimii

heikkous /hˈeikːous/ (n)
faiblesse
  heikkokuntoisuus, heikkovoimaisuus

heikosti /hˈeikostɪ/ (adv)
facilement
  heikolla tavalla

heiluri /hˈeilurɪ/ (n)
pendule
  akselin tai pisteen ympäri vapaasti kiertymään pääsevä, painovoiman vaikutuksesta heilahteleva kappale

heimo /hˈeimo/ (n)
tribu
  ihmisyhteisö, jolla on löyhä yhteinen identiteetti, mutta ei poliittista hierarkiaa tai keskitettyä valtajärjestelmää. Jäsenyys syntyy sukulaissuhteiden mukaan, eikä periytyvää johtajuutta ole.

heinä /hˈeinæ/ (n)
foin
  niitetty ja kuivattu heinäkasvien ja joidenkin muiden ruohovartisten kasvien kasvismassa

heinäkuu /hˈeinækuː/ (n)
juillet
  vuoden seitsemäs kuukausi, kuukausi kesäkuun ja elokuun välissä

heinäsirkka /hˈeinæsˌirkːa/ (n)
sauterelle
  suorasiipinen hyönteinen (Caelifera). Heinäsirkalla on kapeat etusiivet, jotka lepoasennossa peittävät kokoon taipuneet lenninsiivet, ja suuret hyppyjaloiksi erikoistuneet takajalat. Suomessa heinäsirkkoja on tavattu liki 30 lajia.

heitteillejättö /hˈeitːeillejˌætːø/ (n)
abandon
  hoidotta jättäminen, hylkääminen
  henkilön jättäminen avuttomaan tilaan, vaikka tekijä olisi ollut velvollinen huolehtimaan hänestä

heittiö /hˈeitːɪø/ (n)
canaille, scélérat
  kunniaton tai moraaliton henkilö

heittomerkki /hˈeitːomˌerkːɪ/ (n)
apostrophe
  symboli ', taikka sitten ’, jolla korvataan sanoista pois jätettyjä eli heitettyjä kirjaimia tai sitä käytetään kieliopillisena erottimena

heittää /hˈeitːæː/ (v)
lancer, jeter
  antaa kättä heilauttamalla vauhtia siinä olevalle kappaleelle, ja laskea se vapaaseen liikkeeseen ilman halki, singota; pitää jtk heiton tai heitetyn esineen kohteena

helatorstai /hˈelatˌorstai/ (n)
Ascension
  kristillinen juhla, jota vietetään neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseenastumisen muistoksi

helikopteri /hˈelɪkˌopterɪ/ (n)
hélicoptère
  ilma-alus, joka lentää yhden tai useamman pitkistä lavoista koostuvan roottorin kannattamana; lennon vakauttamiseksi peräpäässä on pienempi roottori

helikopteriraha /hˈelɪkˌopterˌiraha/ (n)
monnaie hélicoptère
  kansalaisille jaettava keskuspankin uusi raha, jolla voidaan elvyttää taloutta tai luoda tarvittavaa inflaatiota

helistin /hˈelɪstɪn/ (n)
hochet
  lelu jota heiluttamalla kuuluu helisevä ääni

helium /hˈelium/ (n)
hélium
  kevyin jalokaasuihin kuuluva alkuaine

helle /hˈelle/ (n)
canicule
  Kuuma sää. Suomessa hellerajana on 25 celsiusastetta.

helleaalto /hˈelleˌaːlto/ (n)
vague de chaleur, canicule
  hyvin lämpimän ilmamassan siirtyminen maantieteelliselle alueelle, jolloin helleraja ylittyy useana vuorokautena

helleeninen /hˈelleːnɪnen/ (adj)
hellénique
  antiikin kreikkalainen tai heille ominainen

helluntai /hˈelluntai/ (n)
Pentecôte
  Kristillinen juhlapäivä, seitsemäs sunnuntai pääsiäisen jälkeen. Suomessa juhlapyhä ja kirkollinen juhlapäivä.

hellyys /hˈellyːs/ (n)
tendresse
  se, että on hellä

hellä /hˈellæ/ (adj)
tendre
  lempeä, herkkä

hellästi /hˈellæstɪ/ (adv)
tendrement
  hellällä tavalla

helma /hˈelma/ (n)
ourlet
  paidan, hameen tms. vaatekappaleen tai muun alaosa

helmi /hˈelmɪ/ (n)
perle
  helmisimpukan muodostama helmiäispallo, aito helmi
  erityisen kallisarvoinen tai ihastuttava yksilö

helmiaratti /hˈelmɪarˌatːɪ/ (n)
conure perlée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

helmikuu /hˈelmɪkuː/ (n)
février
  vuoden toinen kuukausi, kuukausi tammikuun ja maaliskuun välissä

helminauha /hˈelmɪnˌauha/ (n)
collier, collier perle
  lankaan pujotetuista rei’itetyistä helmistä valmistettu, tavallisesti kaulassa pidettävä koru

helmitaulu /hˈelmɪtˌaulu/ (n)
abaque
  laskemisen apuväline, jossa rei’itettyjä helmiä voidaan liu’uttaa tankoja pitkin

helpottaa /hˈelpotːaː/ (v)
soulager
  lieventää (esim. kivun) haittavaikutuksia; tehdä siedettävämmäksi
faciliter
  tehdä helpommaksi

helpottua /hˈelpotːˌua/ (v)
facile, simplifier
  tulla helpoksi tai helpommaksi

helpottunut /hˈelpotːunut/ (adj)
soulagé
  jostakin vaivanneesta vapautunut, huojentunut

helppo /hˈelpːo/ (adj)
facile, simple
  joka ei tuota vaikeuksia, yksinkertainen ymmärtää, ei työläs, ei vaikea

helsinkiläinen /hˈelsɪŋkɪlˌæinen/ (adj)
helsinkien
  Helsingistä peräisin oleva tai Helsinkiin liittyvä

helsinkiläinen /hˈelsɪŋkɪlˌæinen/ (n)
Helsinkien
  pysyvästi Helsingissä asuva henkilö

heltta /hˈeltːa/ (n)
crête
  kanalinnuilla päälaella ja alaleuoissa roikkuva höyhenetön ihopoimu
lamelle
  helttasienten itiöiden kehittymispesäke

helvetti /hˈelvetːɪ/ (n)
enfer
  tuonela, manala, kadotus; useiden eri uskontojen mukaan paikka, jossa maanpäällisessä elämässään pahaa tehneet kärsivät kuolemansa jälkeen

hely /hˈely/ (n)
colifichet
  vähäarvoinen koru: rihkamakoru tai lelukoru

hematologia /hˈematˌoloɡˌia/ (n)
hématologie
  sisätautien toimialaan kuuluva erikoisala, joka tutkii ja hoitaa veritauteja

hemmoteltu /hˈemmotˌeltu/ (adj)
gâté
  jota hemmotellaan tai on hemmoteltu; yksilö joka on saanut aina tahtonsa läpi, kasvanut liiallisessa materian paljoudessa

hemoglobiini /hˈemoɡlobˌiːnɪ/ (n)
hémoglobine
  valkuaisaineiden yhdistelmä, joka on erikoistunut hapen kuljetukseen elimistössä; verenpuna

hemppo /hˈempːo/ (n)
linotte mélodieuse
  , Suomessakin pesivä siemeniä syövä peippoihin kuuluva varpuslintu

hengellinen /hˈeŋŋellɪnen/ (adj)
spirituel
  sellainen (tavallisesti aineeton), joka liittyy uskontoon tai henkimaailmaan

hengenvaarallinen /hˈeŋŋenvˌaːrallɪnen/ (adj)
mortel, mortelle
  sellainen, joka saattaa aiheuttaa kuoleman

hengittää /hˈeŋŋɪtːæː/ (v)
respirer
  ottaa toistuvasti ilmaa sisään keuhkoihin ja puhaltaa ilma ulos, tarkoituksena hapen talteen ottaminen ilmasta hengittävälle eliölle

hengitys /hˈeŋŋɪtys/ (n)
respiration
  hengitämisen toteutus, kasveissa ja eläinten ruumiissa tapahtuva hapenotto ilmasta tai vedestä ja elimistössä palamisen tuloksena syntyneen hiilidioksidin poisto

henki /hˈeŋkɪ/ (n)
respiration
  hengitys; hengitettävä ilma
vie
  elämä
esprit
  henkiolento

henkilö /hˈeŋkɪlø/ (n)
personne
  joku tietty tai tuntematon ihminen

henkilökohtainen /hˈeŋkɪløkˌohtainen/ (n)
personnel, personnelle
  sellainen, joka on erityisesti henkilölle osoitettu

henkilökohtaisesti /hˈeŋkɪløkˌohtaisˌestɪ/ (adv)
personnellement
  itsestä puhuen
  henkilökohtaisella tavalla
en personne, personnellement
  ilmaisee, että tekee jotakin itse

henkilöllisyys /hˈeŋkɪlˌøllɪsyːs/ (n)
identité
  se, kuka jokin on; henkilön määrittävät ominaisuudet

henkilöllisyystodistus /hˈeŋkɪlˌøllɪsˌyːstodˌistus/ (n)
carte d'identité
  viranomaisen myöntämä henkilön tunnistamiseen tarvittava asiakirja, meillä tavallisesti kuvallinen henkilökortti tai ulkomailla asioitaessa passi

henkilöstö /hˈeŋkɪlˌøstø/ (n)
personnel
  organisaation muodostavat henkilöt; henkilökunta

henkinen /hˈeŋkɪnen/ (adj)
mental, mentale
  sellainen aineeton, joka on ominainen ihmissuvulle ja sen kulttuurille, hengenelämää yleisesti koskeva tai siihen perustuva, älyllinen, sielullinen

henkitorvi /hˈeŋkɪtˌorvɪ/ (n)
trachée
  kaulassa oleva putkimainen elin, joka yhdistää kurkunpään ja keuhkot

henkivakuutus /hˈeŋkɪvakˌuːtus/ (n)
assurance-vie
  vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan

henkivartija /hˈeŋkɪvˌartɪja/ (n)
garde du corps
  henkilö, joka työkseen suojelee jonkun muun henkeä

henna /hˈenna/ (n)
henné
  punainen Lawsonia inermis -kasvin kuivatuista lehdistä saatava väriaine

hepatiitti /hˈepatˌiːtːɪ/ (n)
hépatite
  maksatulehdus

hepokatti /hˈepokˌatːɪ/ (n)
sauterelle
  Suorasiipisiin kuuluva hyppivä hyönteinen (). Hepokatin tuntosarvet ovat yleensä vartaloa pidemmät, mikä auttaa erottamaan sen muuten hyvin samankaltaisesta heinäsirkasta.

heppa /hˈepːa/ (n)
dada
  hevonen

heppu /hˈepːu/ (n)
mec, type
  (yleensä miespuolinen) henkilö

heprealainen /hˈeprealˌainen/ (adj)
hébreu
  Heprean kielestä peräisin oleva tai siihen liittyvä.

heprealainen /hˈeprealˌainen/ (n)
Hébreu
  Aabrahamista, Iisakista ja Jaakobista polveutuvan seemiläisen kansan jäsen tai jälkeläinen

heraldiikka /hˈeraldˌiːkːa/ (n)
héraldique, blason
  oppi vaakunoista ja lipuista

heraldinen lilja /hˈeraldɪnen lˈilja/ (n)
fleur de lys
  liljasta tyylitelty heraldinen kuvio, myös Ranskan lilja

herhiläinen /hˈerhɪlˌæinen/ (n)
frelon européen, frelon
  herhiläisten sukuun kuuluva -laji tai sen yksilö
frelon
  mikä tahansa herhiläisten -sukuun kuuluva yhteiskunta-ampiaisten laji tai sellaisen yksilö

herkkusieni /hˈerkːusˌienɪ/ (n)
champignon de Paris, champignon
  viljelyherkkusieni, helttasieniin kuuluva ravinnoksi viljelty sieni (Agaricus bisporus). Tämä maailman suosituin herkkusienilaji löytyi eteläeurooppalaisesta luonnosta ja sitä alettiin tuottaa hallituissa oloissa 1700-luvulla. Muitakin herkkusienilajikkeita viljellään. Viljeltyjen herkkusienten lisäksi Suomessa tunnetaan parikymmentä luonnossa kasvavaa lajia.

herkkusuu /hˈerkːusuː/ (n)
gourmet
  herkuista pitävä henkilö

herkullinen /hˈerkullɪnen/ (adj)
délicieux
  hyvältä maistuva, maukas

herkuttelija /hˈerkutːˌelɪja/ (n)
gourmet, épicurien
  henkilö, joka herkuttelee, hyvän ruoan ystävä

hermeneutiikka /hˈermenˌeutɪːkːa/ (n)
herméneutique
  teoria tulkinnasta

hermo /hˈermo/ (n)
nerf
  hermoimpulssien kulkuväylänä toimiva lankamainen elin

hermomyrkky /hˈermomˌyrkːy/ (n)
neurotoxine
  hermostoon vaikuttava myrkky; hermostomyrkky

hermosolu /hˈermosˌolu/ (n)
neurone
  hermokudoksen solu, joka välittää hermoimpulsseja

hermosto /hˈermosto/ (n)
système nerveux
  monisoluisen eliön hermosoluihin perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä

hermostunut /hˈermostunut/ (adj)
nerveux
  jännittynyt, levoton, huolestunut

herne /hˈerne/ (n)
pois
  palkoja kasvattava viljelykasvi papujen ohella ()
pois, petit pois
  yksittäinen herneen syötävä siemen palon sisällä

hernekasvit /hˈernekˌasvɪt/ (n)
légumineuses, papilionacée
  yhteisnimitys heimon kaksisirkkaisille kasveille

heroiini /hˈeroˌiːnɪ/ (n)
héroïne
  opioideihin kuuluva päihde, voimakas ja addiktoiva jauhemainen huume

herra /hˈerra/ (n)
monsieur
  Kohtelias puhuttelu miehelle, käytetään sukunimen edellä. Lyhenne hra.
monsieur, maître, seigneur
  hallitsija, isäntä

herrasmies /hˈerrasmies/ (n)
gentilhomme
  hieno, hyväkäytöksinen ja usein myös hyvin pukeutunut mies

hertsi /hˈertsɪ/ (n)
hertz
  taajuuden SI-yksikkö (tunnus Hz)

hertta /hˈertːa/ (n)
cœur
  tavallisen korttipakan maa, symboli punainen sydän, ♥

herttua /hˈertːua/ (n)
duc
  eräs korkea aatelisarvo, eräiden kuningasperheiden lapsille myönnettävä arvo

herttuakunta /hˈertːuakˌunta/ (n)
duché
  herttuan tai herttuattaren hallitsema maa-alue, läänitys tai valtakunta

herttuatar /hˈertːuatar/ (n)
duchesse
  herttuan puoliso; nainen, jolla on herttuan aatelisarvo

herukka /hˈerukːa/ (n)
groseille
  -sukuun kuuluvia kasveja, jotka tunnetaan marjapensaina; mustaherukka, punaherukka, valkoherukka

herättää /hˈerætːæː/ (v)
réveiller
  lopettaa toisen nukkuminen, saada hereille

herätyskello /hˈerætˌyskello/ (n)
réveil
  kello, jonka on tarkoitus soida ja herättää tiettynä ajankohtana

herätä /hˈerætæ/ (v)
s'éveiller
  keskeyttää tai lopettaa nukkuminen kokonaan; nukahtamisen vastakohta

hetero /hˈetero/ (n)
hétéro
  heteroseksuaali

heteroseksuaalisuus /hˈeterosˌeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
hétérosexualité
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen vastakkaiseen sukupuoleen

heterotsygoottinen /hˈeterˌotsyɡˌoːtːɪnen/ (adj)
hétérozygote
  joka on perinyt vanhemmiltaan kaksi erilaista alleelia samasta geenistä

hetki /hˈetkɪ/ (n)
moment, instant
  lyhyt mitattavissa oleva aika

hetmanni /hˈetmannɪ/ (n)
hetman#Ranska
  toiseksi korkein sotilaskomentaja Puolassa ja Liettuassa 1400–1700-luvuilla

heuristinen /hˈeurɪstɪnen/ (adj)
heuristique
  päättelyyn tai arviointiin perustuva, ilman täsmällistä algoritmia

hevonen /hˈevonen/ (n)
cheval
  ratsastukseen ja vetojuhdaksi kesytetty nisäkäs (Equus caballus), luonnossa laumoissa elävä kavioeläin, joka on kasvissyöjä
  yksi telinevoimistelussa käytettävistä voimistelutelineistä

hevosenkengittäjä /hˈevosˌeŋkeŋŋˌitːæjæ/ (n)
maréchal-ferrant
  kengitysseppä

hevosenkenkä /hˈevosˌeŋkeŋkæ/ (n)
fer à cheval
  hevosen kavioon naulattava metallinen suojus, joka suojaa kaviota kulumiselta

hevoskuiskaaja /hˈevoskwˌiskaːja/ (n)
chuchoteur
  ammatinharjoittaja, joka pyrkii vähentämään hevosten kokemaa stressiä ja saamaan niihin psyykkisen kontaktin käyttämällä apuna niiden omaa elekieltä.

hevoslääketiede /hˈevoslˌæːketˌiede/ (n)
médecine équine
  hevoseläimiin, lähinnä hevoseen, suuntautuva eläinlääketieteen haara

hevostalli /hˈevostˌallɪ/ (n)
écurie
  rakennus, jossa pidetään hevosia

hevosvoima /hˈevosvˌoima/ (n)
cheval-vapeur
  vanha tehon mittayksikkö, jota on käytetty etenkin ajoneuvoista puhuttaessa. Yksi hevosvoima on teho, jolla pystyy nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella 1 metriä sekunnissa. Hevosvoima on 0,736 kilowattia (kW). Hevosvoiman suomenkielinen lyhenne on hv.

hidas /hˈidas/ (adj)
lent
  pienellä vauhdilla liikkuva tai tapahtuva

hidastaa /hˈidastaː/ (v)
décélérer, ralentir
  vähentää vauhtia, tehdä hitaammaksi

hidastaminen /hˈidastˌamɪnen/ (n)
ralentissement
  noepeuden alentaminen

hieho /hˈieho/ (n)
génisse
  sukukypsä lehmä, joka ei ole vielä kertaakaan poikinut

hiekka /hˈiekːa/ (n)
sable
  hienojakoinen, kivien rapautuessa muodostuva maalaji

hiekkalaatikko /hˈiekːalˌaːtɪkːo/ (n)
bac à sable
  hiekalla täytetty lasten leikkipaikka
  ohjelmalle eristetty ympäristö, jossa sen suoritus ei voi vaikuttaa isäntäkoneen muun ohjelmiston toimintaan

hiekkaranta /hˈiekːarˌanta/ (n)
plage
  irtohiekan peittämä ranta, hiekka-alue meren tai järven lähellä

hiekoittaa /hˈiekoitːaː/ (v)
sabler
  levittää hiekkaa tai soraa liukkauden torjumiseksi

hienopuuseppä /hˈienopˌuːsepːæ/ (n)
ébéniste
  edellisiin liittyvä koulutus, oppiarvo ja ammattinimike

hieraattinen /hˈieraːtːɪnen/ (adj)
hiératique
  pappeihin liittyvä, papillinen

hierarkia /hˈierarkˌia/ (n)
hiérarchie
  moniasteinen arvojärjestelmän asteikko, joka suppenee huippua kohti

hierarkkinen /hˈierarkːɪnen/ (adj)
hiérarchique
  sellainen, joka kuuluu hierarkiaan, hierarkiaan kuuluva; hierarkialle ominainen

hieroa /hˈieroa/ (v)
masser
  hangata raajoilla painaen

hieroglyfi /hˈieroɡlˌyfɪ/ (n)
hiéroglyphe
  muinaisegyptiläinen kuvakirjoitusmerkki

hieronta /hˈieronta/ (n)
massage
  hoitotarkoituksessa suoritettavaa pehmeisiin kudoksiin kohdistuvaa liikkuvaa painamista, joka tapahtuu sivelyjen, hankausten, pusertelujen ja erilaisten taputusten muodossa

hiha /hˈiha/ (n)
manche
  vaatteen osa, joka peittää käsivarren osittain tai kokonaan

hihittää /hˈihɪtːæː/ (v)
ricaner
  nauraa hillitysti, pidättyväisesti

hiihtäjä /hˈiːhtæjæ/ (n)
skieur
  henkilö, joka hiihtää

hiihtää /hˈiːhtæː/ (v)
skier
  liikkua suksilla

hiili /hˈiːlɪ/ (n)
charbon, houille, braises
  palavan aineen, varsinkin puun vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine
carbone
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on C; hiilellä on useita allotrooppisia muotoja perusmuodon ohessa: timantti, fullereeni, grafeeni, grafiitti, nanoputki ja lisää on odotettavissa

hiilidioksidi /hˈiːlɪdɪˌoksɪdɪ/ (n)
dioxyde de carbone
  hiilihapon anhydridi, ilmaa raskaampi kaasu, jota muodostuu palamisen yhteydessä, CO₂

hiilihappo /hˈiːlɪhˌapːo/ (n)
acide carbonique
  H₂CO₃, heikko happo, melko pysymätön hiilidioksidin ja veden yhdiste

hiilihydraatti /hˈiːlɪhˌydraːtːɪ/ (n)
glucide
  hiilestä, vedystä ja hapesta koostuva orgaaninen yhdiste

hiilijalanjälki /hˈiːlɪjalˌanjælkɪ/ (n)
empreinte carbone
  tuotteen, toiminnan tai palvelun aiheuttama ilmastokuorma

hiiliteräs /hˈiːlɪteræs/ (n)
asier au carbone
  teräs, minkä ainoana varsinaisena seosaineena on hiili, valmistetaan vähentämällä seostamattoman raakaraudan hiilipitoisuutta mellottamalla. Käyttötarkoituksen mukaan valittava hiilipitoisuus vaihtelee välillä 0,05–1,7 %

hiilivety /hˈiːlɪvˌety/ (n)
hydrocarbure
  hiilestä ja vedystä koostuva orgaaninen yhdiste, joka palaa hyvin ja vapauttaa runsaasti energiaa, minkä vuoksi käytetään laajasti polttoaineena

hiippakunta /hˈiːpːakˌunta/ (n)
diocèse, évêché
  piispan johtama hallintoalue kirkossa

hiippaläppä /hˈiːpːalˌæpːæ/ (n)
valve mitrale
  yksi veren virtausta ohjaavista sydämen läpistä

hiiri /hˈiːrɪ/ (n)
souris
  moni varsinaisten rottien ja hiirien alalahkoon () kuuluvista rottaeläinten lajeista tai sellaisen yksilö
  kämmenen alla pöydällä liikuteltava tietokoneen osoitinlaite

hiirihaukka /hˈiːrɪhˌaukːa/ (n)
buse variable
  keskikokoinen päiväpetolintu,

hiirimatto /hˈiːrɪmˌatːo/ (n)
tapis de souris
  tietokoneen hiiren alla käytettävä levymäinen alusta

hiisi /hˈiːsɪ/ (n)
gobelin
  fantasiakirjallisuudessa esiintyvä menninkäismäinen olento

hiiva /hˈiːva/ (n)
levure
  yleisnimi runsaalle joukolle erilaisia hiivasieniä
  leivinhiiva (), taikinaan lisättävä kohotusaine joka käyttää ravintonaan taikinan hiilihydraatteja ja tuottaa kaasua joka saa aikaan taikinan kohoamisen ja muuttumisen kuohkeaksi. Voidaan käyttää myös kiljun ja kotiviinin valmistukseen.

hiivasienitulehdus /hˈiːvasˌienɪtulˌehdus/ (n)
muguet, candidose
  -hiivasienen aiheuttama tulehdus.

hiki /hˈikɪ/ (n)
sueur, transpiration
  pienten hikirauhasten erite, neste jota kuumuudessa leviää ihon pintaan

hikirauhanen /hˈikɪrˌauhanen/ (n)
glande sudoripare
  hikeä tai ihon ja ihonalaisen rasvakerroksen väliin muodostuvaa eritettä ihon pinnalle erittävä avoeritysrauhanen (glandula sudorifera)

hikka /hˈikːa/ (n)
hoquet
  nikotus, tahdoton toistuva pallean nopea lihassupistus ja siitä seuraava ääni

hikoilu /hˈikoilu/ (n)
transpiration
  se, että hikoilee; hien esiintyminen iholla, erityisesti kainaloissa

hiljaa /hˈiljaː/ (adv)
doucement
  vähäisellä äänellä

hiljainen hetki /hˈiljainen hˈetkɪ/ (n)
blanc
  tauko keskustelussa, liikenteessä tms.

hiljaisuus /hˈiljaisuːs/ (n)
silence
  äänen puute

hilla /hˈilla/ (n)
plaquebière
  suomuurain. Suokasvi, joka kukkii alkukesällä ja jonka marjat kypsyvät rämeillä heinäkuun lopulla ja korvissa elokuun puolella.

hilleri /hˈillerɪ/ (n)
putois
  eräs eurooppalainen näätäeläin (Mustela putorius)

hillo /hˈillo/ (n)
confiture
  marjoista tai hedelmistä ja sokerista keitetty makeanmakuinen seos, jota käytetään esimerkiksi leivonnaisissa

hilpari /hˈilparɪ/ (n)
hailebarde
  kahden käden ase, jossa sauvan päässä on terävä kärki sekä kirves ja sen toisella puolella piikki tai koukku

hilse /hˈilse/ (n)
pellicule
  ihosta, erityisesti päänahasta irtoavat kuolleet ihosolut

himo /hˈimo/ (n)
luxure, désir
  kiihkeä halu saada jotain

hinaaja /hˈinaːja/ (n)
remorqueur
  alus, joka hinaa toisia laivoja

hinaaminen /hˈinaːmɪnen/ (n)
remorquage
  perässä vetäminen

hinaus /hˈinaus/ (n)
remorquage
  hinaamisen toteutus tai tapahtuma

hinausauto /hˈinausˌauto/ (n)
dépanneuse
  onnettomuuden ja teknisen vian vuoksi hajonneiden sekä väärin pysäköityjen autojen tai muiden moottoriajoneuvojen siirtämiseen tarkoitettu kuorma-auto

hindu /hˈindu/ (n)
hindou
  hindulaiseen uskontokuntaan kuuluva

hinta /hˈinta/ (n)
prix
  se, mitä joku on valmis maksamaan, hyödykkeen arvo markkinoilla

hintti /hˈintːɪ/ (n)
tapette, pédé
  homoseksuaalinen mies

hipiä /hˈipɪæ/ (n)
teint
  iho

hippu /hˈipːu/ (n)
pépite
  hitunen, muru; erityisesti maa-aineksen seassa oleva pieni pala kultaa tai muuta jalometallia

hirnunta /hˈirnunta/ (n)
Hennissement
  hirnuminen

hirsipuu /hˈirsɪpuː/ (n)
gibet, potence
  rakennelma, joka on tehtyihmisten hirttämistä varten
pendu
  seurapeli, jossa pyritään arvaamaan sanan kirjaimia

hirssi /hˈirssɪ/ (n)
millet
  eräitä heinäkasvien heimon viljoja

hirsutismi /hˈirsutˌismɪ/ (n)
hirsutisme
  liikakarvoitus; naisilla esiintyvää liiallista karvankasvua kehon alueilla, joissa tyypillisesti kasvaa karvaa lähinnä miehillä

hirttää /hˈirtːæː/ (v)
pendre
  teloittaa ripustamalla kaulastaan köyteen, jolloin teloitettava kuristuu tai kuolee niskan katkeamiseen köyden varaan pudotettaessa

hirveästi /hˈirveˌæstɪ/ (adv)
terriblement
  hirveällä tavalla

hirvi /hˈirvɪ/ (n)
élan, orignal
  pohjoisella pallonpuoliskolla elävä märehtijöihin lukeutuva maapallon suurin hirvieläin ()

hirvieläimet /hˈirvielˌæimet/ (n)
cervidés
  eräs sorkkaeläinten lahkoon kuuluva nisäkkäiden heimo ()

hirvieläin /hˈirvielæin/ (n)
cervidé
  mikä tahansa hirvieläinten heimoon () kuuluva sorkkaeläinten laji tai semmoisen yksilö

hirviö /hˈirvɪø/ (n)
monstre
  taruolento, jota pidetään pelottavana ja vaarallisena

hissi /hˈissɪ/ (n)
ascenseur
  laite, joka nostaa tai laskee henkilön tai tavaran tasosta toiseen

histoni /hˈistonɪ/ (n)
histone
  kromatiinissa esiintyvä proteiini, jonka ympärille DNA kiertyy muodostaen nukleosomeja

historia /hˈistorˌia/ (n)
histoire
  menneisyys, menneisyyttä kokonaisuudessaan koskeva ilmaisu

historiallinen /hˈistorɪˌallɪnen/ (adj)
historique
  historiaan liittyvä

historioitsija /hˈistorɪˌoitsɪja/ (n)
historien
  historian tapahtumista kirjoittava henkilö, historiankirjoittaja

hitaasti /hˈitaːstɪ/ (adv)
lentement
  vähäisellä nopeudella

hitaus /hˈitaus/ (n)
lenteur
  hidas toiminta ominaisuutena

hitsaaja /hˈitsaːja/ (n)
soudeur
  henkilö, joka hitsaa ammatikseen

hitsata /hˈitsata/ (v)
souder
  liittää metallikappaleita yhteen saattamalla liitoskohta esim. sulamislämpötilaan

hitti /hˈitːɪ/ (n)
hit
  suosittu musiikkikappale, joka usein saavuttaa nopeasti suosion

hiukkanen /hˈiukːanen/ (n)
particule
  aineosanen, esim. atomi, elektroni tai neutroni

hiukkaskiihdytin /hˈiukːaskˌiːhdytɪn/ (n)
accélérateur de particules
  hiukkasfysiikan tutkimuksessa käytettävä laite, joka sähkökentän avulla kiihdyttää ja magneettikentän avulla suuntaa sähköisesti varautuneita hiukkasia tarkoituksena törmäyttää niitä vastakkaisista suunnista toisiinsa alkeishiukkasten havaitsemiseksi

hius /hˈius/ (n)
cheveu
  ihmisen päälaella kasvava yksittäinen karva, yksi tukan muodostavien hiusten joukossa; yhdysosana myös kuvaannollisessa merkityksessä

hiuslisäke /hˈiuslɪsˌæke/ (n)
postiche
  hiusten täydennys, osaperuukki

hiustenkuivaaja /hˈiusteŋkwɪvˌaːja/ (n)
sèche-cheveux, séchoir à cheveux
  laite, joka puhaltaa ilmaa joko sellaisenaan tai kuumennettuna ja jolla kuivataan hiuksia

hohtokaija /hˈohtokˌaija/ (n)
perruche pompadour
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hoikka /hˈoikːa/ (adj)
svelte
  vartaloltaan sopusuhtainen tai laiha; keskimääräistä kapeampi

hoitaa /hˈoitaː/ (v)
occuper
  pitää huolta jostakuta/jostakin
soigner
  parantaa sairaus

hoitaja /hˈoitaja/ (n)
infirmière, infirmier
  eräs terveydenhoitoalan työntekijä, sairaanhoitaja, terveydenhoitaja

hoito /hˈoito/ (n)
traitement, soin
  terveydentilan ylläpitäminen

holistinen /hˈolɪstɪnen/ (adj)
holistique
  holismin mukainen, kokonaisvaltainen, kokonaisuuden määräämä

hollanti /hˈollantɪ/ (n)
néerlandais, hollandais
  (kielitiede) hollannin kieli (kielitunnus: nl), Alankomaiden virallinen kieli. Sanalista

hollantilainen /hˈollantɪlˌainen/ (adj)
hollandais
  Alankomaista peräisin oleva tai Alankomaihin liittyvä

hollantilainen /hˈollantɪlˌainen/ (n)
Néerlandaise, Néerlandais
  pyvästi Alankomaissa asuva henkilö

holmium /hˈolmium/ (n)
holmium
  eräs alkuaine (tunnus Ho)

holvi /hˈolvɪ/ (n)
voûte
  (arkkitehtuuri) kahden muurin ylle ja varaan kiilamaisista kivistä, tiilistä, ja laastista rakennettu tai betonista valettu kaareva kattorakenne

home /hˈome/ (n)
moisissure, moisi, floraison, mildiou fleuri
  mikä tahansa erilaisista sienistä, joiden rihmasto muodostaa kuohkeaa massaa

homeerinen /hˈomeːrɪnen/ (adj)
homérique
  Homeroksen aikainen, Homeroksen henkinen

homejuusto /hˈomejˌuːsto/ (n)
fromage bleu
  juusto, jonka kypsyttämiseen on käytetty homesientä

homeopatia /hˈomeˌopatˌia/ (n)
homéopathie
  eräs vitalistinen hoitomuoto, jossa homeopaattisten lääkkeiden ajatellaan aktivoivan kehon omaa paranemisprosessia, tunnettu erityisesti runsaasti laimennetuista lääkkeistään, joissa ei ole molekyyliäkään lääkeainetta jäljellä

homeostaasi /hˈomeˌostaːsɪ/ (n)
homéostasie
  elimistön sisäinen tasapaino

homeostaattinen /hˈomeˌostaːtːɪnen/ (adj)
homéostatique
  homeostaasin mukainen tai sitä noudattava, itseään tasapainottava

hominidi /hˈomɪnˌidɪ/ (n)
hominidé
  -heimon kädellinen. Heimon nykyisin eläviä lajeja ovat ihminen, simpanssi, bonobo, gorilla ja oranki; myös sukupuuttoon kuolleet saman heimon ihmisen eri kehitysmuodot

homo /hˈomo/ (n)
fif, pédé
  miespuolinen homoseksuaali
gay, homo, gai
  homoseksuaali yleisesti, mies tai nainen

homoavioliitto /hˈomoˌavɪolˌiːtːo/ (n)
mariage homosexuel
  avioliitto kahden miehen tai naisen välillä

homofiilinen /hˈomofˌiːlɪnen/ (adj)
homophile
  jolla on taipumus sitoutua samankaltaisiin rakenteisiin

homofobia /hˈomofˌobɪa/ (n)
homophobie
  negatiivisia asenteita, tunteita ja tekoja homoseksuaaleja kohtaan; homokammo

homogeeninen /hˈomoɡˌeːnɪnen/ (adj)
homogène
  koostumukseltaan yhtenäinen, aineksiltaan tasakoosteinen, tasa-aineinen

homogeenisuus /hˈomoɡˌeːnɪsuːs/ (n)
homogénéité
  yhtenäisyys, tasakoosteisuus, substantiivimuoto adjektiivista homogeeninen

homologia /hˈomolˌoɡɪa/ (n)
homologie
  matemaatiikassa yleinen algebrallinen teoria, joka on kehittynyt topologian pohjalta

homonymia /hˈomonˌymɪa/ (n)
homonymie
  sanojen rakenteellinen monitulkintaisuus; se että sanat ovat muodoltaan samat mutta tarkoittavat aivan eri asioita

homonyymi /hˈomonˌyːmɪ/ (n)
homonyme
  sana, joka on muodoltaan sama kuin jokin toinen, erimerkityksinen sana

homoseksuaali /hˈomosˌeksuˌaːlɪ/ (n)
homosexuel, homosexuelle
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva henkilö

homoseksuaalinen /hˈomosˌeksuˌaːlɪnen/ (adj)
homosexuel
  samaa sukupuolta olevaan henkilöön, miesten keskeistä tai naisten keskeistä, seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva

homoseksuaalisuus /hˈomosˌeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
homosexualité
  seksuaalisen ja tunnepohjaisen mielenkiinnon kohdistuminen samaa sukupuolta olevaan

homoseksualismi /hˈomosˌeksualˌismɪ/ (n)
homosexualisme
  vanhentunut nimitys homoseksuaalisuudesta

homotsygoottinen /hˈomotsyɡˌoːtːɪnen/ (adj)
homozygote
  joka on perinyt vanhemmiltaan tietystä geenistä kaksi samanlaista alleelia

hondurasilainen /hˈondurˌasɪlˌainen/ (adj)
hondurien
  Hondurasista peräisin oleva tai Hondurasiin liittyvä

hondurasilainen /hˈondurˌasɪlˌainen/ (n)
Hondurien
  pysyvästi Hondurasissa asuva henkilö

hopea /hˈopea/ (n)
argent
  metallinen aine, pehmeä valkoinen jalometalli. Hopean kemiallinen merkki on Ag.

hopeamitali /hˈopeˌamɪtˌalɪ/ (n)
médaille d’argent, médaille d'argent
  urheilu- ym. kilpailuissa toiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

hopeapoppeli /hˈopeapˌopːelɪ/ (n)
peuplier blanc
  yleissävyltään hopeanvärinen poppeli (Populus alba)

hopeinen /hˈopeinen/ (adj)
argentin, argenté
  hopeasta valmistettu

horisontti /hˈorɪsˌontːɪ/ (n)
horizon
  näennäinen viiva, joka erottaa toisistaan maan ja taivaan jakaen näkökentän kaikki suunnat kahteen osaan: niihin, jotka kohtaavat Maan pinnan, ja niihin, jotka eivät kohtaa

hormonaalinen /hˈormonˌaːlɪnen/ (adj)
hormonal
  hormoneihin liittyvä, niistä johtuva

hormoni /hˈormonɪ/ (n)
hormone
  (endokrinologia, fysiologia}} elimistön kemiallinen välittäjäaine, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron kautta

horoskooppi /hˈoroskˌoːpːɪ/ (n)
horoscope
  astrologinen piirros, joka kuvaa taivaankappaleiden asentoja tietyllä hetkellä

hostia /hˈostɪa/ (n)
hostie
  siunattu roomalaiskatolinen ehtoollisleipä

hotelli /hˈotellɪ/ (n)
hôtel
  majapaikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta, tavallisesti yöpymistä huoneessa

housut /hˈousut/ (n)
pantalon
  jalat ja alavartalon peittävä, kaksilahkeinen vaatekappale

hovi /hˈovɪ/ (n)
cour
  hallitsijan asunto, tilukset ja muu lähiympäristö sekä siihen kuuluva henkilökunta, hoviväki

hugenotti /hˈuɡenˌotːɪ/ (n)
huguenot, huguenote
  (historia) ranskalainen protestantti

huhtasieni /hˈuhtasˌienɪ/ (n)
morille
  korvasientä muistuttava kevätsieni,

huhtikuu /hˈuhtɪkuː/ (n)
avril
  vuoden neljäs kuukausi, maaliskuun ja toukokuun välissä

huhu /hˈuhu/ (n)
rumeur
  juoru, kuulopuhe

huijari /hwˈijarɪ/ (n)
escroc, charlatan
  henkilö, joka valehtelee muille ihmisille saadakseen taloudellista hyötyä, esim. rahaa, tavaraa

huilu /hwˈilu/ (n)
flûte
  nokkahuilu, poikkihuilu tai muu niiden kaltainen puupuhallin

huimaus /hwˈimaus/ (n)
vertige
  tasapainon menettämisen tunne esimerkiksi korkealta alas katsottaessa tai noustessa seisomaan äkillisesti

huippu /hwˈipːu/ (n)
sommet, pic
  korkein kohta

huippunopeus /hwˈipːunopeus/ (n)
vitesse de pointe, vitesse maximale
  suurin nopeus johon laite pystyy

huivi /hwˈivɪ/ (n)
écharpe
  tavallisesti suorakaiteen muotoinen vaate, usein kudonnainen, tavallisesti pään ympärille kiedottava, päähuivi

hukkua /hˈukːua/ (v)
noyer
  kuolla tukehtumalla hengitettyään nestettä

huligaani /hˈulɪɡˌaːnɪ/ (n)
hooligan
  ilkitöiden tekijä

huliganismi /hˈulɪɡanˌismɪ/ (n)
hooliganisme
  ilkivaltainen hulinoiva käyttäytyminen, väkivallan muoto

hulluus /hˈulluːs/ (n)
folie
  järjettömyys, mielettömyys

hulvaton /hˈulvaton/ (adj)
hilarant
  pidäkkeetön, estoton, vapautunut

humaani /hˈumaːnɪ/ (adj)
humain
  inhimillinen, ihmisystävällinen, suvaitsevainen

humala /hˈumala/ (n)
houblon
  hamppukasvien heimon monivuotinen köynnöskasvi (), yleinen oluen mauste, jona käytetään humalan emikukinnoista saatavaa humalajauhoa, (yleisesti) mikä tahansa humalien () suvun kasvi

humanismi /hˈumanˌismɪ/ (n)
humanisme
  ihmisyyteen perustuva elämänkatsomus

humanoidi /hˈumanˌoidɪ/ (n)
humanoïde
  jokin olento, joka muistuttaa ihmistä; sana yhdistetään arkisessa kielenkäytössä usein avaruusolioihin

hummeri /hˈummerɪ/ (n)
homard
  euroopanhummeri (Homarus gammarus), Atlantissa esiintyvä suurikokoinen äyriäinen

humoreski /hˈumorˌeskɪ/ (n)
humoresque
  lyhyt leikillinen kertomus tai sävellys

hunaja /hˈunaja/ (n)
miel
  makea ja tahmea neste, jota mesipistiäiset ja erityisesti mehiläiset tuottavat kukkien medestä ja kasvien tai kirvojen erittämästä mesikasteesta ravinnokseen. Ihminen on hyödyntänyt mehiläisten keräämää hunajaa aluksi luonnonpesistä ottamalla ja nykyisin tarhaamalla mehiläisiä.

hunde /hˈunde/ (n)
#Ranska
  Pohjois-Kivun maakunnassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa puhuttava bantukieliin kuuluva kieli

hunni /hˈunnɪ/ (n)
Hun
  300-luvulla Eurooppaan hyökänneen paimentolaiskansan jäsen

huoata /hˈuoata/ (v)
soupirer
  huokaista, hengähtää

huolehtia /hˈuolehtˌia/ (v)
occuper, prendre soin
  pitää huolta

huolellinen /hˈuolellɪnen/ (adj)
soigneux
  säntillinen, tarkka

huolestua /hˈuolestˌua/ (v)
inquiéter
  alkaa pelätä jonkun/jonkin puolesta

huolestunut /hˈuolestunut/ (adj)
inquiet, inquiète
  sellainen, joka odottaa jotain negatiivista tapahtuvaksi

huoli /hˈuolɪ/ (n)
souci, angoisse
  usein rauhattomuutena ilmenevä, monesti tiedostamaton, mieltä painava tunne

huoltoasema /hˈuoltoˌasema/ (n)
station-service, essencerie, station essence
  liike josta saa autoihin varaosia ja huoltopalveluja sekä polttoainetta

huomata /hˈuomata/ (v)
remarquer
  havaita, kiinnittää huomionsa, panna merkille

huomautus /hˈuomautus/ (n)
remarque, note
  jnk asian tarkennukseksi tai täydennykseksi esitetty selitys
avertissement
  moite, nuhde, varoitus

huomenna /hˈuomenna/ (adv)
demain
  kuluvan päivän jälkeisenä päivänä

huominen /hˈuomɪnen/ (n)
demain, lendemain
  seuraava päivä

huomio /hˈuomɪo/ (n)
attention
  tarkkaavaisuus, varteenotto

huone /hˈuone/ (n)
salle, pièce, local
  rakennuksen muista osista yleensä seinillä erotettu tila

huonekalu /hˈuonekˌalu/ (n)
meuble
  tilassa tai huoneessa oleva käyttöesine

huono /hˈuono/ (adj)
mauvais
  laadultaan puutteellinen, kehno, huonolaatuinen

huopa /hˈuopa/ (n)
feutre
  villasta, karvoista ym. huovuttamalla eli vanuttamalla valmistettu kangasmainen tuote

huopakynä /hˈuopakˌynæ/ (n)
feutre
  kynä, jossa muste siirtyy paperille huokoisesta kuitukärjestä

huora /hˈuora/ (n)
putain
  prostituoitu

huppu /hˈupːu/ (n)
cagoule
  takin, paidan, kaavun tms. selkäosan yläreunasta lähtevä vaatteen osa, joka voidaan vetää pään yli

huppuparatiisikaija /hˈupːupˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
perruche à capuchon noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

huppuraitakaija /hˈupːurˌaitakˌaija/ (n)
perruche peinte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hurjastella /hˈurjastella/ (v)
filer
  ajaa jotakin kulkuvälinettä suurella nopeudella

hurjasti /hˈurjastɪ/ (adv)
férocement
  hurjalla tavalla

huron /hˈuron/ (n)
Wendat, Huron
  huronit koillisessa Pohjois-Amerikassa elänyt intiaanikansa
wendat
  heidän irokeesikieliin kuuluva kielensä

hurrikaani /hˈurrɪkˌaːnɪ/ (n)
ouragan
  trooppinen hirmumyrsky, joka esiintyy Meksikonlahdella

hurskas /hˈurskas/ (adj)
pieux
  harras, vakavamielinen

hussilainen /hˈussɪlˌainen/ (n)
hussite
  Jan Husin (1369–1415) perustaman uskonnollisen reformiliikkeen seuraaja, jotka nousivat kapinaan keisaria vastaan 1400-luvulla mikä johti ns. hussillaissotiin

huthi /hˈuthɪ/ (n)
houthiste
  Jemenissä toimivan zaidilaistaustaisen puolisotilaallisen Ansar Allah -ryhmittymän eli huthien jäsen

huudahdus /hˈuːdahdus/ (n)
exclamation
  lyhyt huuto

huudahtaa /hˈuːdahtaː/ (v)
s'exclamer
  huutaa lyhyesti ja nopeasti

huuhkaja /hˈuːhkaja/ (n)
hibou grand-duc
  kookas, ruskeankeltainen, mustankirjava pöllöjen heimoon kuuluvan huuhkajien lintusuvun laji

huuhtoa /hˈuːhtoa/ (v)
rincer, laver
  huljuttaa vedessä, valella vedellä tai nesteellä, varsinkin vähäisen lian tai puhdistusaineen poistamiseksi
emporter
  vedestä: viedä, imaista mukaansa.

huuli /hˈuːlɪ/ (n)
lèvre
  ihmisen ja monien muiden nisäkkäiden pehmeä suun ympäristö; yleensä monikossa, jolloin tarkoitetaan ylähuulta ja alahuulta

huuliharppu /hˈuːlɪhˌarpːu/ (n)
harmonica
  soitettaessa huulia vasten asetettava soitin, jonka liuskamaiset viritetyt kielet soivat läpivirtaavan ilman vaikutuksesta. Sävelasteikko löytyy huulia vasten asetettavan sivun pituudelta. Eri sävel löytyy vastaavalta kohdalta puhallettaessa ja imettäessä ilmaa.

huulipuna /hˈuːlɪpˌuna/ (n)
rouge à lèvres
  huulten värjäykseen käytettävä, perinteisesti punasävyinen kosmetiikkatuote

huume /hˈuːme/ (n)
drogue
  huumausaine, laiton päihde

huumeparoni /hˈuːmepˌaronɪ/ (n)
baron de la drogue
  huumausaineita tuottavan ja käyttäjille toimittavan ryhmittymän johtaja

huumori /hˈuːmorɪ/ (n)
humour
  leikinlasku; hyväntahtoinen suhtautuminen koomisiin ilmiöihin

huuri /hˈuːrɪ/ (n)
houri
  islamilainen paratiisissa uskovaisia palveleva neitsyt

huurre /hˈuːrre/ (n)
givre
  jääkidekerros, joka syntyy pakkasella korkean ilmankosteuden olosuhteissa eri pinnoille

huutaa /hˈuːtaː/ (v)
crier, hurler
  puhua hyvin lujaa

huutokauppa /hˈuːtokˌaupːa/ (n)
vente aux enchères, enchères
  kaupaksi tarjoaminen läsnä oleville ostajille suullisten ja julkisten ostotarjousten tekemistä varten

huutomerkki /hˈuːtomˌerkːɪ/ (n)
point d'exclamation
  välimerkki !, jolla päätetään painollinen lause tai huudahdusrepliikki

huvi /hˈuvɪ/ (n)
amusement, plaisir
  usein vapaa-ajalla ajanvietteenä tehtävä hauska tai rentouttava asia
plaisir, amusement
  edelliseen liittyvä nautinnon tai hauskuuden kokemus

huvila /hˈuvɪla/ (n)
villa
  alkuaan pienehkö omakotitalo tai vapaa-ajan asunto, nyk. suurehko vapaa-ajan asunto

huvimaja /hˈuvɪmˌaja/ (n)
kiosque
  erillinen pienehkö pohjaratkaisultaan monitahoinen suippokattoinen piharakennus, josta avautuu ikkunanäkymä kaikkiin ilmansuuntiin; joskus myös avoseinäinen oleskelukatos

huvipuisto /hˈuvɪpwˌisto/ (n)
parc d'attractions
  huvitteluun tarkoitettu paikka, jossa on erilaisia laitteita: karuselleja, vuoristoratoja tai vastaavia

huvitella /hˈuvɪtella/ (v)
amuser
  tehdä jtk. huvikseen, hauskuttaa itseään

huvittaa /hˈuvɪtːaː/ (v)
divertir, distraire
  aiheuttaa huvitusta, olla huvittava

huvittava /hˈuvɪtːˌava/ (adj)
amusant
  hauska, hupia eli huvia tuottava

huvitus /hˈuvɪtus/ (n)
amusement, distraction
  huvia ja iloa tuottava asia

hyasintti /hˈyasˌintːɪ/ (n)
jacinthe
  tuoksuhyasintti, koristekasviksi kasvatettava sipulikasvi Hyacinthus orientalis

hyasinttiara /hˈyasˌintːɪˌara/ (n)
ara hyacinthe
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hydraulinen /hˈydraulɪnen/ (adj)
hydraulique
  hydrauliikkaan liittyvä, nesteen paineella toimiva

hydrofobinen /hˈydrofˌobɪnen/ (adj)
hydrophobe
  vettä hylkivä, vesipakoinen, vettä poistyöntävä

hydrografia /hˈydroɡrˌafɪa/ (n)
hydrographie
  luonnon veden ja jään tutkimus, vesistöjen topografinen tutkiminen ja kartoittaminen

hydrolyysi /hˈydrolˌyːsɪ/ (n)
hydrolyse
  veden vaikutuksesta energiaa vapauttava ja aineen kemiallista koostumusta muuttava reaktio

hyeena /hˈyeːna/ (n)
hyène
  joukko lähinnä Afrikassa eläviä vahvaleukaisia kissoille ja näätäeläimille sukua olevia petoja ja raadonsyöjiä

hygieeninen /hˈyɡɪˌeːnɪnen/ (adj)
hygiénique
  hygienian mukainen, joka ei sisällä taudinaiheuttajia, puhdas

hygienia /hˈyɡienˌia/ (n)
hygiène
  yksilöiden ja yhteisöjen terveydenhoitoa tutkiva tiede, osa ehkäisevää lääketiedettä, mihin kuuluu mm. tarttuvien tautien torjunta

hylje /hˈylje/ (n)
phoque
  jokin eväjalkaisista vedessä viihtyvistä -heimon nisäkkäistä. Suomessa säännöllisesti tavattavia lajeja ovat harmaahylje eli halli ja norppa.

hylky /hˈylky/ (n)
épave
  laivahylky, uponnut tai haaksirikkoutunut ja luonnon armoille hylätty laiva tai muu alus

hylly /hˈylly/ (n)
étagère
  kahden tuen välissä lepäävä vaakasuora taso, jolla pidetään tavaroita; hyllykön taso

hylätty /hˈylætːy/ (adj)
abandonné, abandonnée
  sellainen, jota ei ole kelpuutettu, joka on jätetty heitteille, hyljätty; viskattu pois.

hylätä /hˈylætæ/ (v)
abandonner
  jättää heitteille, hoidotta; jättää pois käytöstä

hymiö /hˈymɪø/ (n)
émoticône
  kirjainmerkeistä koostuva ihmisnaamaa tai vastaavaa esittävä merkintä. Esim. :-), ^.^ tai ☺

hymni /hˈymnɪ/ (n)
hymne
  juhlallinen (kuoro)laulu

hymy /hˈymy/ (n)
sourire
  kasvoilla, erityisesti huulilla ja suupielissä, myös silmissä ja silmien seudulla näkyvä iloista suhtautumista tai halveksuntaa viestivä ilme.

hymyillä /hˈymyillæ/ (v)
sourire
  laittaa kasvonsa hymyyn vetämällä suutaan tai suupieliään; pitää hymyä kasvoillaan; olla hymyssäsuin, hymyssä huulin, hymyssä silmin; olla hymyn virneessä.

hyperbeli /hˈyperbˌelɪ/ (n)
hyperbole
  käyrä, jonka kahdesta polttopisteestä mitattujen etäisyyksien erotuksen itseisarvo on vakio

hyperbolinen /hˈyperbˌolɪnen/ (adj)
hyperbolique
  eksponenttifunktion kautta määritelty

hyperkalvinismi /hˈyperkˌalvɪnˌismɪ/ (n)
hyper-calvinisme
  kalvinismista 1700-luvulla opillisesti irtautunut liike ja suuntaus

hyperlinkki /hˈyperlˌiŋkːɪ/ (n)
hyperlien
  hypertekstissä oleva viite toiseen dokumenttiin tai resurssiin

hypnoosi /hˈypnoːsɪ/ (n)
hypnose
  transsin kaltainen tila, jossa henkilö on altis suggestiolle

hypnoottinen /hˈypnoːtːɪnen/ (adj)
hypnotique
  hypnoosiin liittyvä

hypokalemia /hˈypokˌalemˌia/ (n)
Hypokaliémie
  liian vähäinen veren kaliumpitoisuus

hypokondrinen /hˈypokˌondrɪnen/ (adj)
hypocondriaque
  hypokondriaan liittyvä, siitä kärsivä; luulosairas

hypoteesi /hˈypotˌeːsɪ/ (n)
hypothèse
  tutkittava väite; oletus, otaksuma, olettamus; tietylle ilmiölle ehdotettu selitys, jonka täytyy olla tieteellisten menetelmien mukaisesti testattavissa: testaamalla se voidaan osoittaa virheelliseksi tai sen paikkansapitävyyden puolesta voidaan saada näyttöä

hypotenuusa /hˈypotenˌuːsa/ (n)
hypoténuse
  suorakulmaisen kolmion suoran kulman vastainen sivu

hyppy /hˈypːy/ (n)
saut
  hyppäämisen teko tai tapahtuma

hyppyrimäki /hˈypːyrˌimækɪ/ (n)
tremplin
  mäkihypyssä käytettävä vauhtimäen ja alastulorinteen kokonaisuus

hypätä /hˈypætæ/ (v)
sauter
  ponnistaa irti maasta jaloillaan yhden kerran; tehdä yksi hyppy

hyrrä /hˈyrræ/ (n)
toupie
  lelu, joka koostuu kiekosta ja sen läpi kulkevasta akselista, jonka päälle sen voi laittaa pyörimään

hytti /hˈytːɪ/ (n)
cabine
  laivassa tai junassa oleva erillinen huone, jossa matkustajat ja miehistön jäsenet voivat nukkua ja viettää aikaansa. Hytti voi olla tarkoitettu yhdelle tai useammalle henkilölle.

hyttynen /hˈytːynen/ (n)
moustique, cousin
  jokin heimon Culicidae-hyönteinen, joista osa imee verta ravinnokseen

hyttysverkko /hˈytːysvˌerkːo/ (n)
moustiquaire
  hyttysiltä suojaava verkko

hyve /hˈyve/ (n)
vertu
  hyvä tapa

hyvin /hˈyvɪn/ (adv)
bien
  hyvällä tavalla; niin, että tulos on hyvä
très, bien, fort
  adjektiivia vahvistava määrite; oikein, erittäin, kovin, sangen

hyvinvointi /hˈyvɪnvˌointɪ/ (n)
bien-être
  erityisesti yksilön kokema olotila, jossa hän tuntee itsensä ainakin kohtuullisen terveeksi ja kokee olevansa sosiaalisesti ja taloudellisesti riittävän turvatussa asemassa

hyvä /hˈyvæ/ (adj)
bon, bonne
  sellainen, joka tai mikä on eettisesti ja muutoinkin positiivinen

hyväksyä /hˈyvæksˌyæ/ (v)
accepter, approuver
  päättää jonkin olevan hyvä tai sopiva, kelpuuttaa, suostua

hyväntahtoinen /hˈyvæntˌahtoinen/ (n)
bienveillant
  sellainen, joka tahtoo hyvää muille

hyväntahtoisuus /hˈyvæntˌahtoisuːs/ (n)
bienveillance
  se, että on hyväntahtoinen

hyvästi /hˈyvæstɪ/ (adv)
adieu
  hyvin, hyvällä tavalla, hyvin tuloksin

hyvästi /hˈyvæstɪ/ (n)
adieu
  jäähyväiset

hyväuskoinen /hˈyvæˌuskoinen/ (adj)
crédule
  joka uskoo helposti hänelle kerrotut asiat eikä epäile vilppiä

hyyfi /hˈyːfɪ/ (n)
hyphe
  sienen peräkkäisistä soluista muodostunut rihma

hyytelö /hˈyːtelø/ (n)
gelée
  (keittiö) pehmeä, joustava massa, joka muodostuu mehun, kala-, kasvis- tai lihaliemen jäähtyessä niissä luonnostaan olevan tai lisätyn hyytelöimisaineen vaikutuksesta

hyödyke /hˈyødyke/ (n)
bien
  vastikkeellinen tai ilmainen kuluttajan tarpeita tyydyttävä tavara tai palvelu

hyödyllinen idiootti /hˈyødyllɪnen ˈidɪˌoːtːɪ/ (n)
idiot utile
  herkkäuskoinen henkilö, joka myötäilee poliittista tahoa tai linjaa, joka on hänelle itselleen haitaksi

hyökkäys /hˈyøkːæys/ (n)
attaque, assaut, offensive
  toimi, jonka päämääränä on vastustajan tuhoaminen tai vahingoittaminen niin, että sen on mahdotonta jatkaa taistelua

hyökkääjä /hˈyøkːæːjæ/ (n)
attaquant
  pallopeleissä pelaaja jonka tehtävänä on tehdä maaleja tms.

hyökätä /hˈyøkætæ/ (v)
attaquer
  käydä tietyn henkilön tai asian kimppuun fyysisesti tai sanallisesti

hyönteinen /hˈyønteinen/ (n)
insecte
  jokin Insecta-luokkaan kuuluvista niveljalkaisista eläimistä

hyönteismyrkky /hˈyønteismˌyrkːy/ (n)
insecticide
  (torjunta-aine) Tuhohyönteisten torjuntaan käytetty myrkky

hyönteistiede /hˈyønteistˌiede/ (n)
entomologie
  hyönteisiä tutkiva tieteenala

häiritä /hˈæirɪtæ/ (v)
déranger, gêner
  vaikuttaa hidastavasti tai sekoittavasti jonkun työskentelyyn, olla häiriöksi; estää jonkin toimintaa

häiriö /hˈæirɪø/ (n)
dérangement
  jokin tilapäinen haitta, keskeytys, epäjärjestys, virheellisyys tms.

häiveperhonen /hˈæivepˌerhonen/ (n)
mars
  (eläintiede) täpläperhosten heimoon kuuluva suurikokoinen päiväperhonen.

häkki /hˈækːɪ/ (n)
cage#Ranska, cage
  tila, jossa pidetään eläimiä verkon tai kalterien takana

hämmästyttää /hˈæmmæstˌytːæː/ (v)
stupéfier, saisir, épater
  saattaa hämmästyneeksi, tehdä hämmästyneeksi

hämähäkinverkko /hˈæmæhækˌinverkːo/ (n)
toile d’araignée, toile d'araignée
  hämähäkin ravinnon pyyntiä varten seitistä kutoma verkko

hämähäkki /hˈæmæhˌækːɪ/ (n)
araignée
  jokin lahkon Araneae niveljalkainen hämähäkkieläin

häntä /hˈæntæ/ (n)
queue
  selkärankaisilla maaeläimillä selkärangan jatkona peräaukon yläpuolella sijaitseva ruumiinosa

häntäluu /hˈæntæluː/ (n)
coccyx
  selkärangan alimmat 3–5 nikamaa, jotka (ihmisellä) ovat jäänne hännästä ()

häpeä /hˈæpeæ/ (n)
honte
  huonommuuden tunteesta tai sopimattomasta teosta johtuva negatiivinen tunne

häpeällinen /hˈæpeˌællɪnen/ (adj)
honteux
  häpeäksi oleva

häpeäpaalu /hˈæpeæpˌaːlu/ (n)
pilori
  jalkapuuta muistuttava laite, johon tuomittu kiinnitetään julkisesti näytteille päästään ja käsistään

häpy /hˈæpy/ (n)
vulve
  (anatomia) naisen ulkosynnyttimet

häpyhuulet /hˈæpyhˌuːlet/ (n)
lèvres
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, isot tai pienet häpyhuulet

häpyhuuli /hˈæpyhˌuːlɪ/ (n)
lèvre
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, toinen isoista tai pienistä häpyhuulista

häpykieli /hˈæpykˌielɪ/ (n)
clitoris
  naisen sukupuolielinten herkin osa

härkki /hˈærkːɪ/ (n)
céraiste
  mikä tahansa härkkien sukuun () kuuluva kohokkikasvien laji tai sellaisen yksilö

härkä /hˈærkæ/ (n)
bœuf
  kuohittu urospuolinen nautaeläin tai poro

härkäpapu /hˈærkæpˌapu/ (n)
fève
  virnojen sukuun kuuluva hernekasvien laji () tai sen yksilö

härkätaistelu /hˈærkætˌaistelu/ (n)
corrida, tauromachie
  kansanhuvi, jossa pikadorit ja banderillot auttavat matadoria surmaamaan härän

härnätä /hˈærnætæ/ (v)
taquiner
  ärsyttää (tahallaan, haastaen), kiusoitella

hätäillä /hˈætæillæ/ (v)
précipiter
  olla turhaan huolissaan ja kiirehtiä

hävitä /hˈævɪtæ/ (v)
disparaître, disparaitre
  mennä pois näkyvistä, kadota
perdre
  hukkua, joutua hukkaan, kadota
  jäädä tappiolle, joutua häviölle pelissä, oikeudenkäynnissä tai kilpailussa
dissiper, disperser
  hajaantua, kadota, haihtua
disparaitre, disparaître, perdre
  kuolla, jäädä unohduksiin

häämatka /hˈæːmatka/ (n)
voyage de noces
  hääparin häiden jälkeen tekemä lomamatka

häät /hˈæːt/ (n)
noce, mariage
  seremonia, jossa kaksi ihmistä vihitään keskenään avioliittoon

hölkätä /hˈølkætæ/ (v)
jogger, courir
  juosta rauhallisesti

hölynpöly /hˈølympˌøly/ (n)
absurdité
  joutava tai paikkaansa pitämätön puhe tai väite

höyhen /hˈøyhen/ (n)
plume
  linnun orvaskeden sarveismuodostuma

höylätä /hˈøylætæ/ (v)
raboter
  käyttää höylää kappaleen tasoittamiseksi, ohentamiseksi tai lyhentämiseksi

höyry /hˈøyry/ (n)
vapeur
  kaasu, joka on lähellä nesteytymistä, vesihöyry

höyrykone /hˈøyrykˌone/ (n)
machine à vapeur
  yl. mäntähöyrykone, lämpövoimakone, joka muuntaa vesihöyryn sisältämän lämpöenergian liike-energiaksi

höyrylaiva /hˈøyrylˌaiva/ (n)
vapeur
  laiva, jonka pääkone toimii höyryvoimalla

höyryveturi /hˈøyryvˌeturɪ/ (n)
locomotive à vapeur
  veturi, jonka voimanlähde on höyrykone

höystää /hˈøystæː/ (v)
assaisonner, épicer, relever
  (ruoasta) lisätä höysteeksi, tarjota jonkin kanssa
pimenter, relever
  tarjota jonkin kanssa

ibuprofeiini /ˈibuprˌofeˌiːnɪ/ (n)
ibuprofène
  laajasti käytössä oleva tulehduskipulääke, jonka vaikutusmekanismina on syklo-oksygenaasientsyymin toiminnan estäminen ja sitä kautta prostaglandiinisynteesin inhibointi

idea /ˈidea/ (n)
idée
  ajatus, oivallus, keksintö, pulman ratkaisu

identtinen /ˈidentːɪnen/ (adj)
identique
  sellainen, joka on ominaisuuksiltaan täysin sama, yhtäinen, yhtäpitävä, yhtäläinen

ideografinen /ˈideˌoɡrafɪnen/ (adj)
idéographique
  kuvakirjoituksen kaltainen, ideogafiaan kuuluva

ideologia /ˈideˌoloɡˌia/ (n)
idéologie
  ideoiden kanonisoitunut kokoelma, poliittinen näkökulma todellisuuteen tai rutiininomaiseksi muuttunut poliittinen käytäntö, joka heijastaa tietyn yksilön, ryhmän, luokan tai kulttuurin tarpeita ja pyrkimyksiä

idiomi /ˈidɪˌomɪ/ (n)
idiotisme
  sanontatapa tai ilmaisu, jota ei voi ymmärtää pelkästään sen sisältämien sanojen merkitysten perusteella

idiootti /ˈidɪˌoːtːɪ/ (n)
idiot
  tyhmänä pidetty henkilö

idoli /ˈidolɪ/ (n)
idole
  jumalankuva, kulttiesine taikka muu uskonnollisen tai hengellisen palvonnan kohde

idänkoukkukakadu /ˈidæŋkˌoukːukˌakadu/ (n)
cacatoès nasique
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ien /ˈien/ (n)
gencive
  hampaan juurta peittävä pehmytkudos

ies /ˈies/ (n)
joug
  niskan taakse laitettava veto- tai kantolaite

ihailija /ˈihailˌija/ (n)
admirateur, admiratrice
  henkilö, joka ihailee jotakuta

ihailtavasti /ˈihailtavˌastɪ/ (adv)
admirablement, remarquablement
  ihailtavalla tavalla

ihan /ˈihan/ (adv)
juste, tout, tout à fait, vraiment
  aivan, täysin, juuri, vallan

ihana /ˈihana/ (adj)
adorable, formidable, génial, ravissant
  erittäin hyvä, äärimmäisen miellyttävä, ihastuttava; poikkeuksellisen kaunis, haluttava tai herkullinen

ihme /ˈihme/ (n)
miracle
  tapahtumien kulku luonnonlakien vastaisella tavalla
merveille, miracle
  hyvin harvinainen tai epätodennäköinen tapahtuma

ihmeellinen /ˈihmeːllɪnen/ (adj)
miraculeux, merveilleux
  ihmeen kaltainen, erikoinen, hämmästyttävä

ihmetellä /ˈihmetellæ/ (v)
étonner, demander
  kummastella

ihminen /ˈihmɪnen/ (n)
homme, humain, être humain, humaine
  nykyihminen, kahdella jalalla kulkeva nisäkäs (Homo sapiens sapiens), joka kuuluu kädellisten lahkoon muiden ihmisapinoiden kanssa

ihmiskilpi /ˈihmɪskˌilpɪ/ (n)
bouclier humain
  siviilit, yleensä naiset tai lapset, käytettynä sotilaskohteen suojana siihen kohdistuvan hyökkäyksen välttämiseksi

ihmiskunta /ˈihmɪskˌunta/ (n)
humanité
  maailman kaikkien ihmisten muodostama kokonaisuus

ihmissusi /ˈihmɪssˌusɪ/ (n)
loup-garou, lycanthrope, garou
  ihminen, joka muuttuu vasten tahtoaan sudeksi täysikuulla

ihmisyys /ˈihmɪsyːs/ (n)
humanité
  inhimillinen olemus, ihmisiksi toimiminen

ihmisääni /ˈihmɪsˌæːnɪ/ (n)
voix humaine
  ihmisen äänielimellään tuottama ääni

iho /ˈiho/ (n)
peau
  ihmisen elimistön uloin ja suurin elin, joka ympäröi koko ruumista lukuun ottamatta ruumiinonkaloita ja silmiä

ihonalainen /ˈihonalˌainen/ (adj)
sous-cutané
  ihon alla sijaitseva

ihotautilääkäri /ˈihotˌautɪlˌæːkærɪ/ (n)
dermatologue
  ihosairauksia ja allergioita tutkiva ja hoitava lääkäri

ihra /ˈihra/ (n)
saindoux, panne
  sian rasva, vrt. tali

iiri /ˈiːrɪ/ (n)
irlandais, gaélique irlandais
  iirin kieli (kielitunnus: ga), Irlannissa puhuttava kelttiläinen kieli

ikinä /ˈikɪnæ/ (adv)
jamais
  (kysymyslauseessa) ylipäätään, edes joskus, koskaan
  () ei minään aikana, ajankohtana

ikkuna /ˈikːuna/ (n)
fenêtre, croisée
  seinään tai muuhun rakenteeseen puhkaistu, useimmiten lasitettu aukko, joka päästää halutulla tavalla valoa lävitseen
fenêtre
  tietty rajattu ajankohta, jolloin jonkin toiminnon teko on mahdollista, aikaikkuna

ikonostaasi /ˈikonˌostaːsɪ/ (n)
iconostase
  ortodoksisessa kirkossa alttarin ja kirkkosalin erottava seinä, jolla on ikoneja

ikosaedri /ˈikosaˌedrɪ/ (n)
icosaèdre
  20-tahkoinen geometrinen kappale

ikuinen /ˈikwɪnen/ (adj)
éternel, perpétuel
  joka ei lopu koskaan; aina jatkuva

ikuisesti /ˈikwɪsˌestɪ/ (adv)
éternellement, pour toujours, perpétuellement
  kaikki ajat kestäen

ikä /ˈikæ/ (n)
âge
  syntymähetkestä tai valmistus- tai muodostumishetkestä kulunut aika

ikäero /ˈikæˌero/ (n)
différence d'âge
  ero kahden iän välillä

ikävöidä /ˈikævˌøidæ/ (v)
languir, manquer, désirer, ennuyer
  kaivata, haikailla

ikävöinti /ˈikævˌøintɪ/ (n)
alanguissement
  ikävöitseminen

ikään kuin /ˈikæːŋ kwˈin/ (adv)
comme si
  aivan kuin, kuin

ilkeä /ˈilkeæ/ (adj)
méchant
  sellainen, joka tekee mielellään kepposia toiselle tai on muuten häijy; pahantahtoinen

ilkiö /ˈilkɪø/ (n)
canaille, crapule, fripouille
  sellainen, jonka toiminnalle tai luonteelle ilkeys on tyypillistä, riiviö

illallinen /ˈillallɪnen/ (n)
souper, dîner
  illalla syötävä ateria tai välipala

illankoitto /ˈillaŋkˌoitːo/ (n)
crépuscule
  auringon laskeutuminen horisontin taakse

illastaa /ˈillastaː/ (v)
dîner, souper
  syödä illallista

ilma /ˈilma/ (n)
air
  hengitettävä kaasuseos, joka ympäröi maapalloa ilmakehänä

ilma-alus /ˈilmaˈalus/ (n)
aéronef
  ilmassa liikkuva kulkuväline

ilmailu /ˈilmailu/ (n)
aviation
  ilmakehässä lentäminen käyttäen ilmaa keveämpiä tai raskaampia kiinteäsiipisiä tai pyöriväsiipisiä lentolaitteita, joita kutsutaan ilma-aluksiksi, ja tähän liittyvä toiminta

ilmainen /ˈilmainen/ (adj)
gratuit
  sellainen, joka ei maksa mitään, maksuton

ilmaista /ˈilmaista/ (v)
exprimer
  esittää ajatus, tunne, mielipide tms. puhumalla, kirjoittamalla tai jollakin muulla tavalla muille, joskus tahattomasti, vrt. paljastaa

ilmakehä /ˈilmakˌehæ/ (n)
atmosphère
  maapalloa ympäröivä kaasuista koostuva kerros, joka on ilmaa; maapallon kaasukehä

ilmalaiva /ˈilmalˌaiva/ (n)
dirigeable
  ilmaa kevyempi, aerodynaamiseksi muotoiltu ilmakulkuneuvo, ilma-alus, joka lentää jonkinlaisen moottorin voimalla

ilman /ˈilman/ (adv)
sans
  paitsi, vailla; muuten
  ilman vain kans. muuten vain, ilman aikojaan

ilmansuunta /ˈilmansˌuːnta/ (n)
point cardinal
  maapallon pinnalla tapahtuvaa suuntimista varten yleismaailmallisesti määriteltyyn järjestelmään kuuluva suure, jonka mittayksikkö on aste; jakautuvat ympyrällä 90 asteen kulmissa ristimäisesti vastakkaisiin ja viereisiin pääilmansuuntiin (pohjoinen, itä, etelä, länsi) ja pääilmansuuntien väleissä 45 asteen kulmissa suhteessa pääilmansuuntiin, pääilmansuuntien puoliväleissä, väli-ilmansuuntiin (koillinen, kaakko, luode, lounas)

ilmanvaihto /ˈilmanvˌaihto/ (n)
ventilation
  sisäilman korvaaminen ulkoilmalla

ilmanvastus /ˈilmanvˌastus/ (n)
résistance à l’air
  Kappaleen liikettä ilmassa vastustavat voimat, jotka syntyvät kappaleen eri puolilla vallitsevista ilmanpaineista ja sen ohi virtaavasta ilmavirrasta

ilmapallo /ˈilmapˌallo/ (n)
ballon de baudruche
  ilmalla tai kaasulla täytettävä, kevyestä materiaalista yleensä koristelu- tai mainontatarkoituksiin valmistettu pallo

ilmapiiri /ˈilmapˌiːrɪ/ (n)
atmosphère, ambiance
  tunnelma, atmosfääri

ilmapuntari /ˈilmapˌuntarɪ/ (n)
baromètre
  laite, jolla mitataan ilmakehän ilmanpainetta

ilmasto /ˈilmasto/ (n)
climat
  tietyn paikan tai alueen tyypillinen sää kuvattuna tilastollisin termein kuten keski- ja ääriarvoin ja persentiilein

ilmastointi /ˈilmastˌointɪ/ (n)
climatisation
  sisäilman laadun hallinta, yleensä viittaa sisäilman viileänä ja ilmankosteuden miellyttävänä pitävään koneelliseen järjestelmään

ilmastollinen /ˈilmastˌollɪnen/ (adj)
climatique
  ilmastoon liittyvä; ilmastolle ominainen

ilmastonmuutos /ˈilmastˌonmuːtos/ (n)
changement climatique
  ilmaston muuttuminen; pidemmän aikavälin tilastollinen muutos sääilmiöissä

ilmatila /ˈilmatˌila/ (n)
espace aérien
  valtion maa- tai merialueen yläpuolella sijaitseva ilma-alue

ilmatorjuntatykki /ˈilmatˌorjuntatˌykːɪ/ (n)
canon antiaérien
  lentokoneiden ja muiden lentävien kohteiden alasampumiseen maasta käsin tarkoitettu tykki

ilmatyynyalus /ˈilmatˌyːnyalus/ (n)
aéroglisseur
  laitteen alle puhalletun ilmatyynyn kannattamana kulkeva kulkuneuvo, (harv.) pintaliitäjä

ilmaus /ˈilmaus/ (n)
expression
  suullisesti, kirjallisesti, elehtimällä tms. kerrottu jotakin ilmaiseva lausuma tai muu viesti

ilmavaivat /ˈilmavˌaivat/ (n)
flatulence
  runsaan suolistokaasun aiheuttamat oireet

ilmavirta /ˈilmavˌirta/ (n)
courant aérien
  ilmamassan siirtyminen virtaamalla paikasta toiseen

ilmavoimat /ˈilmavˌoimat/ (n)
armée de l'air, force aérienne
  asevoimien lentotoiminta; asevoimien osa, jonka vastuulla on ilmapuolustus, rynnäköinti ja pommitukset lentokonein

ilme /ˈilme/ (n)
expression visage, mine
  ihmisen kasvoilla näkyvät merkit mielialasta
apparence, style
  kohteen ulkonäkö, tyyli

ilmeisesti /ˈilmeisˌestɪ/ (adv)
apparemment
  ilmeisellä tavalla, heti nähtävästi, riidattomasti, epäilyksettä, ei vähäisesti (erit. lakikielessä)

ilmeniitti /ˈilmenˌiːtːɪ/ (n)
ilménite
  rauta-titaani-oksidi (FeTiO₃); eräs mineraali, jota esiintyy erityisesti Kuussa

ilmentymä /ˈilmentˌymæ/ (n)
expression, manifestation
  ilmenemis- tai esiintymismuoto, ilmaus

ilmentää /ˈilmentæː/ (v)
indiquer, montrer
  olla esimerkki jstak

ilmestyä /ˈilmestˌyæ/ (v)
apparaître
  tulla näkyviin, ilmaantua
paraître, publier
  teoksen julkaisusta, tulla julkaistuksi

ilmiö /ˈilmɪø/ (n)
phénomène
  aistein havaittava, usein mielenkiintoa herättävä luonnon tai yhteiskunnan tapahtuma tai muu ilmenevä erityisyys, joka toistuu tai on toistettavissa

ilmoittaa /ˈilmoitːaː/ (v)
annoncer, prévenir
  kertoa ilmoitus, tiedotus tai uutinen, antaa tiedoksi

ilmoitus /ˈilmoitus/ (n)
annonce, déclaration
  ilmoittamisen toteutus
annonce, avis, communication, déclaration
  julkaistu tai sellaiseksi tarkoitettu teksti, jonkin asian julkistamiseksi

ilo /ˈilo/ (n)
joie
  hyvä mieliala

iloinen /ˈiloinen/ (adj)
gai, joyeux
  hyvällä mielellä oleva, hyvän mielinen, jolla on hyvä mieliala; joka on luonteeltaan ilomielinen, iloluonteinen

iloisuus /ˈiloisuːs/ (n)
joie
  se, että joku on iloinen

ilokaasu /ˈilokˌaːsu/ (n)
gaz hilarant
  typpioksiduuli eli dityppimonoksidi, N₂O, jota on käytetty nukutus- tai puudutusaineena koska se aiheuttaa hilpeän olotilan

ilotulitus /ˈilotˌulɪtus/ (n)
feux d'artifice
  ilotulitteilla järjestetty näytös, jossa pääosassa ovat näyttävät ja värikkäät räjähdykset ja niiden muodostamat kuviot

ilta /ˈilta/ (n)
soir
  päivän ja yön välinen, auringonlaskun aikoihin sijoittuva vuorokaudenaika

iltapäivä /ˈiltapˌæivæ/ (n)
après-midi
  puolen päivän jälkeen alkava vuorokaudenaika, jota ennen on aamupäivä ja jonka jälkeen tulee ilta

ilves /ˈilves/ (n)
lynx
  keskikokoinen kissaeläin (), joka on Euroopan ja Siperian metsien tärkeimpiä petoja

imaami /ˈimaːmɪ/ (n)
imam
  rukouksen johtaja moskeijassa tai moskeijan johtaja

imbesilli /ˈimbesˌillɪ/ (n)
imbécile
  typerys

imettäjä /ˈimetːˌæjæ/ (n)
nourrice
  (vanha) nainen, jonka tehtävänä on imettää toisten naisten lapsia

imettää /ˈimetːæː/ (v)
allaiter, donner la tétée
  ruokkia vauvaa antamalla hänen imeä rintaa äidinmaidon saamiseksi

imeä /ˈimeæ/ (v)
sucer
  vetää nestettä suuhunsa suun lihasten voimalla

imitaattori /ˈimɪtˌaːtːorɪ/ (n)
imitateur
  henkilö, joka viihdyttää yleisöä jäljittelemällä toisen, yleensä kuuluisan henkilön ääntä ja maneereita

immenkalvo /ˈimmeŋkˌalvo/ (n)
hymen
  rengasmainen ohuesta, venyvästä sidekudoksesta muodostuva poimu emättimen suulla

immuniteetti /ˈimmunɪtˌeːtːɪ/ (n)
immunité
  vastustuskyky

impedanssi /ˈimpedˌanssɪ/ (n)
impédance
  vaihtovirtapiirin yli vaikuttavan jännitteen amplitudin ja saman piirin läpi kulkevan virran amplitudin suhde

imperatiivi /ˈimperatˌiːvɪ/ (n)
impératif
  tapaluokka, joka ilmaisee toiminnan käsketyksi, kehotetuksi tai toivotuksi. Sen tunnus suomessa vaihtelee persoonittain: Yksikön toinen on kirjoitusasultaan tunnukseton, mutta ääntöasussa esiintyy jäännöslopuke /ˣ/, monikon ensimmäisessä ja toisessa tunnus on -kaa tai -kää vokaalisoinnun mukaisesti, yksikön ja monikon kolmannessa tunnus taas on -ko tai -kö vokaalisoinnun mukaan.

imperfekti /ˈimperfˌektɪ/ (n)
imparfait
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka saattaa jatkua

imperialistinen /ˈimperˌialˌistɪnen/ (adj)
impérialiste
  imperialismin mukainen

implikaatio /ˈimplɪkˌaːtɪo/ (n)
implication
  looginen seuraussuhde

impressionismi /ˈimpressˌionˌismɪ/ (n)
impressionnisme
  1860-luvulta 1900-luvun alkuun vaikuttanut taidesuuntaus, jossa tavoitteena oli vangita vaikutelma eli impressio tietystä hetkestä jättäen epätarkan sommittelun ja yksityiskohdat toisarvoisiksi

impressionistinen /ˈimpressˌionˌistɪnen/ (adj)
impressionniste
  impressionismin mukainen

improvisoida /ˈimprovɪsˌoida/ (v)
improviser
  luoda taidetta sen esityshetkellä ilman valmistautumista tai harjoittelua

imuneste /ˈimunˌeste/ (n)
lymphe
  selkärankaisten verisuonistossa virtaavan veren plasman kudosnesteestä siirtyneen osan muodostama imusuonistossa virtaava kellertävä neste

imuroida /ˈimurˌoida/ (v)
aspirer
  siivota käyttäen imuria
télécharger
  ladata tietokoneelle dataa Internetistä, yleensä myöhempää käyttötarkoitusta varten

inarinsaame /ˈinarˌinsaːme/ (n)
same d’Inari
  ainoastaan Suomessa, lähinnä Inarin seudulla puhuttava saamelaiskieli

indefiniittinen /ˈindefɪnˌiːtːɪnen/ (adj)
indéfini
  epämääräinen, määräämätön

indefiniittipronomini /ˈindefɪnˌiːtːɪprˌonomˌinɪ/ (n)
pronom indéfini
  epämääräinen homomini, joka ei viittaa mihinkään tunnettuun tai yksilöityyn asiaan. Perinteisesti ne pronominimaiset sanat, jotka eivät sovi muihin, määräisten pronominien ryhmiin, uusissa kieliopeissa myös kvanttoripronomini. Suomen indefiniittipronomineja ovat esim. joku, muu, kumpikin ja eräs.

indigoara /ˈindɪɡˌoara/ (n)
ara de Lear
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

indikatiivi /ˈindɪkatˌiːvɪ/ (n)
indicatif
  yleisin tapaluokka, jolla ei ole erityistä tunnistetta. Suomen kielessä indikatiivi ilmaisee toiminnan todelliseksi.

indium /ˈindium/ (n)
indium
  eräs alkuaine, tunnus: In

indoeurooppalainen /ˈindoˌeuroːpːalˌainen/ (adj)
indoeuropéen, indo-européen
  (kielitiede) yhteisestä kantakielestä lähtenyt eurooppalais-aasialaiseen kielikuntaan kuuluva, indogermaaninen

indoeurooppalainen /ˈindoˌeuroːpːalˌainen/ (n)
Indo-Européen, Indoeuropéen
  indoeurooppalaisia kieliä puhuva; myös Indonesian malajien ja eurooppalaisten jälkeläiset

indoeurooppalainen kieli /ˈindoˌeuroːpːalˌaineŋ kˈielɪ/ (n)
langue indo-européenne
  kielikunta, joka sisältää suurimman osan Euroopan kielistä ja aasialaisia kieliä Nepaliin saakka. Se on eniten tutkittu ja puhujamäärältään suurin kielikunta.

indoeurooppalainen kielikunta /ˈindoˌeuroːpːalˌaineŋ kˈielɪkˌunta/ (n)
famille des langues indo-européennes
  indoeurooppalaisten kielten kielikunta, johon lukeutuu suurin osan Euroopan kielistä ja lukuisa joukko aasialaisia kieliä. Se on eniten tutkittu ja puhujamäärältään suurin kielikunta.

indokiinankaija /ˈindokˌiːnaŋkˌaija/ (n)
perruche à tête rose
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

indonesia /ˈindonˌesɪa/ (n)
indonésien
  indonesian kieli, pääasiassa Indonesiassa puhuttava malaijille hyvin läheistä sukua oleva austronesialainen kieli

indonesialainen /ˈindonˌesɪalˌainen/ (adj)
indonésien
  Indonesiasta peräisin oleva tai Indonesiaan liittyvä

indonesialainen /ˈindonˌesɪalˌainen/ (n)
Indonésien
  pysyvästi Indonesiassa asuva henkilö

indri /ˈindrɪ/ (n)
indri
  erityisesti

inessiivi /ˈinessˌiːvɪ/ (n)
inessif
  sisäolento, paikallissijamuoto, joka ilmaisee sisällä olemista.

infiksi /ˈinfɪksɪ/ (n)
infixe
  morfeemi, joka sijoitetaan muodostettavan sanan keskelle

infinitiivi /ˈinfɪnɪtˌiːvɪ/ (n)
infinitif
  verbin substantiivinen nominaalimuoto

inflaatio /ˈinflaːtˌio/ (n)
inflation
  "rahan arvon lasku", tilanne jossa rahavaranto kasvaa suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena nousevat

influenssa /ˈinfluˌenssa/ (n)
grippe
  kuumeen nostava epidemioina leviävä virussairaus

informaatio /ˈinformˌaːtɪo/ (n)
information
  tietosisältö, vääristymätön tieto; vääristelemätön tiedonanto

infrastruktuuri /ˈinfrastrˌuktuːrɪ/ (n)
infrastructure
  varusrakenne; yhteiskunnan perusrakenne, erityisesti tekninen perusrakenne, joka mahdollistaa yhteiskunnan toiminnan

inho /ˈinho/ (n)
dégoût
  voimakas vastenmielisyyden tunne

inhota /ˈinhota/ (v)
détester
  pitää erityisen vastenmielisenä, tuntea inhoa jtak kohtaan

injektio /ˈinjektˌio/ (n)
injection
  yleensä piikillä ihon läpi annettava ruiske, joka sisältää ravinteita tai lääkitystä

inka-aratti /ˈiŋkaˈaratːɪ/ (n)
conure à cape noire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

inkivääri /ˈiŋkɪvˌæːrɪ/ (n)
gingembre
  eräs maustekasvi (Zingiber officinale)
  sen maavarresta valmistettava mauste

inkivääriolut /ˈiŋkɪvˌæːrɪolut/ (n)
bière de gingembre
  käymismenetelmällä valmistettu, mutta alkoholiton hiilihapollinen virvoitusjuoma, joka on valmistusmenetelmästä riippuen miedosti tai hyvinkin voimakkaasti inkiväärillä maustettu
  eräs karibialaistyyppinen alkoholijuoma: inkiväärillä maustettu olut

inkompetenssi /ˈiŋkompetˌenssɪ/ (n)
incompétence
  epäpätevyys; asiantuntemattomuus

inkontinenssi /ˈiŋkontɪnˌenssɪ/ (n)
incontinence
  kykenemättömyys virtsan tai ulosteen pidättämiseen

innokas /ˈinnokas/ (adj)
enthousiaste
  jolla on paljon intoa

innostaa /ˈinnostaː/ (v)
chauffer, enthousiasmer
  tehdä innokkaaksi
inspirer
  innoittaa

innostus /ˈinnostus/ (n)
enthousiasme
  into, innokkuus, vimma, kuume, hanakkuus

innovatiivinen /ˈinnovatˌiːvɪnen/ (adj)
inventif
  uudistuksen tai uudistuksia esittelevä, luova, kekseliäs

insesti /ˈinsestɪ/ (n)
inceste
  läheisten sukulaisten välinen sukupuoliyhteys

insinööri /ˈinsɪnˌøːrɪ/ (n)
technicien, technicienne, ingénieur
  tekniikan parissa suunnittelutehtävissä työskentelevä henkilö; teknisen alan alemman korkeakoulututkinnon, insinööritutkinnon, suorittanut henkilö, joka soveltaa tiedettä

instituutio /ˈinstɪtˌuːtɪo/ (n)
institution
  oikeudellisiin säädöksiin perustuva poliittisen, sosiaalisen tai uskonnollisen elämän tiettyä muotoa edustava pysyväksi tarkoitettu organisaatio

instruktiivi /ˈinstruktˌiːvɪ/ (n)
instructif
  sijamuoto, joka ilmaisee keinoa tai tapaa. Suomen instruktiivin tunnus on sijapääte -n, ja sitä käytetään lähinnä monikossa ja kiteytyneissä sanonnoissa: ”kirjoitin tämän omin päin”, ”menen kotiin jalan”.

instrumentaali /ˈinstrumˌentaːlɪ/ (n)
instrumental, cas instrumental
  monien kielten taivutusmuoto, joka ilmaisee välinettä tai keinoa, jolla tekeminen suoritetaan

instrumentalisti /ˈinstrumˌentalˌistɪ/ (n)
instrumentiste
  muusikko, joka soittaa jotakin instrumenttia, vastakohtana vokalistille

instrumentti /ˈinstrumˌentːɪ/ (n)
instrument
  keino, väline

intensiteetti /ˈintensɪtˌeːtːɪ/ (n)
intensité
  suure, jolla ilmaistaan siirrettävän aaltomaisen energian määrän aikayksikössä pinta-alayksikköä kohden

interdikti /ˈinterdˌiktɪ/ (n)
interdit
  katolisen kirkon keskiajalla käyttämä rangaistuskeino, jossa tietyllä alueella kiellettiin kaikki kirkolliset toimitukset, paitsi kaste ja ehtoollinen suurina juhlapyhinä

interjektio /ˈinterjˌektɪo/ (n)
interjection
  huudahdussana, sanaluokka huudahduksille ja vastaaville ilmauksille

internet /ˈinternet/ (n)
internet, Internet
  käsitteellistynyt, yleisnimen tyyppinen vastine sanalle Internet, globaali useista tietoverkoista koostuva verkko

intervalli /ˈintervˌallɪ/ (n)
intervalle
  kahden sävelkorkeuden väli

intiaani /ˈintɪˌaːnɪ/ (n)
Indien
  Amerikan alkuasukas (lukuun ottamatta eskimoita)

intiaanikanootti /ˈintɪˌaːnɪkanˌoːtːɪ/ (n)
canoë
  varsinainen kanootti, toinen kanootin päätyypeistä; puoliksi seisovassa asennossa melottava kanootti, jonka mela on yksilapainen

intialainen /ˈintɪalˌainen/ (adj)
indien
  Intiasta peräisin oleva tai Intiaan liittyvä

intialainen /ˈintɪalˌainen/ (n)
Indien, Indienne
  pysyvästi Intiassa asuva henkilö

intianriippukaija /ˈintɪˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis vernal
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

intiimi /ˈintɪːmɪ/ (adj)
intime
  likeinen, läheinen; sellainen, joka koskee usein yksityiselämää ja siihen liittyviä häveliäisyydestä salattavia asioita, arkaluontoisen henkilökohtainen

into /ˈinto/ (n)
ardeur, enthousiasme, ferveur, élan
  kiihkeä halu tehdä jtak

introitus /ˈintroitus/ (n)
introït
  messun aloitusrituaali

inttää /ˈintːæː/ (v)
insister
  väittää itsepäisesti

intuitio /ˈintwɪtˌio/ (n)
intuition
  tehtyyn havaintoon perustuva oivallus, välitöntä tietämistä, jossa tieto kohteesta saavutetaan suoraan, eikä perustu havannoijan havaintomaailmaan, päättelyyn eikä kokemukseen, vaistonvarainen tajuaminen

inuiitti /ˈinuˌiːtːɪ/ (n)
Inuit
  eräitä Pohjois-Kanadan, Grönlannin, Alaskan ja Siperian alkuasukkaita

invaasio /ˈinvaːsˌio/ (n)
invasion
  maahantunkeutuminen, maahanhyökkäys

investituura /ˈinvestɪtˌuːra/ (n)
investiture
  virkaanasettaminen

investoida /ˈinvestˌoida/ (v)
investir
  sijoittaa pääomaa johonkin (tavallisesti aineelliseen) tarkoituksena saada pääomalle tuottoa tulevaisuudessa; tehdä investointi

ioni /ˈionɪ/ (n)
ion
  sähköisesti varautunut atomi tai atomiryhmä

irakilainen /ˈirakɪlˌainen/ (adj)
iraquien, irakien
  Irakista peräisin oleva tai Irakiin liittyvä

irakilainen /ˈirakɪlˌainen/ (n)
Iraquien, Irakien
  pysyvästi Irakissa asuva henkilö

iranilainen /ˈiranɪlˌainen/ (adj)
iranien
  Iranista peräisin oleva tai Iraniin liittyvä

iranilainen /ˈiranɪlˌainen/ (n)
Iranien
  pysyvästi Iranissa asuva henkilö

irianinlurikki /ˈirɪanˌinlurˌikːɪ/ (n)
lori de Josephine
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

irianinviikunakaija /ˈirɪanˌinvɪːkˌunakˌaija/ (n)
psittacule de Salvadori
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

iridium /ˈirɪdium/ (n)
iridium
  eräs alkuaine (tunnus Ir)

irlantilainen /ˈirlantɪlˌainen/ (adj)
irlandais
  Irlannista peräisin oleva tai Irlantiin liittyvä

irlantilainen /ˈirlantɪlˌainen/ (n)
Irlandais
  pysyvästi Irlannissa asuva henkilö

ironia /ˈironˌia/ (n)
ironie
  komedian laji, jossa sanoja käytetään päinvastaisen merkityksen ilmaisemiseen; esittää virheet hyvinä ominaisuuksina, arvottoman arvokkaana, moitteet kehuina

irrottaa /ˈirrotːaː/ (v)
défaire, détacher, délier, séparer
  päästää irti tai irralleen, ottaa erilleen, saattaa erilleen, katkaista

irti /ˈirtɪ/ (adv)
détaché, libre, lâché
  erillään toisesta ihmisestä

isi /ˈisɪ/ (n)
papa
  isä

iskelmä /ˈiskelmæ/ (n)
schlager
  (musiikki) Euroopassa suosittua aikuiseen makuun tehtyä kevyttä laulelma- ja tanssimusiikkia

iskeä /ˈiskeæ/ (v)
frapper
  lyödä nyrkillä tai veitsellä

iskias /ˈiskɪas/ (n)
sciatique
  lonkkahermon ärtyminen

isku /ˈisku/ (n)
coup
  napakka, ponnekas lyönti
attaque, raid
  (sodankäynti) äkkinäinen tai yllätyksellinen aseellinen hyökkäys tai pommi-isku
percussion
  (musiikki) rytmin määrittelyn perustekijä, joka yleensä noudattelee ja korostaa sävelkulun poljentoa

iskunvaimennin /ˈiskunvˌaimennɪn/ (n)
amortisseur
  moottoriajoneuvon jousituksen osa, jonka tarkoituksena on vaimentaa korin heilahtelua ja pitää pyörät tiessä kiinni

islam /ˈislam/ (n)
Islam
  Arabian niemimaalta lähtöisin oleva uskonto, joka sai alkunsa 600-luvun alkupuolella profeetta Muhammedin ilmestyksien pohjalta

islamofobia /ˈislamˌofobˌia/ (n)
islamophobie
  islaminuskoon ja muslimeihin kohdistuvaa pelkoa, vastenmielisyyttä, syrjintää, vihamielisyyttä tai ennakkoluuloisuutta, muslimikammo

islanninhevonen /ˈislannˌinhevonen/ (n)
cheval islandais
  islantilainen, pieni ja vahva hevosrotu

islanti /ˈislantɪ/ (n)
islandais
  Islannissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: is). Sanalista

islantilainen /ˈislantɪlˌainen/ (adj)
islandais
  Islannista peräisin oleva tai Islantiin liittyvä

islantilainen /ˈislantɪlˌainen/ (n)
Islandais
  pysyvästi Islannissa asuva henkilö

iso /ˈiso/ (adj)
grand, gros
  suuri, kookas, mittava

isoafrikankaija /ˈisoˌafrɪkˌaŋkaija/ (n)
perroquet robuste
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoisä /ˈisoisæ/ (n)
grand-père
  isän tai äidin isä, isänisä tai äidinisä

isokauluskaija /ˈisokˌauluskˌaija/ (n)
perruche Grand-Alexandre, perruche alexandre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isokokoinen /ˈisokokˌoinen/ (adj)
grand
  kooltaan suuri, kookas

isolumme /ˈisolˌumme/ (n)
nénuphar blanc
  kelluvavartinen vesikasvi (), Suomessa ehkä tutuin lummelaji

isomeeri /ˈisomˌeːrɪ/ (n)
isomère
  yhdiste, joka on jonkin toisen yhdisteen kanssa isomeerinen

isomeria /ˈisomˌerɪa/ (n)
isomérie
  ilmiö, jossa tietyt molekyylit koostuvat samoista atomeista, mutta joilla on erilainen rakenne ja erilaiset ominaisuudet

isometria /ˈisomˌetrɪa/ (n)
isométrie
  samanmittaisuus

isomustakaija /ˈisomˌustakˌaija/ (n)
grand vaza, perroquet vaza
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isomäntyaratti /ˈisomˌæntyarˌatːɪ/ (n)
conure à front brun
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isonokkakaija /ˈisonˌokːakˌaija/ (n)
perruche à bec de sang
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isopurje /ˈisopˌurje/ (n)
grand-voile
  isonmaston alaosassa oleva suuripinta-alainen purje

isopyrstöhaukka /ˈisopˌyrstøhˌaukːa/ (n)
autour de Doria
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isopöllökehrääjä /ˈisopˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge oreillard
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoruohokaija /ˈisorˌuohokˌaija/ (n)
perruche élégante
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoruokorotta /ˈisorˌuokorˌotːa/ (n)
grand aulacode
  ruokorottien sukuun kuuluva piikkisikamaisten jyrsijöiden laji tai sen yksilö

isosalangaani /ˈisosalˌaŋŋaːnɪ/ (n)
salangane géante
  salangaanien lintusuvun () ainoa laji () tai sen yksilö

isosepelkaija /ˈisosepˌelkaija/ (n)
perruche à collier jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isotooppi /ˈisotˌoːpːɪ/ (n)
isotope
  atomilaji; alkuaineen atomimassan suhteen erilainen laji; ovat atomeja, joissa on sama määrä protoneja, mutta eri määrä neutroneja

isotöyhtöhaukka /ˈisotˌøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza de Jerdon
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoulpukka /ˈisoulpˌukːa/ (n)
nénufar jaune
  myrkyllinen keltakukkainen vesikasvi, jonka kukat ovat pallomaiset ja leveät lehdet kelluvat pinnalla sen kasvaessa matalahkossa vedessä, ()

isovarvas /ˈisovˌarvas/ (n)
gros orteil, pouce du pied
  ihmisellä suurin varvas; varpaista se, joka on lähimpänä pariansa, oikean jalan vasemmanpuoleisin ja vasemman jalan oikeanpuoleisin varvas

isoviheraratti /ˈisovˌiherarˌatːɪ/ (n)
conure de Ridgway
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isoviirikaija /ˈisovˌiːrɪkˌaija/ (n)
palette de Cassin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

isovuorimesikko /ˈisovˌuorɪmesˌikːo/ (n)
méliphage des Maoke
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

israelilainen /ˈisraˌelɪlˌainen/ (adj)
israélien
  Israelin valtiosta peräisin oleva tai Israeliin liittyvä

israelilainen /ˈisraˌelɪlˌainen/ (n)
Israélien, israélien
  pysyvästi Israelissa asuva henkilö

istua /ˈistua/ (v)
assis
  olla istuma-asennossa, olla istuallaan

istukka /ˈistukːa/ (n)
placenta
  nisäkäsnaaraiden (poislukien nokkaeläimet, pussieläimet) kohdunseinämästä ja sikiön ravitsemuskalvosta muodostuva elin

istunto /ˈistunto/ (n)
séance
  virallisen elimen kokous
session
  jonkin palvelun yhteyden ottajalle luotu tilatieto

istuttaa /ˈistutːaː/ (v)
planter
  asettaa kasvin taimia multaan, jotta ne kasvaisivat

istuutua /ˈistuːtˌua/ (v)
assoir
  laskeutua alustalle niin että ruumiin paino tulee takapuolen päälle

isä /ˈisæ/ (n)
père, papa
  lapsen siittänyt mies, lapsen biologinen isä
père
  (kirkko) katolinen miespuolinen seurakunnan pappi

isänisä /ˈisænˌisæ/ (n)
grand-père paternel
  isoisä isän puolelta, isän isä

isänmaa /ˈisænmaː/ (n)
patrie
  maa, jossa henkilö on syntynyt tai josta hänen sukunsa on lähtöisin

itai-itai-tauti /ˈitaiˈitaitˈautɪ/ (n)
maladie Itai-Itai
  Toyaman prefektuurissa, Japanissa vuodesta 1912 alkaen esiintynyt saasteiden joukossa oleva kadmiumin aiheuttama ihmisten sairastuminen joukoittain

italia /ˈitalˌia/ (n)
italien
  italian kieli, itäromaaninen kieli, jonka alkumuotona pidetään latinaa. Italia on Italiassa puhuttava pääkieli, jota puhutaan lähes koko Italiassa. Sanalista

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (adj)
italien
  Italiasta peräisin oleva tai Italiaan liittyvä

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (n)
Italien, Italienne
  pysyvästi Italiassa asuva henkilö

italiansalaatti /ˈitalɪˌansalˌaːtːɪ/ (n)
salade russe
  eräs ruokalaji, jossa salaattiainekset on sekoitettu majoneesiin

italianseisoja /ˈitalɪˌanseisˌoja/ (n)
braque italien
  italialainen seisoviin lintukoiriin kuuluva rotu tai sen yksilö

italianvarpunen /ˈitalɪˌanvarpunen/ (n)
moineau cisalpin
  eräs varpusten heimoon ja sukuun kuuluva, aikaisemmin yleisesti risteymänä pidetty varpuslintujen laji () tai sen yksilö

itara /ˈitara/ (adj)
avare
  kitsas; ylenmäärin säästeliäs ja nuuka.

itiö /ˈitɪø/ (n)
spore
  aitotumallisten eliöiden mikroskooppisen pieni suvuttomasti muodostunut mikroskooppinen lisääntymis- ja leviämisosanen

itiöpesäke /ˈitɪˌøpesˌæke/ (n)
sporange
  monien itiökasvien sekovarren yleensä pyöreähkö muodostuma, jossa itiöt valmistuvat

itkeä /ˈitkeæ/ (v)
pleurer, brailler
  vuodattaa kyyneliä yleensä surun tai liikutuksen vuoksi

itseluottamus /ˈitselˌuotːamus/ (n)
confiance en soi
  usko siihen, että suoriutuu tai selviytyy

itsemurha /ˈitsemˌurha/ (n)
suicide
  tahallinen hengen riistäminen itseltään

itsemurhaaja /ˈitsemˌurhaːja/ (n)
suicidé
  itsemurhan tekijä

itsemurhapäänsärky /ˈitsemˌurhapˌæːnsærky/ (n)
la céphalée suicidaire
  Hortonin oireyhtymä

itsenäinen /ˈitsenˌæinen/ (adj)
indépendant
  toisista riippumaton

itsenäisyys /ˈitsenˌæisyːs/ (n)
indépendance
  ylin valta, suvereniteetti, täydellinen riippumattomuus

itsepintainen /ˈitsepˌintainen/ (adj)
obstiné
  hellittämätön, sitkeä, itsepäinen

itsepäinen /ˈitsepˌæinen/ (adj)
têtu, obstiné
  omasta tahdostaan, mielipiteestään tms. tiukasti kiinni pitävä

itsetyydytys /ˈitsetˌyːdytys/ (n)
masturbation
  omien sukupuolielinten hyväilyä ja koskettelua seksuaalisen mielihyvän saamiseksi

itsevarma /ˈitsevˌarma/ (adj)
confiant
  sellainen jolla on itseluottamusta

itsevarmuus /ˈitsevˌarmuːs/ (n)
confiance en soi, aplomb
  varma luottamus omiin kykyihin

itä /ˈitæ/ (n)
est
  pääilmansuunta pohjoisen ja etelän välissä, pohjoisesta 90 astetta myötäpäivään

itäinen /ˈitæinen/ (adj)
oriental
  sellainen, joka sijaitsee idässä, idässä oleva tai idästä tuleva; itäiseen ilmansuuntaan liittyvä.

itämaat /ˈitæmaːt/ (n)
Est
  (maantiede) orientti, Euroopan itäpuolella olevat maat

itämainen /ˈitæmˌainen/ (adj)
oriental
  orientaalinen, Lähi- ja Kaukoitään liittyvä

itävallanpinseri /ˈitævˌallampˌinserɪ/ (n)
pinscher autrichien
  itävaltalainen koirarotu

itävaltalainen /ˈitævˌaltalˌainen/ (adj)
autrichien
  Itävallasta peräisin oleva tai Itävaltaan liittyvä

itävaltalainen /ˈitævˌaltalˌainen/ (n)
Autrichien
  pysyvästi Itävallassa asuva henkilö

ivallinen /ˈivallɪnen/ (adj)
moqueur
  pilkallinen

ivamukaelma /ˈivamˌukaˌelma/ (n)
parodie
  ivallinen, piikittelevä, liioitteleva tai koominen toisen (yleisön tunteman) teoksen jäljitelmä

iäkäs /ˈiækæs/ (adj)
âgé
  (ihmisestä) kauan elänyt vanha

jaavanpöllökehrääjä /jˈaːvampˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge de Java
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jaavanriippukaija /jˈaːvanrˌiːpːukˌaija/ (n)
coryllis à gorge jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jaettava /jˈaetːˌava/ (n)
dividende
  jakolaskussa se luku, joka jaetaan toisella luvulla

jaguaari /jˈaɡuˌaːrɪ/ (n)
jaguar
  leopardia muistuttava jykevä kissaeläin ()

jahti /jˈahtɪ/ (n)
yacht
  (merenkulku) alkuaan yksimastoinen pienehkö peräkajuuttainen purjealus, jossa on erityinen masto- ja purjerakenne; nykyisin yleisesti huvipursi tai kilpa-alus, myös moottoroitu

jakaa /jˈakaː/ (v)
partager, distribuer
  antaa kullekin osuutensa
diviser, partager
  toimittaa jakelu

jakkara /jˈakːara/ (n)
tabouret
  pieni tuoli, jossa ei ole selkänojaa

jakki /jˈakːɪ/ (n)
yack, yak
  aasialainen nautaeläin Bos grunniens, jonka kesyä muotoa hyödynnetään juhtana

jako /jˈako/ (n)
donne, pli, division
  jonkin jakaminen tai jakautuminen osiin

jakoavain /jˈakoavain/ (n)
clé à molette, clé anglaise
  liikkuvaleukainen kuusiokantaisten ruuvien ja muttereiden kiertoavain, säädettävä ruuviavain

jakobiini /jˈakobˌiːnɪ/ (n)
Jacobin, Jacobine
  Ranskan vallankumouksen aikana jakobiinien klubiin tai puolueeseen kuulunut henkilö

jakobiitti /jˈakobˌiːtːɪ/ (n)
jacobite
  erääseen kristillistaustaiseen monofysiittiseen oppisuuntaan, jakobiitteihin, kuulunut henkilö
  vuonna 1688 vallasta syöstyn Stuart-sukuisen Ison-Britannian kuninkaan Jaakko II:n tai hänen poikansa valtaan palauttamista kannattanut henkilö, jakobitismin kannattaja

jakolasku /jˈakolˌasku/ (n)
division
  kertolaskulla käänteinen laskutoimitus, jossa annettu luku jaetaan yhtä suuriin lukuihin, ositusjako, tai lasketaan kuinka monta kertaa osajoukko sisältyy joukkoon

jaksaa /jˈaksaː/ (v)
avoir force, énergie
  olla jollakulla voimia johonkin

jakuutti /jˈakuːtːɪ/ (n)
yakoute
  jakuutin kieli, turkkilainen kieli, jota Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa asuvat jakuutit puhuvat (kielitunnus: sah)

jalan /jˈalan/ (adv)
à pied
  jalkaisin

jalankulkija /jˈalaŋkˌulkɪja/ (n)
piéton, piétonne
  henkilö, joka kulkee liikenteessä jalan; myös polkupyörän taluttaja, rullaluistelija, potkulautailija tai -kelkkailija

jalava /jˈalava/ (n)
orme
  jalavakasveihin (Ulmus) kuuluva lehtipuu, jonka hedelmä on siipipalteinen pähkylä

jalka /jˈalka/ (n)
jambe, patte
  liikkumiseen käytettävä ruumiinosa tai raaja (kädellisillä alaraaja) kokonaisuudessaan lonkasta varpaisiin
pied
  jalkaterä; (laajemmin) jalkaterän mitta tai koko
  pituusmitta, jonka määritelmä on vaihdellut eri aikoina ja paikoissa, nykyisen kansainvälisen määritelmän mukaan 12 tuumaa eli 0,3048 metriä, tunnus ft
  sienen maahan kiinnittävä varsi

jalkaisin /jˈalkaisɪn/ (adv)
à pied
  kävellen, kävelemällä

jalkajakkara /jˈalkajˌakːara/ (n)
pouf
  pieni jakkara, joka ei ole tarkoitettu tavallisen jakkaran tavoin istuttavaksi, vaan alustaksi jalkojen lepuuttamiseen

jalkakäytävä /jˈalkakˌæytævæ/ (n)
trottoir
  jalankulkijoille kadun varteen varattu kulkuväylä

jalkapallo /jˈalkapˌallo/ (n)
football, foot, soccer
  urheilulaji, jossa kaksi 11-henkistä joukkuetta pyrkivät saman pallon saamaan toistensa maaliin useampia kertoja kuin vastustaja
football, foot
  jalkapallopelin pelivälineenä oleva pallo

jalkapalloilija /jˈalkapˌalloilˌija/ (n)
footballeur, footballeuse
  jalkapallon pelaaja, henkilö, joka pelaa jalkapalloa

jalkapallokenttä /jˈalkapˌallokˌentːæ/ (n)
terrain de football
  jalkapallon pelaamiseen tarkoitettu kenttä. Kentän mittoja ei ole määrätty tarkasti, vaan sallittu koko voi olla 100–110 metriä × 64–75 metriä.

jalkaterä /jˈalkatˌeræ/ (n)
pied, patte
  ihmisen alaraajan alaosa nilkasta kantapäähän ja varpaisiin

jalkine /jˈalkɪne/ (n)
chaussure
  jalkapohjan alle tai tarvittaessa jalkaterän suojaksi jalkaan kiinnitettävä liikkumista helpottava ympäröiviltä olosuhteilta suojaava toistuvaan käyttöön tarkoitettu pukine, jonka sisäpuolelle voidaan tarvittaessa laittaa vaatekappale tai muu pehmuste. Ulkopuolelle voidaan pukea päällysjalkine tai kiinnittää liikkumista helpottavia laitteita.

jalkopää /jˈalkopæː/ (n)
pied de lit, pied lit
  se osa sängystä, mihin päin jalat asetetaan nukkumaan käytäessä

jalohaukat /jˈalohˌaukat/ (n)
falconidés
  yhteisnimitys sukuun kuuluville linnuille, taksoni

jalokaasu /jˈalokˌaːsu/ (n)
gaz noble
  jokin jaksollisen järjestelmän VIII pääryhmän alkuaineista, jotka normaalioloissa ovat yksiatomisia, kemiallisesti reagoimattomia kaasuja

jalokivi /jˈalokˌivɪ/ (n)
gemme, pierre précieuse
  koruna tai muuna koristeena käytetty, erityisen arvokkaana pidetty läpinäkyvä ja valoa taittava kivi tai kova mineraali

jalometalli /jˈalometˌallɪ/ (n)
métal précieux
  metallinen alkuaine, jonka atomit eivät luovuta uloimpia elektronejaan helposti ja joka ei reagoi sen vuoksi helposti suolahapon tai sitä heikompien happojen kanssa

jalostaa /jˈalostaː/ (v)
raffiner
  käsitellä materiaalia sen puhdistamiseksi tai jakamiseksi ominaisuuksiensa puolesta yhtenäisiin luokkiin

jalostamo /jˈalostˌamo/ (n)
raffinerie
  teollisuuslaitos jossa jalostetaan jotakin

jaloteräs /jˈaloteræs/ (n)
acier spécial
  (kiillotettu) ruostumaton teräs

jalustin /jˈalustɪn/ (n)
étrier
  satulaan kuuluva teline, jossa pidetään jalkaa ratsastaessa

jamaikalainen /jˈamaikalˌainen/ (adj)
jamaïcain
  Jamaikasta peräisin oleva tai Jamaikaan liittyvä

jamaikalainen /jˈamaikalˌainen/ (n)
Jamaïcain
  pysyvästi Jamaikassa asuva henkilö

jamaikanamatsoni /jˈamaikˌanamˌatsonɪ/ (n)
amazone sasabé, amazone à bec jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jambi /jˈambɪ/ (n)
ïambe
  lyhytpitkä, kaksitavuinen runojalka, joka koostuu lyhyestä (painottomasta) ja pitkästä (painollisesta) tavusta ()

jambinen /jˈambɪnen/ (adj)
iambique
  jambeihin perustuva; niistä koostuva

janitsaari /jˈanɪtsˌaːrɪ/ (n)
janissaire
  osmanien armeijan eliittijoukko, jota täydennettiin ottamalla kristittyjä orjia

jankko /jˈaŋkːo/ (n)
sous-sol
  pellon muokatun ruokamullan alainen tiivis ja kova maakerros, kyntöantura

jano /jˈano/ (n)
soif
  yleensä nestevajauksen aiheuttama tarve juoda; se, että janottaa

janoinen /jˈanoinen/ (adj)
assoiffé
  sellainen, jolla on jano

jaollinen /jˈaollɪnen/ (adj)
divisible
  sellainen, joka voidaan jakaa, kun jakajana on nollasta ja jaettavasta eroava yhtä (1) suurempi tai pienempi kokonaisluku.

jaollisuus /jˈaollɪsuːs/ (n)
divisibilité
  kahden kokonaisluvun a ja b välillä vallitsevaa suhdetta kuvaava käsite, joka voidaan määrittää lausekkeesta a=bc, jossa myös c on kokonaisluku, riippuvuutena b
  a (a on jaollinen b:llä)

japani /jˈapanɪ/ (n)
japonais
  ensisijassa Japanissa puhuttava kieli (kielitunnus: ja)

japanilainen /jˈapanɪlˌainen/ (adj)
japonais, nippon
  Japanista peräisin oleva tai tai Japaniin liittyvä

japanilainen /jˈapanɪlˌainen/ (n)
Japonais, Nippon
  pysyvästi Japanissa asuva henkilö

japaninkielinen /jˈapanˌiŋkielɪnen/ (adj)
japonais
  japanin kieltä puhuva, japania puhuva.

jarru /jˈarru/ (n)
frein
  liikkeen hidastamiseen ja pysäyttämiseen tai paikalla pysymisen varmentamiseen tarkoitettu laite

jarruttaa /jˈarrutːaː/ (v)
freiner
  vähentää nopeutta, varsinkin painamalla jarrua

jarrutus /jˈarrutus/ (n)
freinage
  jarruttaminen

jatkaa /jˈatkaː/ (v)
continuer, poursuivre
  olla lopettamatta jo aikaisemmin alkanutta toimintaa, tehdä edelleen keskeytyksettä tai tauon jälkeen

jatko /jˈatko/ (n)
continuation, extension, suite
  pidennys

jatkuvasti /jˈatkuvˌastɪ/ (adv)
constamment, continuellement
  jatkuvalla tavalla

jauhe /jˈauhe/ (n)
poudre
  pulveri, luonnostaan jauhomainen tai jauhomaiseksi hienonnettu aine

jauhiainen /jˈauhɪˌainen/ (n)
mouche blanche
  jauhiaisten heimon () pieniä hyönteisiä, jotka erittävät jauhemaista vahaa

jauho /jˈauho/ (n)
farine
  viljan jyvistä (tai muista siemenistä) jauhamalla saatu hienojakoinen ravinnoksi käytettävä aine

jauhoamatsoni /jˈauhoamˌatsonɪ/ (n)
amazone poudrée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jemeniläinen /jˈemenɪlˌæinen/ (adj)
yéménite
  Jemenistä peräisin oleva tai Jemeniin liittyvä

jemeniläinen /jˈemenɪlˌæinen/ (n)
Yéménite
  pysyvästi Jemenissä asuva henkilö

jengi /jˈeŋŋɪ/ (n)
bande, gang
  porukka, etenkin nuorista koostuva joukko

jeni /jˈenɪ/ (n)
yen
  Japanin rahayksikkö, symboli on ¥

jerrykannu /jˈerrykˌannu/ (n)
jerrican
  kanisteri polttoaineen tai juomaveden säilytykseen

jiddiš /jˈidːɪʃ/ (n)
yiddish, yidiche
  jiddišin kieli, juutalaissaksa, keskiajan Saksassa juutalaisten keskuudessa kehittynyt kieli, jota kirjoitetaan heprealaisilla kirjaimilla, mutta sille on olemassa myös virallinen romanisaatiomuoto, kielitunnus: yi)

jingoismi /jˈiŋŋoismɪ/ (n)
jingoisme
  yltiöisänmaallisuus

jo /jˈo/ (adv)
déjà
  nykyhetkeä aiemmin tai siihen mennessä; määrättyä aikaisemmin, hetkeä aikaisemmin tai siihen mennessä; korostaa etenemistä tiettyyn pisteeseen
enfin
  kärsimättömyyden ilmaisu: nyt, viimeinkin, lopultakin

jodi /jˈodɪ/ (n)
iode
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki I

joensuu /jˈoensuː/ (n)
embouchure
  joen laskukohta toiseen vesistöön tai mereen

jogurtti /jˈoɡurtːɪ/ (n)
yaourt, yogourt
  maidosta maitohappobakteerien avulla valmistettu kiinteähkö tai nestemäinen hapanmaitotuote

johanneksenleipäpuu /jˈohannˌeksenlˌeipæpuː/ (n)
caroubier
  mikä tahansa johanneksenleipäpuiden sukuun () kuuluva hernekasvien laji tai sellaisen yksilö

johdos /jˈohdos/ (n)
dérivé
  sanan vartalosta säännöllisesti äänteitä lisäämällä ja muuttamalla kehitetty uusi sana, jonka merkitys muodostuu alkujaan vanhan sanan merkityksen ja johtimien luokkamerkityksien yhdistelystä
  yhdiste, joka on syntynyt toisesta siten, että jokin tämän atomeista on korvautunut toisella atomilla tai yksinkertaisella radikaaliksi kutsutulla atomiryhmällä

johtaa /jˈohtaː/ (v)
mener
  olla jonkin yrityksen tai laitoksen johdossa

johtaja /jˈohtaja/ (n)
chef, dirigeant
  henkilö, joka johtaa ryhmää tai yhteisöä

joikuara /jˈoikuˌara/ (n)
ara vert
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jojo /jˈojo/ (n)
yoyo
  eräänlainen narusta nykimällä pyöritettävä leikkikalu

jokapäiväinen /jˈokapˌæivæinen/ (adj)
quotidien, quotidienne
  joka päivä ilmaantuva, tapahtuva; jokaiseen päivään kuuluva
banal, trivial
  tavallinen, arkinen, arkipäiväinen

joki /jˈokɪ/ (n)
fleuve, rivière
  suuri veden muovaama uoma, jossa virtaa vesi

jokiamatsoni /jˈokɪamˌatsonɪ/ (n)
amazone tavoua
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jokikaijanen /jˈokɪkˌaijanen/ (n)
inséparable à joues noires
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

jonglööri /jˈoŋløːrɪ/ (n)
jongleur
  esiintyjä, joka heittelee ja pyörittelee erilaisia esineitä ilmassa, yleensä käsillään

jono /jˈono/ (n)
queue, file
  peräkkäin järjestyneiden ihmisten tai muiden alkioiden joukko

jonottaa /jˈonotːaː/ (v)
faire la queue
  olla jonossa ja odottaa omaa vuoroa

jooga /jˈoːɡa/ (n)
yoga
  ruumiin hallintaa ja mietiskelyä korostava intialainen filosofinen oppi; myös pelkästään siihen liittyvät asento- ja hengitysharjoitukset

jordanialainen /jˈordanˌialˌainen/ (adj)
jordanien
  Jordaniasta peräisin oleva tai Jordaniaan liittyvä

jordanialainen /jˈordanˌialˌainen/ (n)
jordanien
  pysyvästi Jordaniassa asuva henkilö

joskus /jˈoskus/ (adv)
parfois, quelquefois, tantôt
  satunnaisesti, toisinaan, aika-ajoin, välillä, ajoittain, hetkittäin, silloin tällöin

jouhisorsa /jˈouhɪsˌorsa/ (n)
canard pilet
  Siro ja pitkänmallinen puolisukeltajasorsa, jota esiintyy koko maassa, vaikka pesiikin harvoin eteläisessä Suomessa.

joukko /jˈoukːo/ (n)
ensemble, foule
  toisiaan lähellä olevien tai keskenään yhteen kuuluvien yksilöiden tai esineiden ryhmä
ensemble
  matemaattisten olioiden muodostama tarkkaan määritelty yhdistelmä

joukkohauta /jˈoukːohˌauta/ (n)
charnier, fosse commune
  hauta, jonne on haudattu lukuisia ihmisiä; tavallisesti joko joukkokuoleman tai -murhan uhreja

joukkoistaminen /jˈoukːoistˌamɪnen/ (n)
externalisation ouverte, production participative
  talkoistaminen, yleisöosallisuus: yrityksen toimintojen ulkoistaminen asiakkaiden suoritettaviksi siten, että asiakas otetaan osaksi prosesseja tuottamaan lisäarvoa yritykselle ja itselleen

joukkoliikenne /jˈoukːolˌiːkenne/ (n)
transport collectif, transport en commun, transport public
  joukkoliikennevälineillä järjestetty liikenne

joukkorahoitus /jˈoukːorahˌoitus/ (n)
financement participatif, sociofinancement
  tapa tehdä yhteistyötä ja saada huomiota henkilöiden tai organisaatioiden hankkeille, joiden rahoittaminen tapahtuu keskenään verkostoituvien ihmisten avulla, yleensä internetin välityksellä

joukkotuhoase /jˈoukːotˌuhoˌase/ (n)
arme de destruction massive
  suurten ihmisjoukkojen tappamiseen ja vahingoittamiseen suunniteltu ase

joukkotuhonta /jˈoukːotuhˌonta/ (n)
génocide
  jonkin kansallisen, rodullisen, etnisen tai uskonnollisen ryhmän taikka niihin rinnastettavan kansanryhmän hävittäminen kokonaan tai osittain; yleiskielessä kansanmurha

joukkue /jˈoukːue/ (n)
équipe
  ryhmä, jossa peli pelataan
peloton
  ryhmistä koostuva sotilasyksikkö

joulu /jˈoulu/ (n)
Noël
  perinteinen juhla, jota on vietetty, kun päivien lyheneminen on päättynyt; kristittyjen juhla, jota vietetään Jeesuksen joulukuuhun määrätyn syntymäpäivän kunniaksi.

jouluaatto /jˈouluˌaːtːo/ (n)
réveillon de Noël, veille de Noël
  joulupäivää edeltävä päivä ja ilta, joulukuun 24. päivän ilta

jouluhalko /jˈouluhˌalko/ (n)
bûche de Noël
  Ranskassa kehitetty, ulkonäöltään halkoa muistuttava makea kääretorttumainen suklaaleivos, jota perinteisesti nautitaan joulun aikaan

joulukalenteri /jˈoulukalˌenterɪ/ (n)
calendrier de l’Avent
  adventtikalenteri, pahvinen, joulunodotukseen liittyvä kalenteri, jonka luukkujen sisällä on kuvia tai joskus suklaata

joulukuu /jˈoulukuː/ (n)
décembre
  vuoden viimeinen kuukausi, kuukausi marraskuun ja tammikuun välissä

joulukuusi /jˈoulukˌuːsɪ/ (n)
arbre de Noël, sapin de Noël
  joulun aikaan tavallisesti sisällä pidettävä monin tavoin koristeltu kuusi, joulupuu

joululahja /jˈoululˌahja/ (n)
cadeau de Noël
  jouluna toiselle annettava lahja

joululaulu /jˈoululˌaulu/ (n)
chant de Noël
  jouluaiheinen, jouluna laulettava laulu

joulupukki /jˈoulupˌukːɪ/ (n)
père Noël
  fiktiivinen henkilö, joka tuo jouluisin lapsille lahjoja

journalismi /jˈournalˌismɪ/ (n)
journalisme
  tiedotusoppi

journalisti /jˈournalˌistɪ/ (n)
journaliste
  toimittaja

jousi /jˈousɪ/ (n)
arc
  lihasvoimalla jännitettävä kaaresta ja jänteestä koostuva ase, jolla ammutaan nuolia tai vasamia, kaaripyssy
ressort
  kierrejousi, vieteri; taipuisa, tarkoitukseensa muotoiltu spiraali tai muu kappale, joka taivutettaessa, puristettaessa tai vedettäessä pyrkii palaamaan alkuasemaansa
archet, arc
  hieman kaareva varsi ja sen rinnalle jännitettyjä jouhia, joilla hangataan kieliä poikkisuuntaan soitettaessa jousisoittimia

jousiammunta /jˈousɪˌammunta/ (n)
tir à l’arc
  urheilulaji, jossa pyritään ampumaan nuoli jousen avulla maalitauluun

jousiampuja /jˈousɪˌampuja/ (n)
archer#Ranska
  henkilö, joka harrastaa jousiammuntaa

jousimies /jˈousɪmies/ (n)
archer
  sotaväen jousiampuja

joutsen /jˈoutsen/ (n)
cygne
  mikä tahansa joutsenten sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö, erityisesti laulujoutsen ()

joutua /jˈoutua/ (v)
devoir, falloir
  täytyä

juanfernándezintulikulma /jˈuanfˌernandˌetsɪntˌulɪkˌulma/ (n)
synallaxe de Masafuera
  eräs orneerojen heimoon kuuluva erittäin harvinainen varpuslintulaji ()

juhannus /jˈuhannus/ (n)
Saint-Jean
  kesän valoisimman yön aikoihin ajoittuva juhlapäivä

juhla /jˈuhla/ (n)
fête, célébration, festival
  juhlapyhä

juhlia /jˈuhlɪa/ (v)
célébrer
  viettää juhlaa

juhta /jˈuhta/ (n)
bête de somme
  veto- ja kuormaeläin, vetojuhta, kuormajuhta

jujuba /jˈujuba/ (n)
jujubier
  (yleisesti) mikä tahansa jujubien sukuun () kuuluva puu tai sellaisen yksilö tai hedelmä

jukataninamatsoni /jˈukatˌanɪnamˌatsonɪ/ (n)
amazone du Yucatan
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

juliaaninen /jˈulɪˌaːnɪnen/ (adj)
julien
  Julius Caesariin liittyvä

julistaa /jˈulɪstaː/ (v)
déclarer, appeler, prononcer
  ilmoittaa julkisesti ja muodollisesti

juliste /jˈulɪste/ (n)
affiche, poster
  seinälle tai muulle näkyvälle paikalle kiinnitettävä suuri paperi, jossa on kuvia, tekstiä tai molempia

julkaista /jˈulkaista/ (v)
publier
  kustantaa, toimittaa julkisesti saataville

julkaisu /jˈulkaisu/ (n)
publication
  julkaistu kirjallinen tai audiovisuaalinen tuote tai muunlainen teos

julkinen /jˈulkɪnen/ (adj)
public
  yleisessä tiedossa oleva, tunnettu (asia), avoimesti tapahtuva

julkisivu /jˈulkɪsˌivu/ (n)
façade
  rakennuksen ulkoseinien ulkopinta ja samalla näkyvin osa; erityisesti se rakennuksen etuosaksi ajateltava ulkopinta, kadulle suuntautuva ja näkyvä osa

julkisoikeus /jˈulkɪsˌoikeus/ (n)
droit public
  oikeustieteen klassisessa jaottelussa toinen haara, joka tutkii julkista valtaa käyttävien toimijoiden (esim. valtion ja kuntien) ja yksityistä valtaa käyttävien toimijoiden (esim. luonnollisten henkilöiden ja yritysten) välisiä oikeussuhteita

julkistus /jˈulkɪstus/ (n)
publication
  julkistamisen tai julkaisemisen toteutus, julkiseksi teko

julkisuus /jˈulkɪsuːs/ (n)
publicité
  nähtävillä tai muuten yleisessä tietoisuudessa oleminen

julma /jˈulma/ (adj)
cruel, cruelle
  joka ei välitä toisten kärsimyksistä, tunteeton ja raaka

julmasti /jˈulmastɪ/ (adv)
cruellement
  julmalla tavalla

julmuus /jˈulmuːs/ (n)
cruauté
  se, että on julma

jumala /jˈumala/ (n)
dieu
  johonkin uskontoon liittyvä toiminnan aiheuttaja tai hallitsija, joita joissakin uskonnoissa voi olla useitakin

jumalanhylkäämä /jˈumalˌanhylkˌæːmæ/ (adj)
paumé
  syrjäinen ja ankea, takapajuinen

jumalatar /jˈumalatar/ (n)
déesse
  naispuolinen jumala monijumalaisuudessa

juna /jˈuna/ (n)
train
  raiteilla kulkeva kulkuneuvo, joka yleensä koostuu veturista ja siihen liitetyistä vaunuista

juoda /jˈuoda/ (v)
boire
  ottaa nestettä suuhunsa ja niellä se

juokseva koira /jˈuokseva kˈoira/ (n)
flots-grecs, poste, vagues
  antiikin ajoilta peräisin oleva toistuvaa spiraalimaista aaltokuviota muistuttava ornamenttikuviointi, kierukkanauha

juoksija /jˈuoksɪja/ (n)
coureur
  henkilö, joka juoksee

juoksuhiekka /jˈuoksuhˌiekːa/ (n)
sables mouvants
  vedensekaisen hiekan muodostava löysä, upottava seos

juoksutusmaha /jˈuoksutˌusmaha/ (n)
caillette
  märehtijöiden neljästä mahasta viimeinen

juoma /jˈuoma/ (n)
boisson, breuvage
  juotavaksi tarkoitettu neste, jota usein nautitaan ruoan yhteydessä

juomakelvoton /jˈuomakˌelvoton/ (adj)
imbuvable
  sellainen mitä ei voi juoda tai minkä juominen on erittäin epämieluisaa

juomalasi /jˈuomalˌasɪ/ (n)
verre
  lasinen juoma-astia

juomaraha /jˈuomarˌaha/ (n)
pourboire
  ravintolan, hotellin tms. palvelushenkilökunnalle annettu pieni ylimääräinen palkkio; palveluraha

juomavesi /jˈuomavˌesɪ/ (n)
eau potable
  juotavaksi tarkoitettu terveydelliset vaatimukset täyttävä vesi

juoni /jˈuonɪ/ (n)
intrigue, complot, trame
  metku, ovela suunnitelma, jonkun puijaamiseksi
filon, veine
  suunnitelma rikoksen tekemiseksi ja siitä hyötymiseksi

juonia /jˈuonɪa/ (v)
comploter
  tehdä ilkeitä suunnitelmia, esim. jonkun vahingoksi; tehdä juoni; punoa juonia

juoppo /jˈuopːo/ (n)
ivrogne
  alkoholin suurkuluttaja tai usein juova alkoholisti

juopunut /jˈuopunut/ (adj)
ivre
  havaittavasti alkoholin vaikutuksen alainen

juosta /jˈuosta/ (v)
courir
  liikkua nopeasti jaloillaan

jupakka /jˈupakːa/ (n)
dispute, querelle
  riita, erimielisyys, kina

juridinen /jˈurɪdɪnen/ (adj)
juridique
  juridiikkaan liittyvä; lainopillinen

jurtta /jˈurtːa/ (n)
yourte
  telttaa muistuttava ikkunaton rakennelma, jota aasialaiset paimentolaiset käyttävät mukana kuljetettavana asumuksenaan

jussiivi /jˈussɪːvɪ/ (n)
jussif
  velvoitetta, sallimista tai myönnytystä ilmaiseva ja imperatiivin kaltainen, mutta sitä vähemmän painokas tapaluokka, joka esiintyy mm. itämerensuomalaisissa ja seemiläisissä kielissä

jutella /jˈutella/ (v)
bavarder
  keskustella, puhua epämuodollisesti jostakin

juttelu /jˈutːelu/ (n)
bavardage
  jutteleminen

juuri /jˈuːrɪ/ (adv)
en ce moment, en train, sur le point de, venir, à présent
  (ajan adverbi) parhaillaan, parasta aikaa

juuri /jˈuːrɪ/ (n)
racine
  kasvin lehdetön, ravinteita ottava useimmiten maanalainen osa, joka kiinnittyy varteen
  yhtälön juuri on luku, jossa yhtälö toteutuu, yhtälön ratkaisu
levain
  sanajuuri

juurikas /jˈuːrɪkas/ (n)
betterave
  villin rantajuurikkaan viljelty muoto (Beta vulgaris), jonka muunnoksia ovat mm. punajuuri, rehujuurikas ja sokerijuurikas

juuriolut /jˈuːrɪolut/ (n)
racinette
  käymismenetelmällä valmistettu, mutta alkoholiton hiilihapollinen tai -hapoton virvoitusjuoma, joka on maustettu sassafrasilla tai sarsaparillalla

juurisikuri /jˈuːrɪsˌikurɪ/ (n)
chicorée industrielle, chicorée à café
  sikurin muunnos (), jonka juuresta tehtyä jauhetta on pula-aikoina yleisesti käytetty kahvin korvikkeena

juusto /jˈuːsto/ (n)
fromage
  maidosta juoksettamisen ja maitohappokäymisen avulla valmistettu kiinteä elintarvike

juustoveitsi /jˈuːstovˌeitsɪ/ (n)
couteau à fromage
  juuston leikkaamiseen tarkoitettu veitsi

juutalainen /jˈuːtalˌainen/ (adj)
juif
  juutalaisen perinteen mukainen, juutalaisuuteen liittyvä

juutalainen /jˈuːtalˌainen/ (n)
Juif, juif
  henkilö, joka kuuluu osin kreikkalaiseen heimoon, jonka geneettisen linjan alku on paikannettu nykyisen Turkin koillisosan alueelle lähelle nykyistä Georgiaa

juutalaisespanja /jˈuːtalˌaisespˌanja/ (n)
judéo-espagnol
  Espanjasta 1400-luvulla muuttaneiden juutalaisten kieli, joka on myöhemmin saanut runsaasti vaikutteita heprean lisäksi mm. turkista, ranskasta, kreikasta ja italiasta

juutalaisuus /jˈuːtalˌaisuːs/ (n)
judaïsme
  juutalaisten alun perin Persiasta saapunut uskonto ja kulttuuri

juveeli /jˈuveːlɪ/ (n)
joyau
  hiottu jalokivi

jyrsijä /jˈyrsɪjæ/ (n)
rongeur
  Rodentia-lahkoon kuuluva nisäkäs
fraiseur, fraiseuse
  ammattihenkilö, joka käyttää jyrsintä työkoneenaan (kappaleen työstössä)

jytky /jˈytky/ (adj)
puissant, solide, énorme
  suuri, vankka, mahtava

jyvä /jˈyvæ/ (n)
grain, pépin
  heinäkasvin pähkylämäinen hedelmä, joka sisältää yhden siemenen

jäkälä /jˈækælæ/ (n)
lichen
  (Lichenes) symbioottinen eliö, joka koostuu sienestä ja mikroskooppisista viherlevistä tai syanobakteereista

jäljittää /jˈæljɪtːæː/ (v)
pister, traquer
  etsiä jälkien perusteella

jälkeläinen /jˈælkelˌæinen/ (n)
descendant
  suvullisessa lisääntymisessä eliölle syntynyt uusi saman lajin yksilö. Ihmisellä lapsi, tytär tai poika. Muille lajeille on omat nimityksensä, vaikka niitäkin saatetaan kuvaannollisesti sanoa lapsiksi.

jälki /jˈælkɪ/ (n)
empreinte, trace
  jonkun tai jonkin kulkemisesta kulkualustaan syntynyt ura tai painauma

jälkiruoka /jˈælkɪrˌuoka/ (n)
dessert
  ruokailun päätteeksi syötävä ja usein makea ruoka

jälkiäänitys /jˈælkɪˌæːnɪtys/ (n)
doublage
  ääniraidan äänittäminen jälkikäteen elokuvaan; tehdään usein ohjelmassa puhutun kielen muuttamiseksi käyttäen näyttelijöitä tai joskus selostusta

jälleen /jˈælleːn/ (adv)
de nouveau, encore, à nouveau, re-
  taas, uudestaan

jälleenrakentaa /jˈælleːnrakˌentaː/ (v)
reconstruire
  rakentaa jollain tavalla tuhoutunut rakennus uudelleen; uudelleenrakentaa

jänis /jˈænɪs/ (n)
lièvre, hase
  mikä tahansa jäniseläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

jänne /jˈænne/ (n)
tendon
  luja sidekudoksesta muodostuva rakenne, joka liittää lihaksen luuhun tai rustoon

jännite /jˈænnɪte/ (n)
tension électrique, tension
  sähköinen potentiaaliero; eräs sähköinen suure
tension
  tiheä tunnelma

jännittää /jˈænnɪtːæː/ (v)
nerveux
  tuntea epävarmuutta tai innostusta ja siihen liittyvää lievää pelkoa

jännitys /jˈænnɪtys/ (n)
excitation, tension
  se, kun jokin (ihminen tai eloton esine) on jännittynyt; jännitystila, jännittäminen
suspense
  elokuvan ja kirjallisuuden tyylilaji, joka rakentuu jännittäville tilanteille

järjestelmä /jˈærjestˌelmæ/ (n)
système
  yhteen kuuluvien osien kokonaisuus

järjestelmällinen /jˈærjestˌelmællɪnen/ (adj)
systématique, systémique
  järjestystä noudattava, suunnitelmallisesti toteutettava

järjestelmällisesti /jˈærjestˌelmællɪsˌestɪ/ (adv)
systématiquement
  järjestelmällisellä tavalla

järjestys /jˈærjestys/ (n)
ordre
  useiden eri asioiden, esineiden tai olentojen kesken vallitseva tila
  (filosofia, matematiikka, logiikka) joukon jäsenten välinen kahden relaation keskinäinen tai kahden kvantiteetin keskinäinen samankaltaisuus

järjestysluku /jˈærjestˌysluku/ (n)
ordinal
  luku, joka ilmaisee järjestyksen; ordinaaliluku

järjestäjä /jˈærjestˌæjæ/ (n)
organisateur
  joku joka järjestää esim. tilaisuuden tai toimintaa

järjestäminen /jˈærjestˌæmɪnen/ (n)
organisation
  järjestää-verbistä muodostettu teonnimi

järjestö /jˈærjestø/ (n)
organisation, association
  jotakin määrätarkoitusta varten muodostettu henkilöiden tai yhteisöjen yhtymä

järjettömyys /jˈærjetːømyːs/ (n)
absurdité
  se, että on järjetön

järjetön /jˈærjetøn/ (adj)
absurde
  absurdi, sellainen, joka on vailla järkeä; järjenvastainen, älytön

järkeistää /jˈærkeistæː/ (v)
rationaliser
  tehdä järkevämmäksi: muuttaa nykyaikaiseksi ja tehokkaaksi

järkevä /jˈærkevæ/ (adj)
raisonnable, sensé
  kokemuksellisesti viisas

järki /jˈærkɪ/ (n)
raison
  kyky ajatella rationaalisesti
sens
  tolkku, idea

järkyttyä /jˈærkytːˌyæ/ (v)
bouleversé, choqué
  kokea äkillinen, voimakas yllätyksen, pelon, inhon tai muu kielteinen tunne

järkyttää /jˈærkytːæː/ (v)
choquer
  tuottaa järkytystä

järkytys /jˈærkytys/ (n)
choc
  järkyttyminen

järvi /jˈærvɪ/ (n)
lac
  lampea suurempi veden täyttämä luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä. Joskus minimikokona pidetään neljää hehtaaria.

jäsen /jˈæsen/ (n)
membre
  (anatomia) ihmisen tai eläimen ruumiinosa, etenkin raaja
  (sosiologia) yksittäinen joukkoon kuuluja

jäsenmaksu /jˈæsenmˌaksu/ (n)
cotisation
  hallinnollisen organisaation, kuten yhdistyksen jäseniltään perimä vuosi- tai liittymismaksu

jäsenyys /jˈæsenyːs/ (n)
appartenance, adhésion
  se, että on jäsen, jäsenenä oleminen

jästi /jˈæstɪ/ (n)
moldu
  Harry Potter -kirjoissa henkilö, joka ei kykene taikomaan ja on täysin tietämätön velhoista, noidista ja taikuudesta

jäte /jˈæte/ (n)
déchet
  jostakin toiminnasta syntyvä tarpeeton ja sen tuottajalle hyödyntämiskelvoton aine tai energia

jäteauto /jˈæteˌauto/ (n)
camion-poubelle
  jätteiden keräämiseen ja poiskuljettamiseen tarkoitettu ajoneuvo

jätevesi /jˈætevˌesɪ/ (n)
eaux usées
  käytettynä hylätty, epäpuhtauksia sisältävä vesi

jätkä /jˈætkæ/ (n)
valet
  yhdestoista korttipakan kortti, sotilas, kuvakortti, jossa on luvun 11 sijasta kirjain J
mec, gars
  poika, nuorimies

jätteenpolttolaitos /jˈætːeːmpˌoltːolˌaitos/ (n)
incinérateur
  laitos, jossa sekajäte poltetaan ennen loppusijoitusta kaatopaikalle

jättiläinen /jˈætːɪlˌæinen/ (n)
géant
  (mytologia) jätti, tarujen yliluonnollisen kookas yleensä suurelta osin ihmisen kaltainen olento

jättiläismäinen /jˈætːɪlˌæismæinen/ (adj)
gigantesque
  jättiläistä muistuttava, sen kokoinen; valtava, suunnaton

jättää /jˈætːæː/ (v)
laisser
  pistää jokin johonkin lähtien itse pois; antaa olla siinä paikassa jossa se on
  antaa jonkin olla siinä tilassa kuin se on
quitter
  lopettaa seurustelu tai avioliitto jonkun kanssa
déposer, laisser
  laskea pois ajoneuvon kyydistä
retarder
  jätättää

jättöreuna /jˈætːørˌeuna/ (n)
bord de fuite
  aerodynaamisen pinnan kuten siiven tai peräsimen takaosa

jää /jˈæː/ (n)
glace
  veden kiinteä olomuoto alle nollan celsius-asteen lämpötiloissa

jäädä /jˈæːdæ/ (v)
rester
  alkaa pysyä jossakin paikassa

jääkaappi /jˈæːkaːpːɪ/ (n)
réfrigérateur, frigo
  kylmäkoneella jäähdytetty lämpöeristetty kaappi, jossa säilytetään elintarvikkeita ja muuta kylmäsäilytystä tarvitsevaa

jääkausi /jˈæːkausɪ/ (n)
période glaciaire, glaciation
  aikakausi jolloin Maapallon lämpötila laskee ja pohjoiset ja eteläiset alueet peittyvät jääpeitteen alle

jääkiekko /jˈæːkiekːo/ (n)
hockey sur glace
  jäällä kaukalossa pelattava joukkuepeli, jossa pelivälineenä käytetään pientä, kumista kiekkoa

jäänmurtaja /jˈæːnmurtˌaja/ (n)
brise-glace
  laiva, joka murtaa jään rikki toisten alusten tieltä

jäännösvero /jˈæːnnøsvˌero/ (n)
impôt résiduel
  jälkikäteen maksettava, ennakonpidätyksen yli menevä veron osuus

jääpuikko /jˈæːpwɪkːo/ (n)
glaçon
  katolta tms. valuvasta vedestä jäätynyt muodostuma, jolla tyypillisesti on alaspäin suuntautuva terävä kärki; joskus myös edellisen alapuolelle veden putoamiskohtaan kärki ylöspäin jäätynyt vastaava muodostuma

jäätee /jˈæːteː/ (n)
thé glacé, thé froid
  kylmänä tarjottu tee, jossa on jääpaloja

jäätelö /jˈæːtelø/ (n)
glace, crème glacée
  maito- , kerma- tai kasvisöljypohjainen jäädytetty jälkiruoka

jäätelönvalmistaja /jˈæːtelˌønvalmˌistaja/ (n)
glacier
  jäätelöä valmistava henkilö tai yritys

jäätikkö /jˈæːtɪkːø/ (n)
glacier
  maan napa- ja vuoristoseduilla lumirajan yläpuolella muodostunut ja myös lumirajan alapuolelle siirtynyt monien metrien paksuisen jään kattama laaja jääkenttä ja virta

jäätikkötiede /jˈæːtɪkːøtˌiede/ (n)
glaciologie
  glasiologia eli kryosfäärin geofysiikka; jäätä, jäätiköitä, jääpeitettä, lunta ja niihin liittyviä luonnonilmiöitä tutkiva tieteenala

jäävuori /jˈæːvuorɪ/ (n)
iceberg
  jäätiköstä lohjennut meressä kelluva makeavetinen jääkappale

kaakao /kˈaːkao/ (n)
cacao
  kaakaopuun (Theobroma cacao) kuivatuista ja fermentoiduista siemenistä valmistettu jauhe, jota käytetään mm. suklaan valmistukseen

kaakaopuu /kˈaːkaopuː/ (n)
cacaotier
  Theobroma cacao, trooppinen kasvi, jonka siemenistä valmistetaan kaakaota

kaakattaa /kˈaːkatːaː/ (v)
glousser
  etenkin kanan tai sorsalinnun ääntelystä

kaakatus /kˈaːkatus/ (n)
caquetage
  kanojen ja eräiden muiden lintujen tuottama ääni

kaakeli /kˈaːkelɪ/ (n)
carreau
  pieni lasitettu keraamilaatta, joita käytetään esimerkiksi kylpyhuoneen seinien päällystämiseen

kaakko /kˈaːkːo/ (n)
sud-est
  väli-ilmansuunta idän ja etelän välissä

kaakkuri /kˈaːkːurɪ/ (n)
plongeon catmarin
  eräs Suomessakin pesivä vesilintu ()

kaali /kˈaːlɪ/ (n)
chou
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji (Brassica oleracea), jota viljellään monina eri lajikkeina vihanneksena; erityisesti keräkaali
  ihmisen pää

kaalikeitto /kˈaːlɪkˌeitːo/ (n)
soupe aux choux
  keräkaalista tehty keitto

kaamos /kˈaːmos/ (n)
nuit polaire
  aika keskitalvella (joulukuussa) pimeimpään vuodenaikaan, jolloin aurinko ei nouse ollenkaan pohjoiskalotilla, pohjoisen napapiirin pohjoispuolella

kaani /kˈaːnɪ/ (n)
khan
  muinaisten mongoli- ja turkkivaltakuntien hallitsija

kaaos /kˈaːos/ (n)
chaos
  epäjärjestys, sekasorto, hajaannus, sekaannus

kaapeli /kˈaːpelɪ/ (n)
câble
  eristetty, yleensä monijohtiminen johto

kaapeloida /kˈaːpelˌoida/ (v)
câbler
  vetää kaapeli johonkin

kaappari /kˈaːpːarɪ/ (n)
corsaire
  henkilö, jolle hallitsija on antanut kaapparikirjan ryöstää vihollisen aluksia

kaareva /kˈaːreva/ (adj)
crochu
  ympyrän kaaren sektorin muotoinen

kaari /kˈaːrɪ/ (n)
arc
  ympyrän kaaren osa, yhtenäinen viiva, joka kaartuu
  (graafiteoria) verkon osa kahden solmun välillä
division
  kasvien taksonomisen luokittelun hierarkiataso kunnan ja luokan välissä (divisio)

kaarikäytävä /kˈaːrɪkˌæytævæ/ (n)
arcade
  (arkkitehtuuri) käytävä, joka kulkee pylväiden tukeman holvikaaren alla

kaarimalja /kˈaːrɪmˌalja/ (n)
haricot
  kaareva, munuaisen muotoinen, metallinen tai kertakäyttöinen pahvinen astia, jota käytetään pois vietävien välineiden astiana tai potilaan oksennuttamiseen

kaarna /kˈaːrna/ (n)
écorce
  puun uloin kerros; sen kuori, erit. iäkkään männyn paksu kuori

kaasu /kˈaːsu/ (n)
gaz
  korkeissa lämpötiloissa esiintyvä aineen olomuoto, jossa molekyylit ovat niin harvassa, että ne voivat liikkua toistensa ohi ja ne ovat helposti puristettavissa pienempään tilaan

kaasukammio /kˈaːsukˌammɪo/ (n)
chambre à gaz
  teloituksessa käytettävä huone, jonne suljettu altistetaan tappavalle kaasulle

kaasukuolio /kˈaːsukˌuolɪo/ (n)
gangrène gazeuse
  Clostridium perfringens -bakteerin aiheuttama hengenvaarallinen kudostulehdus

kaasunaamari /kˈaːsunˌaːmarɪ/ (n)
masque à gaz
  kasvot peittävä suojavaruste, joka suojaa kasvoja ja hengitysteitä saasteilta ja myrkyiltä

kaasutin /kˈaːsutɪn/ (n)
carburateur
  polttomoottorin osa, joka säätää polttoaineen ja ilman syöttöä moottorille

kaataa /kˈaːtaː/ (v)
verser
  poistaa ainetta astiasta, säiliöstä tai lavalta
abattre, couper
  hakata, katkaista puita

kaatopaikka /kˈaːtopˌaikːa/ (n)
décharge, dépotoir, déchetterie
  alue, jolle varastoidaan jätteitä

kaatua /kˈaːtua/ (v)
tomber
  menettää hallittu tasapaino; mennä ympäri tai kyljelleen; murtua, luhistua; läikkyä astian reunojen yli

kaava /kˈaːva/ (n)
patron
  tyypillisesti paperinen malli, jonka mukaan kankaat leikataan
formule
  symbolein ilmaistu matemaattinen sääntö
plan
  alueen maankäyttö- t. rakennussuunnitelma

kabaree /kˈabareː/ (n)
cabaret, kabak
  kabaretti, tavallisesti ravintolassa esitettävä sukkeluuksia sisältävä kevyt "juonellinen" viihdeohjelma

kabbala /kˈabːala/ (n)
kabbale
  (mytologia) juutalaiseen perimätietoon perustuva oppi

kabotaasi /kˈabotˌaːsɪ/ (n)
cabotage#Ranska
  maan sisäinen kuljetus kulkuneuvolla, joka on rekisteröity toiseen maahan

kabrioletti /kˈabrɪolˌetːɪ/ (n)
cabriolet
  urheilullinen 2–3-paikkainen avoauto
  kevyet kaksipyöräiset hevoskärryt, joissa on istuin kahdelle ihmiselle, kuomukiesit

kadehtia /kˈadehtˌia/ (v)
envier
  ei suoda jklle jtak hänen saamaansa myönteistä asiaa, olla jklle kateellinen jstak

kadenssi /kˈadenssɪ/ (n)
cadence
  lopuke eli usein määrämuotoinen sarja sointuja tai säveliä musiikkiesityksen, fraasin tai muun kappaleen osan lopussa
  soolokadenssi eli konserton osa, jossa solisti ilman orkesterin säestystä soittaa virtuoosisen näytteen taidoistaan

kadmium /kˈadmium/ (n)
cadmium
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemialliallinen merkki Cd

kadota /kˈadota/ (v)
disparaître, disparaitre
  joutua kadoksiin, hävitä

kadottaa /kˈadotːaː/ (v)
perdre
  aiheuttaa jonkin katoaminen, usein tahtomattaan; hukata, hävittää

kaftaani /kˈaftaːnɪ/ (n)
cafetan, caftan
  miesten käyttämä puuvillasta tai silkistä valmistettu viittamainen vaate

kahakka /kˈahakːa/ (n)
escarmouche
  pienehkö vihamielinen, monesti aseellinen, yhteenotto; jupakka, mellakka

kahdeksasosanuotti /kˈahdeksˌasosanˌuotːɪ/ (n)
croche
  ¹/₈-nuotti, puolen neljäsosanuotin tai kahden kuudestoistaosanuotin pituinen nuotti

kahlaamo /kˈahlaːmo/ (n)
gué
  matalavetinen joenylityspaikka

kahle /kˈahle/ (n)
fers
  liikkumisen rajoittamiseksi esim. nilkkoihin ja ranteisiin kiinnitettäviä rautalenkkejä, joista vanki tms. sidotaan kettingillä

kahva /kˈahva/ (n)
anse, poignée, oreille
  esimerkiksi oven, astian, työkalun tai aseen osa, josta siihen tartutaan kädellä

kahvakuula /kˈahvakˌuːla/ (n)
girevoy
  kahvallinen, kuntoiluvälineenä käytettävä metallinen kuula

kahvi /kˈahvɪ/ (n)
café
  tavallisesti kuumana nautittava juoma, joka on valmistettu uuttamalla veteen kahvipensaan paahdetuista pavuista jauhettua jauhetta
  kahvipensaan (jauhetut) pavut, joista em. juoma valmistetaan

kahvikerma /kˈahvɪkˌerma/ (n)
crème pour le café
  kahvin sekaan laitettavaksi tarkoitettu maitotuote; mikä tahansa kahviin lisättävä kerma

kahvikuppi /kˈahvɪkˌupːɪ/ (n)
tasse à café
  astia, yl. korvallinen kuppi, joka on tarkoitettu kahvin tarjoiluun ja kahvista nauttimiseen

kahvila /kˈahvɪla/ (n)
café
  paikka, josta voi yleensä ostaa paikalla nautittavaksi kahvia, teetä, virvoitusjuomia, leivonnaisia ja pikkulämpimiä

kahvimylly /kˈahvɪmˌylly/ (n)
moulin à café
  laite, jota käytetään paahdettujen kahvipapujen jauhamiseen

kahvinkeitin /kˈahvɪŋkˌeitɪn/ (n)
cafetière, machine à café
  sähköinen laite, jolla valmistetaan kahvijauheesta juomaa kuumalla vedellä uuttamalla

kahvinporo /kˈahvɪmpˌoro/ (n)
marc café
  kahvin keitosta jäänyt jäte, kahvijauhe josta on valmistettu kahvia juotavaksi; joskus jauhettu kahvi sellaisenaan

kahvio /kˈahvɪo/ (n)
cafétéria
  kahvila, jossa on itsepalvelu

kahvitauko /kˈahvɪtˌauko/ (n)
pause-café
  työaikaan sisältyvä lyhyt virkistystauko, joka vietetään usein työpaikan kahvihuoneessa

kaikkialla /kˈaikːɪalla/ (adv)
partout
  joka paikassa

kaikkivoipa /kˈaikːɪvˌoipa/ (adj)
omnipotent
  sellainen, jolla on vaikutusvalta kaikkeen ja kaikkialle

kaiku /kˈaiku/ (n)
écho
  äänen tai sähkömagneettisen säteilyn heijastuma

kaikukammio /kˈaikukˌammɪo/ (n)
chambre d’écho
  huone tai muu kokonaan tai osittain suljettu tila, joka on suunniteltu sellaiseksi, että siellä ääntä tuotettaessa syntyy halutun tyyppinen kaiku

kaima /kˈaima/ (n)
homonyme
  samanniminen henkilö

kaimaani /kˈaimaːnɪ/ (n)
caïman
  krokotiilieläimiin kuuluvan alligaattorien heimon matelija

kainalo /kˈainalo/ (n)
aisselle
  alue olkanivelen alla

kaiutin /kˈaiutɪn/ (n)
haut-parleur, baffle
  hifi-laitteiston laite, joka muuntaa sähköisen äänisignaalin kuuluvaksi ääneksi

kaivaa /kˈaivaː/ (v)
creuser
  tehdä alustaan alaspäin syvenevä onkalo siirtäen siitä ainetta syrjään

kaivata /kˈaivata/ (v)
manquer, soupirer
  tuntea kaipuuta

kaivinkone /kˈaivɪŋkˌone/ (n)
excavatrice, pelleteuse, pelle
  irtonaisten maalajien irrottamiseen, läjitykseen ja kuormaukseen käytettävä kaivulaittein varustettu työkone

kaivo /kˈaivo/ (n)
puits
  vesikaivo, maahan kaivettu tai porattu pystysuuntainen kuilu tai reikä, johon pohjaveden toivotaan kerääntyvän, ja josta vesi pumpataan tai nostetaan ämpärillä

kaivos /kˈaivos/ (n)
mine
  hyödyllisten kivennäisten talteenottoa varten tehty avolouhos tai maanalainen kaivos

kaivosmies /kˈaivosmies/ (n)
mineur
  kaivoksen työntekijä

kajaali /kˈajaːlɪ/ (n)
khôl
  silmien rajaukseen käytettävä tyypillisesti musta väri

kajakki /kˈajakːɪ/ (n)
kayak
  istuvassa asennossa melottava koskiin ja merialueille soveltuva pieni vesikulkuneuvo, jonka mela on kaksilapainen

kakadu /kˈakadu/ (n)
cacatoès
  töyhtöpäinen papukaijojen heimon alaheimon edustaja, joita tavataan Australiassa

kakka /kˈakːa/ (n)
caca, crotte
  uloste

kakkonen /kˈakːonen/ (n)
deux
  kahden numero, numero 2; numerolla kaksi merkitty tai järjestetty; toinen kohta jossain luettelossa tai hissin painikkeissa

kakku /kˈakːu/ (n)
gâteau
  yleensä makea leivonnainen, joka koostuu tavallisesti ainakin vehnäjauhosta, sokerista ja munasta; suomen kielessä lähikielistä poiketen sekä täytekakku että kuivakakku

kakofonia /kˈakofˌonɪa/ (n)
cacophonie
  äänten sekasointu

kaksikielisyys /kˈaksɪkˌielɪsyːs/ (n)
bilinguisme
  se, että on kaksikielinen

kaksimielisyys /kˈaksɪmˌielɪsyːs/ (n)
double sens
  puheessa tai tekstissä oleva kohta, jolla on tahallinen tai tahaton toinen, varsinkin seksuaalisuuteen liittyvä, merkitys; käytetään flirttailussa ja huumorissa

kaksintaistelu /kˈaksɪntˌaistelu/ (n)
duel
  kahden henkilön välinen kamppailu

kaksio /kˈaksɪo/ (n)
deux-pièces
  asuntotyyppi, jossa on kaksi asumiseen tarkoitettua huonetta: olohuone ja makuuhuone, lisäksi asunnossa on keittiö tai keittokomero, WC ja peseytymistila ja voi olla vaatehuone, sauna tai parveke, esim. 2h+k

kaksitahtimoottori /kˈaksɪtˌahtɪmˌoːtːorɪ/ (n)
moteur à deux temps
  polttomoottori, jonka työkierto koostuu työtahdista ja huuhteluvaiheesta

kaksoiskokonuotti /kˈaksoiskˌokonˌuotːɪ/ (n)
brevis
  kahden kokonuotin pituinen nuotti, brevis

kaksoisolento /kˈaksoisolˌento/ (n)
sosie, double
  henkilö tai muu olento, joka muistuttaa toista niin paljon, että sekaantuminen on todennäköistä tai ainakin mahdollista

kaksoispiste /kˈaksoispˌiste/ (n)
deux-points, deux points
  välimerkki, jolla on useita kieliopillisia funktioita; sen symboli on [:]

kaksonen /kˈaksonen/ (n)
jumeau
  ihminen tai eläin, joka on syntynyt samassa synnytyksessä kuin yksi sisaruksistaan

kaktus /kˈaktus/ (n)
cactus
  kuivuuteen sopeutunut, usein piikikäs mehikasvi (Cactaceae)

kaktusaratti /kˈaktusarˌatːɪ/ (n)
conure des cactus
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kala /kˈala/ (n)
poisson
  selkärankainen, kiduksilla hengittävä vesieläin
  kalan liha ruoan raaka-aineena

kalakauppias /kˈalakˌaupːɪas/ (n)
poissonnier
  kalakaupan pitäjä, kalan myyjä

kalanmaksaöljy /kˈalanmˌaksaˌøljy/ (n)
huile de foie de morue
  kalan, yleensä turskan maksasta valmistettava ravintolisä, joka sisältää terveydelle hyödyllisiä rasvahappoja

kalanteri /kˈalantˌerɪ/ (n)
calandre
  vähintään kahdesta valssista koostuva paperikoneen osa, jolla muokataan paperin paksuutta, karheutta tai kiiltoa johtamalla paperi pyörivien telojen välitse

kalaparvi /kˈalapˌarvɪ/ (n)
banc de poissons
  kalojen parvi

kalapuikko /kˈalapwˌikːo/ (n)
bâton de poisson
  yl. ruotoineen jauhetusta kalasta valmistettu, puikkomaiseksi muotoiltu ja leivitetty kalavalmiste, joka kypsennetään ennen tarjoilua

kalastaa /kˈalastaː/ (v)
pêcher
  pyydystää kalaa, pyytää kalaa

kalastaja /kˈalastˌaja/ (n)
pêcheur, pêcheuse
  toimeentulonsa kalastuksesta saava, ammatikseen kalastava henkilö, ammattikalastaja

kalastus /kˈalastus/ (n)
pêche
  kalojen pyytäminen, kalojen narraaminen, kalanpyynti taloudellisena toimintana

kalaverkko /kˈalavˌerkːo/ (n)
filet de pêche
  seisovana kalanpyydyksenä vedessä käytettävä verkko, jossa on kelluva yläpaula ja raskas alapaula; verkon pituus on yleensä 5–30 metriä

kalenteri /kˈalentˌerɪ/ (n)
calendrier
  astronomisiin ilmiöihin perustuva ajanlaskun järjestelmä, joka jakaa ajan säännöllisiin osiin

kalibroida /kˈalɪbrˌoida/ (v)
calibrer
  määrittää mittalaitteen näyttämän virhe tarkempaan mittaan nähden

kalifi /kˈalɪfɪ/ (n)
calife
  kaikkien muslimien poliittinen johtaja

kalifornialainen /kˈalɪfˌornɪalˌainen/ (adj)
californien
  sellainen, joka on Kaliforniasta peräisin tai kotoisin

kalifornium /kˈalɪfˌornium/ (n)
californium
  eräs alkuaine, tunnus Cf

kaliiperi /kˈalɪːpˌerɪ/ (n)
calibre
  tuliaseen putken tai piipun sisähalkaisija, reiän läpimitta

kalium /kˈalium/ (n)
potassium
  alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

kalju /kˈalju/ (adj)
chauve
  sellainen, jolla ei ole hiuksia, hiukseton

kaljunaama-aratti /kˈaljunˌaːmaˈaratːɪ/ (n)
caïque vautourin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljunaamakaija /kˈaljunˌaːmakˌaija/ (n)
perroquet de Pesquet, psittrichas de Pesquet
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljunaamamesikko /kˈaljunˌaːmamesˌikːo/ (n)
méliphage enfumé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaljupäisyys /kˈaljupˌæisyːs/ (n)
alopécie, calvitie
  se, että on kokonaan tai osittain kaljupäinen

kaljuuna /kˈaljuːna/ (n)
galion
  (merenkulku) karakista ja karavelista kehitetty, kookas, monikantinen, puusta tehty purjelaiva

kalkkikivi /kˈalkːɪkˌivɪ/ (n)
calcaire
  kerrostunut kivilaji, jota syntyy kalsiumkarbonaatin saostuessa vedessä

kalkkuna /kˈalkːuna/ (n)
dinde, dindon
  Meleagris gallopavo: Kalkkunoiden heimon kanalintu , joita on tuotu kotieläimeksi Eurooppaan Pohjois-Amerikasta ja Meksikosta. Koirasta nimitetään kalkkunakukoksi ja naarasta kalkkunakanaksi.
  kumpi vain kalkkunoiden heimon (Meleagris) kahdesta lajista

kalligrafinen /kˈallɪɡrˌafɪnen/ (adj)
calligraphique
  kalligrafiaan liittyvä tai kuuluva

kallio /kˈallɪo/ (n)
roche, roc
  kallioperän näkyvä, ei maaperän peittämä osa

kallioaratti /kˈallɪˌoarˌatːɪ/ (n)
conure de Wagler
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kalliokyyhky /kˈallɪokˌyːhky/ (n)
pigeon biset
  kyyhkylintuihin kuuluva merenrannikoiden kallioilla sekä vuoristoissa elävä lintulaji () tai sen yksilö

kalliopiirros /kˈallɪopˌiːrros/ (n)
pétroglyphe
  kalliomaalaus, esihistoriallinen maagiseksi tulkittu kuva, joita tavataan eri puolilla maapalloa kallioseinämissä

kallis /kˈallɪs/ (adj)
cher
  sellainen, mikä maksaa paljon, hinnakas; rahallisesti arvokas
cher, chère
  sellainen, joka on tietylle henkilölle henkisesti arvokas; rakas

kallistaa /kˈallɪstaː/ (v)
incliner, pencher
  kääntää kallelleen

kallo /kˈallo/ (n)
crâne
  eläimen pään luinen kuori, joka suojaa muun muassa aivoja. Ihmisestä puhuttaessa usein muodossa pääkallo.

kallollinen /kˈallollɪnen/ (n)
cranié
  jolla on kallo

kalmari /kˈalmarɪ/ (n)
calmar
  mustekalalaji, joka elää Atlantilla

kalori /kˈalorɪ/ (n)
calorie
  vanha energian yksikkö, jota käytetään lähinnä vain ruoka-aineiden energiasisällön ilmoittamiseen, usein siten että ilmoitetut kalorimäärät ovat itse asiassa kilokaloreita. Kalorin energiamäärä lämmittää gramman vettä 14,5°C:sta 15,5°C:een normaalipaineessa. Tunnus cal.

kalotti /kˈalotːɪ/ (n)
calotte sphérique
  palloa leikkaavan ympyrän muodostaman tason rajaama alue pallon pinnalla

kalsarit /kˈalsarɪt/ (n)
caleçon
  pitkät alushousut

kalsium /kˈalsium/ (n)
calcium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, joka merkki on Ca, esiintyy luonnossa vain yhdisteinä

kalsiumkarbonaatti /kˈalsiumkˌarbonˌaːtːɪ/ (n)
carbonate de calcium
  hiilihapon kalsiumsuola (CaCO₃). Esiintyy kalsiitti- ja aragoniittimineraaleissa kalkkikivessä ja marmorissa. Käytetään elintavikelisäaineena (E170)

kalvaa /kˈalvaː/ (v)
consumer, troubler
  häiritä, vaivata

kalvinismi /kˈalvɪnˌismɪ/ (n)
calvinisme
  eräs protestanttinen suuntaus (1500-l. alkaen)

kalvinisti /kˈalvɪnˌistɪ/ (n)
calviniste
  kalvinismin kannattaja

kalvo /kˈalvo/ (n)
pellicule
  ohut ainekerros, joka voi muodostua nesteestä tai kiinteästä aineesta; kantaa kuormaa vain tangentiaalisessa suunnassa
membrane
  ohut sidekudosmuodostuma tms.

kamala /kˈamala/ (adj)
horrible, terrible, affreuse, affreux
  järkyttävä, hirveä, kammottava

kamarimusiikki /kˈamarˌimusˌiːkːɪ/ (n)
musique de chambre
  pienen yhtyeen esittämää laajamuotoista soitinmusiikkia

kambodžalainen /kˈambodʒalˌainen/ (adj)
cambodgien, cambodgienne
  Kambodžasta peräisin oleva tai Kambodžaan liittyvä

kambodžalainen /kˈambodʒalˌainen/ (n)
Cambodgien, Cambodgienne
  pysyvästi Kambodžassa asuva henkilö

kambrikausi /kˈambrɪkˌausɪ/ (n)
Cambrien
  noin 570–510 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Kambrikaudella trilobiitit olivat merien valtamuoto

kameleontti /kˈameleˌontːɪ/ (n)
caméléon
  hyönteisiä syövien liskojen heimo, johon kuuluvilla lajeilla on mm. kyky vaihtaa nopeasti ihonväriä

kameli /kˈamelɪ/ (n)
chameau
  kumpi tahansa kamelien sukuun kuuluvista lajeista tai sen yksilö

kamelia /kˈamelˌia/ (n)
camélia
  (erityisesti) kamelioiden sukuun kuuluva

kamera /kˈamera/ (n)
appareil photo, appareil photographique
  kuvien tallentamiseen tarkoitettu optinen laite

kameramies /kˈameramies/ (n)
cadreur, caméraman
  televisio- ja elokuvatyössä video- tai elokuvakameraa käyttävä henkilö

kameruninkaija /kˈamerunˌiŋkaija/ (n)
perroquet des Niam-niams
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kamikki /kˈamɪkːɪ/ (n)
kamik, mukluk
  inuiittien käyttämät hylkeen tai karibun nahasta tehdyt saappaat

kammata /kˈammata/ (v)
peigner
  käyttää kampaa; selvittää hiusten takkuja vetäen kampaa niiden läpi

kammio /kˈammɪo/ (n)
chambre
  pieni huone, koppi
ventricule
  suljettu tila laitteen sisällä

kammo /kˈammo/ (n)
terreur, angoisse, effroi
  voimakas, usein lamaannuttava pelkotila

kampa /kˈampa/ (n)
peigne
  yleensä muovista valmistettu esine, jossa on tylppiä piikkejä rivissä tiheästi, käytetään hiusten selvittämiseen takuista

kampaaja /kˈampaːja/ (n)
coiffeur
  kampausten tekijä, arkisemmin erityisesti naisten hiusten leikkaaja

kampiakseli /kˈampɪˌakselɪ/ (n)
vilebrequin
  polttomoottorin pääakseli, joka yhdessä kiertokankien kanssa muuttaa mäntien edestakaisen liikkeen pyörintäliikkeeksi, joka välitetään käyttöpyörän kautta vaihteistolle

kana /kˈana/ (n)
poule
  aitokanojen heimon kesy lintulaji (), jolla on päälaella veltto heltta
  naaraskana
  (keittiö) kananliha tai siitä valmistettu ruoka

kanadabalsami /kˈanadabˌalsamɪ/ (n)
baume
  palsamipihtan () pihkasta jalostettu tärpätti, joka kuivuessaan pysyy amorfisena ja sen taittokerroin lähellä lasia, ja jota sen vuoksi on käytetty optisten linssien liimaukseen

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (adj)
canadien
  Kanadasta peräisin oleva tai Kanadaan liittyvä

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (n)
Canadien
  pysyvästi Kanadassa asuva henkilö

kanahaukka /kˈanahˌaukːa/ (n)
autour
  keskikokoinen päiväpetolintu (), joka asuu rauhallisilla metsämailla

kanalintu /kˈanalˌintu/ (n)
gallinacé
  Yleisnimitys lähes maailman kattavan maassa elävän lintulahkon yksilöstä. Kanalinnun koirasta nimitetään yleensä kukoksi.

kananmuna /kˈananmˌuna/ (n)
œuf
  kanan munima muna, ruoaksi valmistettu tai ruoan valmistukseen käytettävä elintarvike

kanapee /kˈanapeː/ (n)
canapé
  kahden istuttava sohva
  pieni voileipä, jonka päällä on erilaisia täytteitä
palmier
  muodoltaan tietynlainen voitaikinasta tehty leivonnainen

kanava /kˈanava/ (n)
canal
  maahan kaivettu ura, jossa virtaa vettä kastelua varten, kastelukanava
  vesireitin täydennykseksi tehty, tavallisesti sulkulaitteilla varustettu vesiliikenneväylä
  äänentoiston väylä, medialle tallennettu tai toistettava yksittäinen ääniraita

kandavunmesikko /kˈandavˌunmesˌikːo/ (n)
méliphage de Kadavu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kandidaatti /kˈandɪdˌaːtːɪ/ (n)
licence, baccalauréat
  lyh. kand., Suomen yliopistoissa alempi, 180 opintopisteen korkeakoulututkinto, jonka suoritus vie noin kolme vuotta, välitutkinto ennen ylempää korkeakoulututkintoa; tämän tutkinnon suorittanut henkilö

kaneli /kˈanelɪ/ (n)
cannelle
  leivonnassa ja ruoanlaitossa käytettävä mauste, joka tunnetaan myös rohdosnimellä cortex cinnamoni; valmistetaan kiinankanelin (Cinnamomum cassia) ja muiden läheisten puiden kuoresta

kangas /kˈaŋŋas/ (n)
étoffe, tissu
  (tekstiili) luonnonkuidusta, keinokuidusta tai niiden sekoitteesta valmistetuista langoista kudottu kaksilankatekniikkaan perustuva tekstiililaatu, littana ja yhtenäinen kudos

kangaspuut /kˈaŋŋaspuːt/ (n)
métier à tisser
  esiteollisella ajalla merkittävä kankaan kutomiseen tarkoitettu käsikäyttöinen laite; nykyään kehittyneissä maissa lähinnä harrastuskäytössä

kangastus /kˈaŋŋastus/ (n)
mirage
  ilmakehän kerrosten välisten lämpötilaerojen aiheuttama optinen harha, jonka vuoksi katsojan näkökentässä kohde näyttää sijaitsevan lähempänä, vaikka se sijaitsee oikeasti kauempana

kangasvuokko /kˈaŋŋasvˌuokːo/ (n)
anémone de printemps, pulsatille de printemps
  yksi kylmänkukkien sukuun kuuluvista leinikkikasvien lajeista () tai sen yksilö

kaniini /kˈanɪːnɪ/ (n)
lapin
  jänisten heimon nisäkäs (Oryctolagus cuniculus), jolla on kaksi alalajia

kankuri /kˈaŋkurɪ/ (n)
tisserande, tisseuse, tisserand, tisseur
  kankaankutoja

kannabis /kˈannabɪs/ (n)
cannabis
  tiettyjen hampun lajikkeiden osa, tai hamppulähtöinen eroteltu päihde, joka sisältää kannabinoideja

kannas /kˈannas/ (n)
isthme
  kahta maa-aluetta yhdistävä kapea maakaistale, jonka molemmin puolin on vesi

kannattaja /kˈannatːˌaja/ (n)
supporteur, sympathisant
  henkilö joka kannattaa jotain asiaa tai jotakuta henkilöä tai joukkuetta

kannettava /kˈannetːˌava/ (adj)
portable
  jota voi tai pitää kantaa

kannettava /kˈannetːˌava/ (n)
portable
  kannettava tietokone, sylimikro

kannettava tietokone /kˈannetːˌava tˈietokˌone/ (n)
ordinateur portable
  tietokone, joka on suunniteltu helposti kantamalla paikasta toiseen kuljetettavaksi

kannibaali /kˈannɪbˌaːlɪ/ (n)
cannibale
  eläin joka syö oman lajinsa jäseniä

kannus /kˈannus/ (n)
éperon
  ratsastajan kantapäähän kiinnitettävä metallihaarukka, jota käytetään apuna ratsun ohjauksessa

kanootti /kˈanoːtːɪ/ (n)
canoë
  melontaan käytettävä venettä muistuttava pieni joki- ja järvialueiden yleiskulkuneuvo

kansa /kˈansa/ (n)
peuple, nation
  ryhmä ihmisiä, joita yhdistää esimerkiksi yhteinen kulttuuri, kieli tai historiallinen tausta

kansainvälinen /kˈansainvˌælɪnen/ (adj)
international
  kansojen välinen, useita kansoja koskeva, myös useiden valtioiden keskinäinen; maailmanlaajuisesti käytetty tai käsitelty

kansainvälinen naistenpäivä /kˈansainvˌælɪnen nˈaistempˌæivæ/ (n)
journée internationale des droits des femmes
  Maaliskuun 8., Yhdistyneiden kansakuntien naisten oikeuksien ja kansainvälisen rauhan päivä.

kansakunta /kˈansakˌunta/ (n)
nation
  yhteisen historian jakavat ihmiset; etnisesti yhtenäinen kansa, joka on saavuttanut valtiollisen itsenäisyyden

kansalainen /kˈansalˌainen/ (n)
citoyen, citoyenne
  valtiossa syntyperänsä tai hankkimansa aseman perusteella kansalaisoikeuksistaan nauttiva ja kansalaisvelvollisuuksistaan huolehtiva ja vastaava henkilö

kansalaisuus /kˈansalˌaisuːs/ (n)
citoyenneté, nationalité
  ihmisyksilön kuuluminen valtion alaisuuteen täysin oikeuksin ja velvollisuuksin, yleensä syntyperän perusteella tai hakemuksesta ja ehdot täyttäneelle valtion myöntämänä

kansallinen /kˈansallɪnen/ (adj)
national
  kansalle ominainen ja yhteinen, kansaan kohdistuva; kansalle tunnusmerkillinen, nationalismiin liittyvä

kansallisuus /kˈansallɪsuːs/ (n)
nationalité
  etnisyys, kuuluminen tiettyyn kansaan tai etniseen ryhmään

kansanedustaja /kˈansanedˌustaja/ (n)
député, membre
  kansaa edustava päättäjä eduskunnassa; poliitikko

kansanmurha /kˈansanmˌurha/ (n)
génocide
  kokonaisen kansanryhmän järjestelmällinen tuhoaminen, joukkotuhonta

kansanvalta /kˈansanvˌalta/ (n)
démocratie, pouvoir du peuple
  demokratia; valtion kansalaisten tai muun julkisyhteisön jäsenten oikeus osallistua asioista päättämiseen joko suoraan tai vaaleilla valittujen edustajien välityksellä

kansanäänestys /kˈansanˌæːnestys/ (n)
référendum
  demokratiassa suora äänestys tietystä poliittisesta asiasta

kansi /kˈansɪ/ (n)
couvercle
  astian tai laatikon suljin
couverture
  kirjan päällimmäinen muita vahvempi sivu
pont
  laivan päällyskate, mikä tahansa sen lattiarakenne tai vastaava kerros

kansio /kˈansɪo/ (n)
classeur, dossier
  väline, johon voi kiinnittää papereita ja asiakirjoja kansien väliin, mappi

kansituoli /kˈansɪtˌuolɪ/ (n)
transat
  risteilyaluksen aurinkokannen aurinkotuoli

kansleri /kˈanslerɪ/ (n)
chancelier, chancelière
  eräiden hallintovirkamiesten nimitys

kanssa /kˈanssa/ (adv)
avec
  myös

kanta /kˈanta/ (n)
opinion
  mielipide, näkemys, suhtautuminen johonkin
souche
  jonkin eliön yhteisestä vanhemmista jalostettu tai polveutuva populaatio; tietyllä alueella elävä populaatio
racine
  kantasana

kantaa /kˈantaː/ (v)
porter
  pitää kädessään tai muuten mukanaan samalla kun kulkee
  periä maksuja tai veroja
supporter, endurer
  pitää yllä jotain tunnetta tms.

kantagermaani /kˈantaɡˌermaːnɪ/ (n)
proto-germanique, germanique commun
  rekonstruoitu germaaninen kantakieli.

kantaja /kˈantaja/ (n)
demandeur
  se osapuoli riita-, rikos- tai hallintoprosessissa, joka panee asian vireille eli haastaa vastaajan oikeuteen

kantakieli /kˈantakˌielɪ/ (n)
langue reconstruite, proto-langue
  kielimuoto, johon nykyisen kielen rakenne, muoto, kielioppi, sanasto tai yksittäinen sana perustuu

kantaluu /kˈantaluː/ (n)
calcanéum
  kantapään luisen sisuksen muodostava luu ()

kantama /kˈantama/ (n)
portée
  välimatka, jonka verran esine pystyy liikuttamaan toista objektia

kantapää /kˈantapæː/ (n)
talon
  jalkaterän takaosa

kantoaalto /kˈantoˌaːlto/ (n)
porteuse, onde porteuse
  sähkömagneettinen aalto, esim. radioaalto, jota moduloimalla lisätään siihen tiedon siirtoon tarkoitettua informaatiota

kantoni /kˈantonɪ/ (n)
canton
  hallintoalueen nimitys mm. Sveitsissä ja Bosnia-Hertsegovinassa

kantoraketti /kˈantorakˌetːɪ/ (n)
lanceur
  laite, jolla saadaan avaruuslentäjät ja miehittämättömät avaruusalukset kuljetettua Maan pinnalta avaruuteen, tavallisesti Maan kiertoradalle; yleensä kertakäyttöisiä ja miehittämättömiä, tosin niitä käytetään myös miehitettyjen avaruusalusten laukaisemiseen

kanttiini /kˈantːɪːnɪ/ (n)
cantine
  leirin, sairaalan tms. kahvio

kaoliini /kˈaolˌiːnɪ/ (n)
kaolin
  maalaji kaoliinisavi, vaalea tai harmahtava alumiinisilikaattien heikosti kovettunut savimainen seos, elintarvikelisäaine E559

kapea /kˈapea/ (adj)
étroit
  leveydeltään vähäinen, lyhyt leveyssuunnassa, pieni vasemmalta oikealle

kapetingi /kˈapetˌiŋŋɪ/ (n)
Capétien
  kapetingit Hugo Capet'n perustama, Ranskaa 987–1328 hallinnut dynastia

kapi /kˈapɪ/ (n)
gale
  syyhypunkin aiheuttama eläinten ihosairaus

kapina /kˈapɪna/ (n)
révolte, mutinerie, insurrection, rébellion
  nousu jotakin järjestelmää tai sen johtoa vastaan, joskus aseellinen tai väkivaltainen

kapinallinen /kˈapɪnˌallɪnen/ (n)
rebelle
  kapinoiva henkilö

kapinen /kˈapɪnen/ (adj)
galeux
  kapia sairastava

kapinlauluhaukka /kˈapɪnlˌauluhˌaukːa/ (n)
autour chanteur
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kapinoida /kˈapɪnˌoida/ (v)
révolter, rebeller
  nousta kapinaan (jotakuta/jotakin vastaan)

kapitalismi /kˈapɪtalˌismɪ/ (n)
capitalisme
  talousjärjestelmä, joka perustuu ylijäämään eli tuottoon eli voittoon, joka investoidaan uudelleen entistä suurempien tuottojen saamiseksi; loputtoman pääoman kasautumisen järjestelmä, jossa etusija on pääoman ikuisella kasvulla; käytettyjen panosten ylittävien tuottojen logiikka, joka on vuosituhansien kuluessa kehittynyt viljasadoista ja kotieläinten lisäämisestä, ja muodostaa sivilisaation voitollisen tuotantologiikan, jossa saadaan enemmän jostakin kuin mitä siihen uhrataan panoksia

kapokki /kˈapokːɪ/ (n)
capoc
  eräiden trooppisten puiden (vars. ) hedelmistä saatava kasvivilla.

kapotti /kˈapotːɪ/ (n)
capote
  alkuaan kaulukseton hartiaviitta, josta myöhemmin muotoutui kapea päällystakki

kappa /kˈapːa/ (n)
kappa
  Kreikkalaisten aakkosten kymmenes kirjain. Vastaava symboli Κ tai κ.
cantonnière
  ikkunan tai sivuverhon yläosan yli ulottuva verho, kappaverho

kappale /kˈapːale/ (n)
morceau
  yksittäinen esine; lyhenne kpl
pièce
  pala, osa kokonaisuudesta
paragraphe
  tekstissä taitollisesti erotettu pieni kokonaisuus
chanson, morceau musique
  musiikissa yksi laulettava ja / tai soitettava teos
corps
  (geometria) pintojen kolmiulotteisesta avaruudesta erottama alue

kappeli /kˈapːelɪ/ (n)
chapelle
  sivukirkko; pieni kirkkorakennus kristillisiä toimituksia varten suunniteltu tila

kapris /kˈaprɪs/ (n)
câprier, câpre
  (mauste) kapriksen avautumaton kukkanuppu säilöttynä

kapteeni /kˈapteːnɪ/ (n)
capitaine
  upseerin sotilasarvo

kapustarinta /kˈapustarˌinta/ (n)
pluvier doré
  kahlaajiin kuuluva lintulaji, jota myös tunturikurmitsaksi kutsutaan

kapverdenkreoli /kˈapverdˌeŋkreˌolɪ/ (n)
créole du Cap-Vert
  Kap Verdessä puhuttava, lähinnä portugaliin pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: kea)

kapybara /kˈapybˌara/ (n)
hydrochère
  mikä tahansa edellisiin kuuluvan kapybarojen suvun () laji tai sellaisen yksilö

kapyysi /kˈapyːsɪ/ (n)
cambuse
  laivan keittiö

karabinieeri /kˈarabˌinɪˌeːrɪ/ (n)
carabinier
  (historia) karabiinilla aseistettu ratsuväen sotilas

karahvi /kˈarahvɪ/ (n)
carafe
  lasinen pullomainen juomien säilytys- ja tarjoiluastia

karaiimi /kˈaraˌiːmɪ/ (n)
karaïm
  (kielitiede) lähinnä Liettuassa, Ukrainassa ja Puolassa asuvien karaiimien puhuma uhanalainen turkkilainen kieli, (kielitunnus: krd)

karakki /kˈarakːɪ/ (n)
caraque
  1400-luvulla kehitetty kolmi–nelimastoinen purjelaiva, joka tuli tunnetuksi ensimmäisenä valtamerikelpoisena rahtikuljetukseen soveltuvana alustyyppinä

karakteristika /kˈarakterˌistɪka/ (n)
caractéristique
  logaritmin arvon kokonaisosa, jonka lukuarvo määräytyy kymmenkantaisilla logaritmeilla numeruksen desimaalipilkun nojalla

karamelli /kˈaramˌellɪ/ (n)
caramel
  sokeria kuumentamalla saatava vaaleanruskea massa, jota sellaisenaan tai eri tavoin maustettuna ja värjättynä käytetään makeisten valmistukseen

karanteeni /kˈarantˌeːnɪ/ (n)
quarantaine
  pakkoeristys, tyypillisesti vaarallisen tarttuvan taudin leviämisen estämiseksi.

karaoke /kˈaraˌoke/ (n)
karaoké
  viihdemuoto, jossa esitetään yleisölle laulu nauhoitteelta tulevan musiikkitaustan ja tekstin mukaan

karate /kˈarate/ (n)
karaté
  eräs alkuperältään japanilainen itsepuolustus- ja kamppailu-urheilulaji

karatšai-balkaari /kˈaratʃaibˈalkaːrɪ/ (n)
karatchaï-balkar
  karatšai-balkaarin kieli, turkkilaisten kielten läntiseen ryhmään kuuluva kieli. Sanalista

karavaaniseralji /kˈaravˌaːnɪserˌaljɪ/ (n)
caravansérail
  tavallisesti valtateiden varsilla sijainnut tienvarsimajatalo, jossa karavaanissa kulkeneet matkalaiset saattoivat levätä ja toipua päivän matkastaan

kardemumma /kˈardemˌumma/ (n)
cardamome
  inkiväärikasvi (), jonka siemeniä käytetään mausteena

kardiologia /kˈardɪˌoloɡˌia/ (n)
cardiologie
  lääketieteen haara, joka käsittelee sydämen ja suurten verisuonien sairauksia

karhu /kˈarhu/ (n)
ours
  Ursus-suvun suurikokoisia petoeläimiä; erityisesti pohjoisessa Euraasiassa yleinen ruskeakarhu (Ursus arctos), kaikkiruokainen metsissä viihtyvä nisäkäs, Euroopan suurin petoeläin

karhunvatukka /kˈarhunvatˌukːa/ (n)
mûre, ronce
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas, joka tuottaa tavallisesti punaisia marjoja ()
  karhunvatukan marja

kari /kˈarɪ/ (n)
écueil
  vedenpinnan alla tai vain hieman sen päällä oleva kivi tai kallio, johon veneet tai laivat voivat vahingossa törmätä, matalikko
  ongelma tai epäonnistuminen
récif
  pieni, kallioinen tai kalliorantainen saari, käytetään erityisesti paikannimissä

karibu /kˈarɪbu/ (n)
caribou
  Pohjois-Amerikan pohjoisosissa elävä peuralaji,

karies /kˈaries/ (n)
carie
  hammasmätä; hammassairaus, jossa plakin bakteerit, usein hammaskiven suojassa, tuottavat syövyttäviä happamia aineenvaihduntatuotteita, jotka syövyttävät hammaskiillettä ja tämä syöpyminen johtaa hampaan reikiintymiseen

karikatyyri /kˈarɪkatˌyːrɪ/ (n)
caricature
  henkilön tai muun kohteen luonteenomaisia piirteitä korostava pilapiirros, irvikuva

karismaattinen /kˈarɪsmˌaːtːɪnen/ (adj)
charismatique
  sellainen, jolla on karismaa

karitatiivinen /kˈarɪtatˌiːvɪnen/ (adj)
caritatif
  hyväntekeväisyys-, (kirkollinen) palvelutyö-

karitsa /kˈarɪtsa/ (n)
agneau, agnelle
  lampaan poikanen, lampaanvuona

karja /kˈarja/ (n)
bétail
  suurehkot lihan- tai maidontuotantoon käytetyt eläimet, erit. nautakarja, tilan hyötyeläimet kokonaisuutena
troupeau
  ohjailtavissa oleva ihmisjoukko

karjakoira /kˈarjakˌoira/ (n)
bouvier
  karjanajoon soveltuva koira(rotu)

karjala /kˈarjala/ (n)
carélien
  karjalan kieli: jokin Itä-Karjalan alueella puhuttavista itämerensuomalaisista kielistä, joita ovat varsinaiskarjala eli kantakarjala (kielitunnus krl) sekä joissakin yhteyksissä tämän murteiksi luokiteltavat aunuksenkarjala eli livvi (kielitunnus olo) ja lyydi (kielitunnus lud)

karjapaimen /kˈarjapˌaimen/ (n)
bouvier
  henkilö, joka paimentaa työksensä karjaa

karju /kˈarju/ (n)
verrat
  leikkaamaton koiraspuolinen sika

karkausvuosi /kˈarkausvˌuosɪ/ (n)
année bissextile
  vuosi, jossa on 366 päivää

karkea /kˈarkea/ (adj)
rugueux
  pinnaltaan epätasainen
grossier, vulgare
  hienostumaton tai raaka

karkeakarvainen /kˈarkeakˌarvainen/ (adj)
à poil dur
  sellainen, jonka turkki on karkea

karolingi /kˈarolˌiŋŋɪ/ (n)
Carolingien
  karolingit Kaarle Martelista alkanut dynastia, joka seurasi merovingeja frankkien hallitsijana 700-luvulla, ja jonka tunnetuin edustaja on Kaarle Suuri (hallitsi 768–814)

karpalo /kˈarpalo/ (n)
canneberge
  isokarpalo (Vaccinium oxycoccos), soilla ja kosteissa maastoissa kasvava, puolukan sukuun kuuluva ikivihreä varpu

karppi /kˈarpːɪ/ (n)
carpe
  eräs makeanveden särkikaloihin kuuluva kalalaji () tai sen yksilö

karrioli /kˈarrɪˌolɪ/ (n)
carriole
  yhdelle ihmiselle tarkoitetut, kaksipyöräiset, korkeat ja jousitetut hevosrattaat

karsastus /kˈarsastus/ (n)
strabisme
  näkövika, jossa silmät eivät kykene tarkentumaan samaan kohteeseen

karsinooma /kˈarsɪnˌoːma/ (n)
carcinome
  epiteelistä peräisin oleva syöpä

kartano /kˈartano/ (n)
manoir
  vanhan suurtilan päärakennus tai keskeinen rakennusryhmä

kartelli /kˈartellɪ/ (n)
cartel
  hinnoista keskenään sopiva yritysrypäs

kartio /kˈartɪo/ (n)
cône
  (geometria) huippua kohti suippeneva muoto tai esine, jonka pohjan suuntainen poikkileikkaus on saman muotoinen joka korkeudella

kartonki /kˈartoŋkɪ/ (n)
carton
  kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 150-350 g/m³; tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat pahveja ja keveämmät papereja

kartta /kˈartːa/ (n)
carte, plan
  mittakaavan mukaisesti pienennetty ja merkeiltään selitetty piirros, jossa esitetään jotain tiettyä maantieteellistä aluetta ja sen keskinäisiä sijainteja

karttakeppi /kˈartːakˌepːɪ/ (n)
baguette
  väline sijainnin osoittamiseen kartalla tms.

karttapallo /kˈartːapˌallo/ (n)
globe
  taivaankappaleesta, tavallisesti Maasta, pallon muotoisen kappaleen pinnalle tehty kartta, joka tarkimmillaan on pinnanmuodoiltaankin kolmiulotteinen pienoismalli esikuvastaan

karttua /kˈartːua/ (v)
augmenter
  tulla kokoon, kertyä, kasaantua

kartussi /kˈartussɪ/ (n)
cartouche
  paperikäärö; paperinen kääre tai pussi
  (arkkitehtuuri) kierukkakoristeinen kehys, voluuttikierteinen kilpi
  (kirjapaino, koristelu) käärö- tai kierrereunainen koristekilpi, jossa on paikka nimelle tai vaakunalle. Kartusseja on käytetty mm. kirjojen kannessa, kartoissa jne.
  tuliaseen latauspanos, etenkin tykin kranaatista erillinen ajoainetta sisältävä hylsy

karuselli /kˈarusˌellɪ/ (n)
manège, carrousel
  pyörivä huvipuistolaite, jonka kyydissä istutaan esim. eläinten muotoisten istuinten päällä

karva /kˈarva/ (n)
poil
  ihoa peittävä sarveisainemuodostuma.

karvaton /kˈarvaton/ (adj)
glabre
  sellainen, jolla ei ole karvoitusta, karvoja, karvapeitteetön, viiksetön ja parraton

karviainen /kˈarvɪˌainen/ (n)
groseille à maquereau, groseille
  herukoiden sukuun (Ribes) kuuluva marjapensas

kasari /kˈasarɪ/ (n)
casserole
  syvä, yleensä pienehkö ja pitkäkahvainen kattila

kasarmi /kˈasarmɪ/ (n)
caserne
  sotilaiden ja muiden joukkojen vakinaiseen majoitukseen käytettävä asuinrakennus

kasetti /kˈasetːɪ/ (n)
cassette
  musiikki-, video- tai muu vastaava nauhoite tietynlaiselle medialle

kasino /kˈasɪno/ (n)
casino
  huvittelupaikka, jossa aktiviteettina ovat uhkapelit

kaskelotti /kˈaskelˌotːɪ/ (n)
cachalot
  suurin hammasvalaslaji (Physeter macrocephalus)

kassa /kˈassa/ (n)
caisse enregistreuse
  päivittäiseen rahaliikenteeseen tarkoitetut käteisvarat; liikkeen tai kaupan kassassa aukioloajan olevat varat

kassakaappi /kˈassakˌaːpːɪ/ (n)
coffre-fort
  arvokkaan omaisuuden säilytystä varten suunniteltu lujarakenteinen ja lukollinen kaappi

kassi /kˈassɪ/ (n)
sac
  esim. kankaasta tai muovista tehtävä esine, jossa pidetään muita esineitä

kastanja /kˈastanja/ (n)
châtaigne
  kastanjapuun hedelmä, pähkinä, joita on yleensä kolmittain piikikkäissä hedelmäkehdoissa
châtaignier
  kastanjapuu, kastanjoiden () suvun kasvi

kaste /kˈaste/ (n)
rosée
  aamukaste, yökaste, yön aikana maahan ja kasvien pinnalle tiivistynyt vesi
baptême
  kristinuskossa toimitus, jolla henkilö liitetään seurakuntaan

kastella /kˈastella/ (v)
arroser
  tehdä märäksi lisäämällä vettä

kastemalja /kˈastemˌalja/ (n)
fonts baptismaux
  eräissä kristillisissä kirkkokunnissa astia, josta otettavaa vettä käytetään valelukasteen suorittamiseen

kastemato /kˈastemˌato/ (n)
lombric, ver de terre
  kasteliero, lieroihin kuuluva nivelmatojen laji

kasti /kˈastɪ/ (n)
caste
  kastilaitoksen ylläpitämä yhteiskuntaluokka erityisesti Intiassa

kastike /kˈastɪke/ (n)
sauce
  juokseva tai sakea ruokalajin osa, joka voi sisältää sattumia ja joka antaa ruokaan makua sekä nestemäisenä helpottaa ruoan syömistä

kastraatio /kˈastraːtˌio/ (n)
castration
  eläinten tai ihmisten lisääntymiskyvyttömäksi tekeminen kastroimalla eli sukupuolirauhaset poistamalla: sukupuolesta riippuen suoritetaan joko kivesten poisto (orkidektomia) tai munarauhasten poisto (ovariektomia eli ooforektomia)

kastroida /kˈastroida/ (v)
castrer
  suorittaa kastraatio, tehdä uroseläin lisääntymiskyvyttömäksi

kasvaa /kˈasvaː/ (v)
croître, grandir
  tulla kooltaan suuremmaksi tai vanhemmaksi

kasvain /kˈasvain/ (n)
tumeur
  solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva hyvän- tai pahanlaatuinen muodostuma

kasvatus /kˈasvatus/ (n)
éducation
  kasvattajan tahalliset ja tahattomat toiminnot, jotka vaikuttavat ihmisyksilön kehittymiseen

kasvi /kˈasvɪ/ (n)
plante
  kasvikuntaan () kuuluva, valon avulla yhteyttämällä itselleen ravintoa tuottava aitotumainen eliö

kasvihuone /kˈasvɪhˌuone/ (n)
serre
  kasvien kasvattamista varten rakennettu läpinäkyvä rakennelma, joka pitää lämpöä tehokkaasti sisällään

kasvihuoneilmiö /kˈasvɪhˌuoneilmˌiø/ (n)
effet de serre
  ilmiö, jossa useista eri aallonpituuksista muodostuvan sähkömagneettisen säteilyn tietyt aallonpituusalueet lämmittävät väliainetta (ks. absorptio), esimerkiksi maapallon kaasukehää ja seurauksena planeetan kaasukehän keskilämpötila kohoaa havaintojaksolla

kasvihuonekaasu /kˈasvɪhˌuonekˌaːsu/ (n)
gaz à effet de serre
  kaasu, joka aiheuttaa tai voimistaa kasvihuoneilmiötä

kasvillisuus /kˈasvɪllɪsuːs/ (n)
végétation
  alueella esiintyvien kasvien muodostama kokonaisuus

kasvio /kˈasvɪo/ (n)
flore
  tietyn alueen kasviston kuvaava teos

kasvitiede /kˈasvɪtˌiede/ (n)
botanique
  botaniikka, fytologia, biologinen tiede, joka tutkii kasveja ja niiden elämää

kasvitieteellinen /kˈasvɪtˌieteːllɪnen/ (adj)
botanique
  sellainen, joka liittyy kasvitieteeseen, kasvitieteen alaan kuuluva

kasvitieteellinen puutarha /kˈasvɪtˌieteːllɪnem pˈuːtarha/ (n)
jardin botanique
  puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi

kasvitieteilijä /kˈasvɪtˌieteilˌijæ/ (n)
botaniste
  kasvitieteen harjoittaja

kasvot /kˈasvot/ (n)
visage, face
  ihmisen pään etuosa otsasta leukaan

kasvu /kˈasvu/ (n)
croît
  eliön kehittyminen ja suuremmaksi tuleminen ajan myötä

kataja /kˈataja/ (n)
genévrier
  kotikataja (), sypressikasvien heimoon kuuluva havupuu, jonka hedelmä on käpy, katajanmarja

katajanmarja /kˈatajˌanmarja/ (n)
baie genévrier, genièvre
  katajan käpy, joka sopii muun muassa ihmisen ravinnoksi

katakombi /kˈatakˌombɪ/ (n)
catacombe
  maanalainen hautakammiokäytävä

katalaani /kˈatalˌaːnɪ/ (n)
catalan
  katalaanin kieli (kielitunnus: ca), Kataloniassa Espanjassa puhuttava kieli

katalepsia /kˈatalˌepsɪa/ (n)
catalepsie
  Neurologinen sairaus, joka aiheuttaa lihasten jännitysjäykkyystilan.

katalonialainen /kˈatalˌonɪalˌainen/ (adj)
catalan
  Kataloniasta kotoisin tai peräisin oleva

katalyytti /kˈatalˌyːtːɪ/ (n)
catalyseur
  aine, joka nopeuttaa kemiallista reaktiota tietyssä lämpötilassa, kuitenkaan itse kulumatta reaktiossa

katamaraani /kˈatamarˌaːnɪ/ (n)
catamaran
  laiva tai muu alus, jossa on kaksi runkoa

katapultti /kˈatapˌultːɪ/ (n)
catapulte
  piirityskone, jolla voidaan lingota ammuksina käytettäviä esineitä kuten kookkaita kiviä

katarismi /kˈatarˌismɪ/ (n)
catharisme
  keskiaikainen kristillinen suuntaus, joka tuomittiin harhaoppiseksi

katastrofi /kˈatastrˌofɪ/ (n)
catastrophe
  poikkeuksellisen vakava onnettomuus

katedraali /kˈatedrˌaːlɪ/ (n)
cathédrale
  tuomiokirkko

kateellinen /kˈateːllɪnen/ (adj)
envieux, jaloux
  joka on vihainen, pahastunut tms. toisen onnesta

kategoria /kˈateɡˌorɪa/ (n)
catégorie
  luokka, ryhmä

katekismus /kˈatekˌismus/ (n)
catéchisme
  kodin hengellinen käsikirja, joka kertoo selkeästi mitä kristillinen usko on; ilmaisee suppeasti Raamatun keskeisen sisällön; kristillisen opin tiivistelmä

katharevousa /kˈatharevˌousa/ (n)
katharévoussa
  toinen kreikan nykykielen kahdesta kirjakielestä

katiska /kˈatɪska/ (n)
nasse
  liisteistä tai nykyään yleensä kanaverkon tapaisesta metalliverkosta tehty kalojen pyydystysväline

katkarapu /kˈatkarˌapu/ (n)
crevette
  kymmenjalkaisten alalahkoon () kuuluvia pieniä, uivia rapuja, jotka ovat tärkeää kalojen ravintoa ja joiden pyrstö on myös suosittu ihmisten ravintona

katolilainen /kˈatolɪlˌainen/ (n)
catholique
  suurimman kristillisen kirkkokunnan, katolisen kirkon, jäsen; katolista oppia noudattava henkilö

katolinen /kˈatolɪnen/ (adj)
catholique
  yleinen, yhteinen

katsahtaa /kˈatsahtaː/ (v)
jeter un œil, regarder
  katsoa lyhyesti (johonkin)

katsastaa /kˈatsastaː/ (v)
inspecter
  tarkastaa, suorittaa katsastus

katsoa /kˈatsoa/ (v)
regarder
  keskittyä siihen, mitä näkee

katsoja /kˈatsoja/ (n)
spectateur, téléspectateur
  jotakin katsova henkilö

katsomo /kˈatsomo/ (n)
tribune
  katsojille rakennettu tila urheilukentän laidalla tai sisällä teatterissa

kattaa /kˈatːaː/ (v)
couvrir
  (maksutalous) peittää kulut
  suojata pysyvästi sateelta, peittää katolla tai muulla vastaavalla

kattaus /kˈatːaus/ (n)
couvert
  ruokailua varten laitetun pöydän varustelu; varusteltu ruokapöytä liinoineen, astioineen, ruokailuvälineineen ja koristeineen.
service
  suuressa tilaisuudessa ruokailuvuoro.

kattilalaakso /kˈatːɪlalˌaːkso/ (n)
cirque
  pyöreä jyrkkäreunainen laakso

kattohaikara /kˈatːohˌaikara/ (n)
cigogne blanche
  (eläintiede) haikaralintuihin kuuluva Suomenlahden eteläpuolella tyypillisesti katoilla pesivä, väritykseltään musta-valkea haikara, jota tavataan satunnaisesti myös Suomessa

katu /kˈatu/ (n)
rue
  taajamassa sijaitseva kulkuväylä, joka koostuu usein ajoradasta ja molemmin puolin sijaitsevista jalkakäytävistä

katua /kˈatua/ (v)
regretter
  olla pahoillaan jostain tekemästään; toivoa ettei olisi tehnyt jotain

katumus /kˈatumus/ (n)
regret, remords
  se, että katuu jotakin

katvetie /kˈatvetie/ (n)
chemin couvert
  kontreskarppimuurin päällä oleva vaakasuora taso tykeille ja jalkaväelle

kauan /kˈauan/ (adv)
longtemps
  pitkän aikaa, pitkään

kauha /kˈauha/ (n)
louche
  varrellinen kuppi tai työväline, jolla ammennetaan jauhetta tai nestemäistä ainetta

kauhea /kˈauhea/ (adj)
horrible, terrible
  kauhua herättävä, hirvittävä, kauhistuttava

kauheasti /kˈauheˌastɪ/ (adv)
horriblement, terriblement
  kauhealla, pelottavalla tavalla

kauhistua /kˈauhɪstˌua/ (v)
effrayer, effrayé
  pelästyä, joutua kauhun valtaan

kauhistus /kˈauhɪstus/ (n)
horreur, terreur
  ahdistuksen ja pelon tuntemus

kauhtana /kˈauhtana/ (n)
cafetan
  itämainen väljä, pitkä ja edestä avoin päällystakki, joka sidotaan kangasvyöllä thumb|Kauhtana [1]

kauhu /kˈauhu/ (n)
effroi, horreur
  suuri pelon tunne, varsinkin sellaisissa tapauksissa, joissa siihen liittyy tuntemuksia jonkin asian tai tilanteen hirveydestä tai karmeudesta
horreur
  kauheus
  kirjallisuuden ja elokuvan laji, joka perustuu pelottaviin ja kauhua herättäviin asioihin

kaukalo /kˈaukalo/ (n)
auge
  pitkänomainen, matalahko astia tai allas

kaukana /kˈaukana/ (adv)
loin
  pitkän ajan päässä

kaukasialainen /kˈaukasˌialˌainen/ (adj)
caucasien
  Kaukasiasta peräisin oleva tai Kaukasiaan ja kaukasialaisiin liittyvä

kaukoputki /kˈaukopˌutkɪ/ (n)
télescope
  optinen laite, joka tuottaa silmälle lähikuvan kauempana olevasta kohteesta

kaula /kˈaula/ (n)
cou, gorge
  ruumiinosa pään ja vartalon välillä

kaulahuivi /kˈaulahwˌivɪ/ (n)
écharpe, châle
  kaulan ympärille kiedottava huivi

kaulakoru /kˈaulakˌoru/ (n)
collier
  kaulan ympärillä pidettävä koru, jossa saattaa olla osana kaulaketju

kaulushaikara /kˈaulushˌaikara/ (n)
butor étoilé
  toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista (Botaurus stellaris)

kauneus /kˈauneus/ (n)
beauté
  ihmisen havaintomaailmaan liittyvä myönteiseksi ja mielihyvää tuottavaksi koettu käsite, jonka sisältö ja kriteerit vaihtelevat ajan ja yhteiskunnan virtausten ja ihmisen sisäistämien näkemysten ja arvojen mukaisesti; aihetta tutkii filosofian osa-alue estetiikka

kauneuskilpailu /kˈauneuskˌilpailu/ (n)
concours de beauté
  kilpailu, jossa valitaan voittajaksi osallistujista kaunein; voi sisältää myös ulkonäköön liittymättömiä osioita

kauneuskuningatar /kˈauneuskunˌiŋŋatar/ (n)
reine de beauté
  kauneuskilpailun voittaja

kaunis /kˈaunɪs/ (adj)
beau
  havaitsijalleen esteettistä tai moraalista mielihyvää tuottava. Esteettisesti kauniiksi voidaan kutsua näkyä, ajatusta tai kuultua ääntä; moraalisesti kauniiksi ajatusta tai tekoa.
  sateeton, pilvetön

kaunistaa /kˈaunɪstaː/ (v)
embellir
  tehdä kauniiksi tai kauniimmaksi

kaunoamatsoni /kˈaunoamˌatsonɪ/ (n)
amazone à face jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaunokainen /kˈaunokˌainen/ (n)
pâquerette
  (kasvitiede) nurmikaunokainen, kaunokaisten sukuun kuuluva

kaunokirjallisuus /kˈaunokˌirjallɪsuːs/ (n)
belles-lettres
  taiteeksi tai viihteeksi luokiteltava kirjallisuus

kaunoruohokaija /kˈaunorˌuohokˌaija/ (n)
perruche turquoisine
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kaunotar /kˈaunotar/ (n)
beauté
  kaunis nainen

kaunoviikunakaija /kˈaunovˌiːkunakˌaija/ (n)
psittacule de Desmarest
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kauppa /kˈaupːa/ (n)
boutique, commerce, magazin
  yritys, jonka tiloissa myydään tavaroita
marché
  myynti- ja ostotapahtuma, kaupanteko, liiketoimi
commerce, marché
  myyntien ja ostojen sarja, kaupankäynti

kauppakeskus /kˈaupːakˌeskus/ (n)
centre commercial, centre d’achat, mall, shopping
  rakennus tai rakennuskokonaisuus jossa sijaitsee paljon kauppoja sisätiloissa

kauppaketju /kˈaupːakˌetju/ (n)
chaîne de magasin
  joukko saman brändin alla toimivia kauppoja, jotka hankkivat tavaransa samasta tukusta tai joilla on yhteinen maahantuonti

kauppalaiva /kˈaupːalˌaiva/ (n)
navire de commerce
  kauppamerenkulun käytössä oleva laiva

kauppatavara /kˈaupːatˌavara/ (n)
marchandise
  säädetyllä tavalla yleisesti kaupan pidettävä artikkeli, jonka kauppanimike tavallisesti kuuluu kansainvälisen kaupan nimistöön. Kaupan kohteena oleva tavara tai hyödyke.

kauppias /kˈaupːɪas/ (n)
marchand, commerçant, épicier
  kaupan tai liikkeen omistaja

kaupunginosa /kˈaupuŋŋˌinosa/ (n)
quartier
  kaupungin nimetty osa-alue

kaupungintalo /kˈaupuŋŋˌintalo/ (n)
hôtel de ville, mairie
  julkinen rakennus, jossa kaupunginhallitus kokoontuu

kaupungistuminen /kˈaupuŋŋˌistumɪnen/ (n)
urbanisation
  väestön muuttaminen maaseudulta kaupunkeihin, kaupungistumisasteen nousu

kaupunki /kˈaupuŋkɪ/ (n)
ville, cité
  sivilisaation muodostama taajama, joka ylittää paikallisesti ympäristön kantokyvyn ja edellyttää resurssien tuontia kulutettaviksi laajemmalta sen olemassaolon edellytyksenä olevalta alueelta

kaupunkivaltio /kˈaupuŋkɪvˌaltɪo/ (n)
cité-État
  pienikokoinen valtio, joka muodostuu yhdestä kaupungista

kaura /kˈaura/ (n)
avoine
  erityisesti peltokaura ()
  näiden ravinnoksi käytettävät siemenet

kausi /kˈausɪ/ (n)
époque, âge, période
  ajanjakso
saison
  urheilun tms. vuoden aikana käytävät kilpailut tai ottelut
  tv-sarjan tms. tuotantoerä
période, âge
  geologisen ajanlaskun taso. Kaudet muodostavat maailmankauden ja jakautuvat edelleen epookkeihin

kauterisaatio /kˈauterɪsˌaːtɪo/ (n)
cautérisation
  kudoksen polttaminen tai syövyttäminen

kautsu /kˈautsu/ (n)
caoutchouc
  raaka luonnonkumi, luonnon raakakumi

kavallus /kˈavallus/ (n)
détournement, malversation
  (omaisuusrikos) anastusrikoksen muoto, jossa henkilö anastaa hänen haltuunsa uskottuja varoja

kaveri /kˈaverɪ/ (n)
camarade, copain, copine
  ystävä, toveri

kaviaari /kˈavɪˌaːrɪ/ (n)
caviar
  kevyesti suolattu sammen mäti

kavio /kˈavɪo/ (n)
sabot
  kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi

kazakki /kˈatsakːɪ/ (n)
kazakh
  kazakin kieli (kielitunnus: kaz, kk), pääasiassa Kazakstanissa puhuttava turkkilainen kieli, jota kazakit puhuvat.

kašmirvilla /kˈaʃmɪrvɪlla/ (n)
cachemire
  kašmirvuohesta villa, jonka erityismuoto on pohjoisintialainen pashminavilla

kašubi /kˈaʃubɪ/ (n)
kachoube
  kašubin kieli, Puolassa asuvan kašubien etnisen ryhmän äidinkielenään puhuma länsi-slaavilainen kieli, (kielitunnus: csb)

kefiiri /kˈefɪːrɪ/ (n)
kéfir
  eräs piimää muistuttava hapanmaitovalmiste

kehdata /kˈehdata/ (v)
avoir courage, oser
  uskaltaa ilman että hävettää

kehittyä /kˈehɪtːˌyæ/ (v)
évoluer
  muuttua vähittäisten muutosten kautta

kehittää /kˈehɪtːæː/ (v)
développer
  muokata paremmaksi, parantaa
  käsitellä kuvaksia niin, että niihin syntynyt näkymätön kuva kehitteen avulla muutetaan näkyväksi hopeayhdisteen muodostamaksi valokuvaksi

kehitys /kˈehɪtys/ (n)
développement
  asioiden muuttuminen ajan myötä
évolution
  kehitysopin yhteydessä sellaisten perättäisten muuntumisten, jossa tapahtuu populaation geenivaraston muuttumista, evoluutio

keho /kˈeho/ (n)
corps
  elävä ihmisruumis

kehonrakennus /kˈehonrakˌennus/ (n)
culturisme
  urheilulaji, jossa pyritään esteettisesti tasapainoiseen ja vähärasvaiseen vartaloon lihaksistoa harjoittamalla

kehonrakentaja /kˈehonrakˌentaja/ (n)
culturiste
  kehonrakennuksen harjoittaja

kehottaa /kˈehotːaː/ (v)
encourager, recommander
  voimakkain sanoin suositella jklle jnk tekemistä

kehotus /kˈehotus/ (n)
ordre
  pyyntöä vahvempi vaatimus jonkin toimenpiteen suorittamiseksi, usein viranomaisen antamana

kehrääjä /kˈehræːjæ/ (n)
fileuse
  joku joka kehrää lankaa; kehruun ammattilainen

kehto /kˈehto/ (n)
berceau
  yleensä poikittaisilla jalaksilla varustettu t. kannikkeista riippuva keinutettava pienen lapsen vuode

kehtolaulu /kˈehtolˌaulu/ (n)
berceuse
  lapsen nukuttamiseksi tarkoitettu laulu

kehua /kˈehua/ (v)
féliciter
  antaa kehuja, sanoa jostakin jotakin hyvää

kehys /kˈehys/ (n)
cadre
  esinettä, esim. taulua, ympäröivä tukeva tai koristeellinen rakenne

keidas /kˈeidas/ (n)
oasis
  aavikolla oleva hedelmällinen paikka t. alue, jossa pohjavesi on lähellä maanpintaa

keihäs /kˈeihæs/ (n)
lance, javelot
  (ase) metsästyksessä ja sodankäynnissä käytetty historiallinen heitto- tai pistoase

keihäänheitto /kˈeihæːnhˌeitːo/ (n)
lancer du javelot
  yleisurheilulaji, jossa pyritään heittämään teräväkärkinen keihäs mahdollisimman pitkälle

keijukainen /kˈeijukˌainen/ (n)
elfe, sylphide
  pieni ja siro taruolento (usein naispuolinen ja siivekäs)

keijulurikki /kˈeijulurˌikːɪ/ (n)
lori féerique
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keikarilintuhaukka /kˈeikarɪlˌintuhˌaukːa/ (n)
autour à manteau noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keikka /kˈeikːa/ (n)
concert
  esittävän taiteilijan esiintyminen
boulot
  tilapäinen työ, etenkin jonnekin tehtävä; työsuoritus, johon liittyy matkustaminen
braquage
  ryöstö tai murto johonkin paikkaan

keilailu /kˈeilailu/ (n)
bowling
  urheilulaji, jossa pyritään keilapalloa heittämällä kaatamaan jokaisella heitolla mahdollisimman paljon keiloja

keino /kˈeino/ (n)
moyen
  tapa tai menetelmä jolla jotakin tehdään

keinosiemennys /kˈeinosˌiemennys/ (n)
insémination artificielle
  siemennesteen keinotekoista viemistä hedelmöitystarkoituksessa naaraan sukupuolielimiin

keinotekoinen /kˈeinotekˌoinen/ (adj)
artificiel
  ihmisen tekemä; ei luonnostaan syntynyt

keinu /kˈeinu/ (n)
balançoire
  edestakaisin heilahteleva huvitteluun tarkoitettu laite, jossa yläpuolelta riippuu aisojen, narujen, köysien tai ketjujen varassa lava tai istuin

keinuhevonen /kˈeinuhˌevonen/ (n)
cheval à bascule
  kaarevajalaksinen leikkihevonen

keisari /kˈeisarɪ/ (n)
empereur
  Rooman valtakunnasta lähtöisin oleva korkein monarkin arvonimi

keisariamatsoni /kˈeisarˌiamˌatsonɪ/ (n)
amazone impériale
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keisarikunta /kˈeisarɪkˌunta/ (n)
empire
  valtakunta, jonka valtionpäämies on keisari

keisarileikkaus /kˈeisarɪlˌeikːaus/ (n)
césarienne
  lapsen poistaminen kohdusta avaamalla vatsan seinämä ja kohtu

keisarinna /kˈeisarˌinna/ (n)
impératrice
  keisarikunnan naispuolinen hallitsija

keitinliemi /kˈeitɪnlˌiemɪ/ (n)
jus de cuisson
  (keittiö) lihaa, kalaa, vihanneksia tms. keitettäessä syntyvä usein aromaattinen juokseva, tavallisesti lähes kirkas seos, liemi, jossa kypsyminen tapahtuu

keittiö /kˈeitːɪø/ (n)
cuisine
  kotona, ravintolassa yms. paikka, jossa valmistetaan ruokaa. Keittiössä huolehditaan myös ruoanlaittoon ja kattaukseen liittyvistä astioista, työkaluista ja välineistä.
  jonkin maan tai alueen ruokakulttuurin mukainen tapa valmistaa ruokaa; etninen ruokakulttuuri

keitto /kˈeitːo/ (n)
soupe, potage
  liemiruoka, joka yleensä keitetään ennen syömistä ja joka useimmiten nautitaan lämpimänä
cuisson
  keittämisen toteuttaminen, valmistusprosessin osa

keittokirja /kˈeitːokˌirja/ (n)
livre de cuisine
  kirja, joka sisältää kokoelman ruokareseptejä

keittotaito /kˈeitːotˌaito/ (n)
art culinaire, cuisine
  gastronominen kyky hallita laajasti ruoanlaittoon liittyviä niksejä ja osaamista, ruoanlaittotaito

keittäjä /kˈeitːæjæ/ (n)
cuisinier
  ruokalan kokki

keittää /kˈeitːæː/ (v)
cuire, cuisiner, faire bouillir, faire infuser, préparer
  kuumentaa nestettä kiehumispisteen yli; valmistaa tai käsitellä keittoastiassa nestettä sellaisenaan tai lisätyssä nesteessä; myös uuttaa kiehuvalla tai kuumennetulla vedellä

keksi /kˈeksɪ/ (n)
biscuit
  tavallisesti tehdasmaisesti viljasta valmistettu ohut kuivaksi paistettu makea tai suolainen leivonnainen

keksijä /kˈeksɪjæ/ (n)
inventeur
  henkilö, joka tekee uusia keksintöjä

keksintö /kˈeksɪntø/ (n)
invention, découverte
  ihmisen keksimä uusi laite, menetelmä tai teoria

keksiä /kˈeksɪæ/ (v)
inventer, découvrir
  tehdä jokin uusi keksintö
inventer
  sepittää jotakin omasta päästään
trouver
  löytää vastaus

keliakia /kˈelɪˌakɪa/ (n)
maladie cœliaque
  sairaus, jossa ohutsuolen limakalvo ei siedä rukiin, vehnän ja ohran sisältämää gluteenia

kelkka /kˈelkːa/ (n)
traîneau
  talvella lumella tai jäällä jalasten varassa liikkuva laite

kellari /kˈellarɪ/ (n)
cave
  rakennuksen asuintilojen alla oleva varasto- ja säilytystila

kellarikerros /kˈellarɪkˌerros/ (n)
sous-sol
  rakennuksen maanalainen kerros

kello /kˈello/ (n)
horloge, montre, réveil
  ajan mittaamiseen ja näyttämiseen tarkoitettu laite
cloche
  ontosta avonaisesta metallikuoresta muodostuva soitin, jota soitetaan lyömällä sitä

kellonaika /kˈellonˌaika/ (n)
heure
  kellon näyttämä tai muuten ilmoittama aika

kellonsoitto /kˈellonsˌoitːo/ (n)
sonnerie
  viestintätapahtuma, jossa tarkoituksen mukaan valittuja eri kelloja soittamalla välitetään niille ominaisia viestejä

kelloseppä /kˈellosˌepːæ/ (n)
horloger
  ammattilainen, joka valmistaa kelloja

kellotaulu /kˈellotˌaulu/ (n)
cadran
  kellon pinta, jolle numerot on asetettu ja jonka alalla osoittimet kulkevat

keltahelttamesikko /kˈeltahˌeltːamesˌikːo/ (n)
méliphage à pendeloques
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltahemppo /kˈeltahˌempːo/ (n)
serin cini
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltahuppuaratti /kˈeltahˌupːuarˌatːɪ/ (n)
caïque de Bonaparte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltainen /kˈeltainen/ (adj)
jaune
  sellainen, minkä väri on keltainen, väriltään keltainen (eikä punainen tai sininen pääväreistä)

keltainen /kˈeltainen/ (n)
jaune
  keltainen väri

keltajuova-aratti /kˈeltajˌuovaˈaratːɪ/ (n)
toui à ailes jaunes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakaljumesikko /kˈeltakˌaljumesˌikːo/ (n)
méliphage à ventre tacheté
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakurkkumesikko /kˈeltakˌurkːumesˌikːo/ (n)
méliphage à gorge jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltakurkkurosella /kˈeltakˌurkːurosella/ (n)
perruche à oreilles jaunes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltaniska-amatsoni /kˈeltanˌiskaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone à nuque d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltanokkamesikko /kˈeltanˌokːamesˌikːo/ (n)
méliphage à cou jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltapääamatsoni /kˈeltapˌæːamˌatsonɪ/ (n)
amazone à tête jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltapääluri /kˈeltapˌæːlurɪ/ (n)
loriquet eutèle
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltarintaluri /kˈeltarˌintalˌurɪ/ (n)
loriquet harnaché
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltasiipiaratti /kˈeltasˌiːpɪarˌatːɪ/ (n)
conure de Hoffmann
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltatauti /kˈeltatˌautɪ/ (n)
jaunisse
  silmien ja ihon kellastuminen; Wilsonin taudin oire

keltavahvero /kˈeltavˌahvero/ (n)
chanterelle
  Cantharellus cibarius, kantarellien heimon kauppasieniin kuuluva sienilaji

kelttiläinen /kˈeltːɪlˌæinen/ (adj)
celtique
  keltteihin liittyvä

keltuainen /kˈeltuˌainen/ (n)
jaune d’œuf, jaune
  munan keltainen osa, joka toimii kehittyvän alkion ravintona

kelvin /kˈelvɪn/ (n)
kelvin
  lämpötilan SI-järjestelmän mukainen yksikkö tieteellisessä käytössä (tunnus K)

kemia /kˈemɪa/ (n)
chimie
  tieteenala, joka tutkii aineiden ominaisuuksia ja koostumuksia sekä niiden valmistusta ja muuttamista

kemiallinen /kˈemɪˌallɪnen/ (adj)
chimique
  kemiaan liittyvä

kemiallinen yhdiste /kˈemɪˌallɪnen ˈyhdɪste/ (n)
combinaison, composé chimique
  aine, joka koostuu kahdesta tai useammasta keskenään reagoineesta alkuaineesta

kemikaali /kˈemɪkˌaːlɪ/ (n)
produit chimique
  Kemiallisista aineista ja yhdisteistä käytettävä yhteisnimitys.

kemisti /kˈemɪstɪ/ (n)
chimiste
  kemian tutkija tai kemian soveltaja

kengittää /kˈeŋŋɪtːæː/ (v)
ferrer
  varustaa hevonen kengillä

kengityspaja /kˈeŋŋɪtˌyspaja/ (n)
maréchalerie
  paja jossa kengitetään hevosia

kengitysseppä /kˈeŋŋɪtˌyssepːæ/ (n)
maréchal-ferrant, maréchale-ferrante
  erikoiskoulutuksen saanut seppä, joka kengittää hevosia

kenguru /kˈeŋŋuru/ (n)
kangourou
  pussieläin, joita esiintyy vain Australiassa (-heimo)

kenialainen /kˈenɪalˌainen/ (adj)
kényan, kenyan
  Keniasta peräisin oleva tai Keniaan liittyvä

kenialainen /kˈenɪalˌainen/ (n)
Kenyan, Kényan
  pysyvästi Keniassa asuva henkilö

kenkä /kˈeŋkæ/ (n)
chaussure, soulier
  jalkaa suojaava tavallisesti ulkona käytettävä asuste; jalkine, jossa on kova pohja

kenraali /kˈenraːlɪ/ (n)
général
  maavoimien korkein sotilasarvo, vastaa merivoimien amiraalia

kenties /kˈenties/ (adv)
peut-être
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

kenttä /kˈentːæ/ (n)
champ
  avoin tasainen alue luonnossa; välittömän konkreettisen toiminnan alue
  kenttävoimakkuutena ilmaistava luonnonilmiöihin liittyvä vektorisuure
court, terrain
  urheiluun tai peleihin varattu alue; urheilukenttä, pelikenttä

kenttäpullo /kˈentːæpˌullo/ (n)
gourde
  sotilas- ja retkikäyttöön tarkoitettu suljettu astia juomaveden kuljetusta varten

keppi /kˈepːɪ/ (n)
bâton, baguette
  yleensä puinen pitkänmuotoinen esine

keraaminen /kˈeraːmɪnen/ (adj)
céramique
  saviteollisuuden tuottamaan keramiikkaan kuuluva t. sitä koskeva, savi-

keralankaija /kˈeralˌaŋkaija/ (n)
perruche de Malabar
  eräs kaijojen sukuun kuuluva papukaijalaji () tai sen yksilö

keramiikka /kˈeramˌiːkːa/ (n)
céramique
  astioiksi tai muiksi esineiksi muotoiltua ja poltettua savea

keripukki /kˈerɪpˌukːɪ/ (n)
scorbut
  C-vitamiinin puutoksen aiheuttama tauti

kerjäläinen /kˈerjælˌæinen/ (n)
mendiant
  kerjäämällä elantonsa hankkiva henkilö

kerjätä /kˈerjætæ/ (v)
mendier
  pyytää rahaa, ruokaa tms.

kerma /kˈerma/ (n)
crème
  maidon rasvainen osa, joka voidaan kuoria seisoneen raakamaidon pinnalta; eräs maitotuote

kermavaahto /kˈermavˌaːhto/ (n)
crème fouettée
  vaahdoksi vatkattu kerma

kerosiini /kˈerosˌiːnɪ/ (n)
kérosène
  ominaisuuksiltaan poltto- ja dieselöljyä muistuttava polttoaine, joka ei sisällä dieselmoottorien jakajapumpuille välttämätöntä voiteluainetta; käytetään suihkumoottoreissa ja kaasuturbiineissa; raskaampaa kuin bensiini, mutta kevyempää kuin kevyt polttoöljy

kerran /kˈerran/ (adv)
fois
  joskus menneisyydessä tarkemmin määrittelemättömänä hetkenä; aikoinaan
  yhtenä hetkenä, mutta ei koskaan muulloin

kerros /kˈerros/ (n)
étage
  rakennuksessa olevien huonetilojen taso
couche
  eri materiaalin tai pinnan muodostama taso

kersa /kˈersa/ (n)
gosse, môme
  tois. lapsi

kersantti /kˈersantːɪ/ (n)
sergent
  aliupseerin arvo armeijassa; sen haltija

kerta /kˈerta/ (n)
fois
  yksittäinen tapahtuma, joka voi olla tapahtumasarjan osana tai saattaa toistua sattumalta

kerta kaikkiaan /kˈerta kˈaikːɪaːn/ (adv)
parfaitement
  kerrassaan, täysin, perin, kertakaikkisen

kertoa /kˈertoa/ (v)
raconter, dire
  esittää kertomus tai selostaa toiselle jokin asia
multiplier
  tehdä kertolaskutoimitus

kertolasku /kˈertolˌasku/ (n)
multiplication
  laskutoimitus, jossa luku lasketaan itsensä kanssa yhteen toisen luvun arvon verran

kertoma /kˈertoma/ (n)
factorielle
  fakulteetti, n:n kokonaisluvun kaikkien lukujen tulo

kertomus /kˈertomus/ (n)
récit
  satu, tarina

kertosäe /kˈertosˌæe/ (n)
refrain
  laulussa useita kertoja toistettava osuus

kertotaulu /kˈertotˌaulu/ (n)
table de multiplication
  aritmeettinen taulukko, jossa on yksinumeroisten lukujen kaikkien tulojen arvot

kerätä /kˈerætæ/ (v)
rassembler, accumuler, collecter
  koota yhteen
cueillir, ramasser
  poimia, noukkia yksittäisiä kappaleita jostain; korjata (pois)

kesanto /kˈesanto/ (n)
jachère
  vuodeksi viljelemättömäksi jätetty pelto tai sen osa

keskeyttää /kˈeskeytːæː/ (v)
interrompre, cesser
  lopettaa jokin, ennen kuin se on valmis

keskiaika /kˈeskɪˌaika/ (n)
Moyen Âge
  ajanjakso Rooman valtakunnan tuhosta 400-luvulla aina uuden ajan ja renessanssin alkuun 1500 jaa.; Suomessa noin 1100-luvulta alkaen

keskiarvo /kˈeskɪˌarvo/ (n)
moyenne
  aritmeettinen keskiarvo; havaintojen summa jaettuna havaintojen lukumäärällä

keskihollanti /kˈeskɪhˌollantɪ/ (n)
moyen néerlandais
  yhteisnimitys muinaishollannin jälkeen, vuosina 1150–1500 nykyisen hollannin kielen levinneisyysalueella puhutuille länsigermaanisille murteille, joilla ei ollut yhteistä kirjakieltä, mutta joiden kaikkien keskinäinen ymmärrettävyys oli erittäin suuri (kielitunnus:dum)

keskikenttäpelaaja /kˈeskɪkˌentːæpelˌaːja/ (n)
milieu de terrain
  keskikentällä pelaava pelaaja

keskikokoinen villakoira /kˈeskɪkokˌoinen vˈillakˌoira/ (n)
caniche moyen
  yksi villakoiran neljästä Suomessa virallisesti hyväksyttävästä kokomuunnoksesta tai tämän yksilö

keskiluku /kˈeskɪlˌuku/ (n)
moyenne
  tunnusluku, joka kuvaa aineiston keskikohtaa: jokin keskiarvo, moodi tai mediaani

keskinäinen /kˈeskɪnˌæinen/ (adj)
réciproque, partagé
  osapuolten välinen, usein vastavuoroinen; joidenkin keskuudessa tapahtuva

keskipäivä /kˈeskɪpˌæivæ/ (n)
midi
  noin kello 12 päivällä

keskiranska /kˈeskɪrˌanska/ (n)
moyen français
  muinaisranskan jälkeinen, nykyranskaa edeltänyt kielimuoto, jota käytettiin noin vuosina 1340–1610 , kun ranskasta tuli Ranskan virallinen kieli

keskisormi /kˈeskɪsˌormɪ/ (n)
majeur
  sormi ihmisen kädessä etusormen ja nimettömän välissä

keskitetty ratkaisu /kˈeskɪtˌetːy rˈatkaisu/ (n)
accord centralisé
  työmarkkinakeskusjärjestöjen neuvottelujen tulos, jossa sovitaan palkoista ja muista työehdoista; ratkaisu yleensä hyväksytetään liittokierroksella

keskittyä /kˈeskɪtːˌyæ/ (v)
concentrer
  kasaantua/kasautua yhteen paikkaan tai kohtaan
  keskittää huomionsa jhk

keskiviikko /kˈeskɪvˌiːkːo/ (n)
mercredi
  viikon kolmas päivä, päivä tiistain ja torstain välissä

keskiyläsaksa /kˈeskiylæsˌaksa/ (n)
moyen haut-allemand
  ajallisesti muinaisyläsaksan ja nykykielen väliin sijoittunut yläsaksan kielen kehitysvaihe, joka oli käytössä 1050–1350 -luvuilla (kielitunnus: gmh)

keskiyö /kˈeskiyø/ (n)
minuit
  noin kello 24:n aika yöllä

keskus /kˈeskus/ (n)
centre, milieu
  keskellä oleva kohta

keskusjärjestö /kˈeskusjˌærjestø/ (n)
centrale, organisation centrale
  eri alojen ammattiliittojen tai työnantajaliittojen muodostama yhteenliittymä
  saman alan yhdistysten muodostama elin

keskuskanslia /kˈeskuskˌanslɪa/ (n)
chancellerie centrale
  eduskunnan kanslian osasto, joka huolehtii täysistuntojen asiakirjojen kääntämisestä ja jakelusta, valtiopäiväasiakirjojen toimittamisesta sekä muista palvelutehtävistä

keskuslukitus /kˈeskuslˌukɪtus/ (n)
verrouillage centralisé
  lukitusjärjestelmä, johon kuuluvat lukot voidaan avata ja sulkea yhdestä lukosta

keskusmuisti /kˈeskusmwˌistɪ/ (n)
mémoire vive, mémoire à accès direct
  tietokoneen tiedon käsittelyssä käyttämä työmuisti, yleensä luku- ja kirjoitusmuistia (RAM), joka tyhjenee virran katkaistaessa

keskuspankki /kˈeskuspˌaŋkːɪ/ (n)
banque centrale
  rahoituslaitos, jonka tehtäviin kuuluu rahapolitiikan toteutus, pääasiassa rahan liikkeellelasku ja rahavarannon säätely eri tavoin

keskusta /kˈeskusta/ (n)
centre
  keskellä sijaitseva osa, keskipisteen lähellä oleva osa
  kaupungin keskeisin tai tärkein osa

keskustella /kˈeskustella/ (v)
discuter
  puhua jonkun kanssa jostakin tietystä aiheesta

keskustelu /kˈeskustˌelu/ (n)
conversation, discussion
  ihmisten välinen suullinen ajatustenvaihto

kestitys /kˈestɪtys/ (n)
hospitalité
  vieraanvaraisuuden osoittaminen ruokaa ja juomia tarjoamalla

kestitä /kˈestɪtæ/ (v)
régaler
  tarjota syötävää ja juotavaa

kesto /kˈesto/ (n)
durée
  kyky säilyä (alkuperäisessä tilassa, ehjänä, tavallisessa kunnossa)

kestoaika /kˈestoˌaika/ (n)
durée
  aika, jonka jokin kestää ajallisesti

kestävyys /kˈestævyːs/ (n)
endurance
  se, että on kestävä

kestävä /kˈestævæ/ (adj)
robuste, endurant
  vahva tai luja
durable, permanent
  jokin, joka ei kulu aikojen saatossa
permanent, robuste
  luonnonvaroja kuluttamaton

kesyttää /kˈesytːæː/ (v)
apprivoiser, domestiquer, dompter
  tehdä eläin kesyksi
  muuttaa villi eläinlaji jalostamalla kotieläimeksi

kesä /kˈesæ/ (n)
été
  Keskileveysasteiden vuodenaika kevään ja syksyn välissä, jolloin saadaan eniten auringonsäteilyä. Pohjoisella pallonpuoliskolla kesäkuusta elokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla joulukuusta helmikuuhun.

kesäaika /kˈesæˌaika/ (n)
heure d’été
  aikajärjestely, jossa kelloja siirretään valoisaksi vuodenajaksi tunnilla eteenpäin

kesäkurpitsa /kˈesækˌurpɪtsa/ (n)
courgette, zucchini
  kurkkukasveihin kuuluva vihanneshedelmä, (, )

kesäkuu /kˈesækuː/ (n)
juin
  vuoden kuudes kuukausi, kuukausi toukokuun ja heinäkuun välissä

kesäloma /kˈesælˌoma/ (n)
vacance
  kesäaikaan pidetty pitkähkö tauko työstä tai opinnoista

kesämökki /kˈesæmˌøkːɪ/ (n)
chalet, maison de campagne
  kevyt rakennus, jossa oleskellaan lähinnä kesäisin

kesäpäivänseisaus /kˈesæpˌæivænsˌeisaus/ (n)
solstice d'été
  pohjoisella pallonpuoliskolla vuoden valoisin ajankohta juhannuksen tienoilla (noin 21. kesäkuuta); kyseisen ajankohdan jälkeen päivät alkavat lyhentyä pohjoispuoliskolla; kyseisenä ajankohtana aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille

ketju /kˈetju/ (n)
chaîne
  yhteen liitetyistä metallilenkeistä rakennettu voimansiirtoon tai kiinnitykseen käytetty väline
  yhden johdon alle kuuluvien toimipisteiden kokonaisuus
  jääkiekossa viiden pelaajan muodostama kokonaisuus

ketjupolttaja /kˈetjupˌoltːaja/ (n)
gros fumeur
  taukoamatta tupakoiva henkilö; savukkeiden suurkuluttaja

ketjureaktio /kˈetjureˌaktɪo/ (n)
réaction en chaîne
  tapahtumien sarja, jossa kaikki paitsi ensimmäinen tapahtuma ovat seurausta yhdestä tai useammasta muusta sarjan tapahtumasta

ketsuppi /kˈetsupːɪ/ (n)
ketchup
  sokerilla, suolalla ja etikalla maustettu tomaattikastike

kettu /kˈetːu/ (n)
renard, goupil
  (eläintiede) punakettu, koko Suomessa esiintyvä, tavallisesti väriltään punaruskea, koiraeläinten heimon laji (Vulpes vulpes).

ketunleipä /kˈetunlˌeipæ/ (n)
alleluia, oseille des bois
  eräs käenkaalien sukuun kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji () tai sen yksilö

ketšua /kˈetʃua/ (n)
quechua
  Andeilla, eli Perussa, Ecuadorissa, Boliviassa ja Argentiinassa puhuttu intiaanikieli (kielitunnus: qu)

keuhko /kˈeuhko/ (n)
poumon
  elin, jolla kaikki nelijalkaiset selkärankaiset hengittävät; ihmisellä on kaksi keuhkoa, joten sana esiintyy useimmin monikossa

keuhkokuume /kˈeuhkokˌuːme/ (n)
pneumonie
  bakteerin tai viruksen aiheuttama keuhkotulehdus, johon liittyy usein yskää, kipua hengitysteissä ja korkea kuume

keuhkorakkula /kˈeuhkorˌakːula/ (n)
alvéole, alvéole pulmonaire
  (anatomia) keuhkossa tiehyen päässä oleva rakkula, joista koostuu keuhkokudos ja joita ihmisellä on tavallisesti yli 300 miljoonaa kappaletta; vastaavat elimistön happi- ja hiilidioksidikaasujen vaihdosta

kevyt /kˈevyt/ (adj)
léger
  keveä, pieni massaltaan

kevät /kˈevæt/ (n)
printemps
  talven jälkeinen ja ennen kesää oleva vuodenaika. Pohjoisella pallonpuoliskolla maaliskuusta toukokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla syyskuusta marraskuuhun.

kevätkääryle /kˈevætkˌæːryle/ (n)
rouleau de printemps
  valmistustavaltaan aasialaisperäinen suolainen välipala, jossa on riisijauhosta valmistetun taikinan sisään paistettuja pilkottuja vihanneksia

kevätpäiväntasaus /kˈevætpˌæivæntasaus/ (n)
équinoxe de printemps
  keväällä (nykyisin pohjoispuoliskolla noin 21. maaliskuuta ja eteläpuoliskolla noin 22. syyskuuta) ajankohta, jolloin päivä ja yö ovat samanpituiset eli 12 h/12 h; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin syyspäiväntasauksena

kibbutsi /kˈibːutsɪ/ (n)
kibboutz
  israelilaistyyppinen yhteisöllisyyteen, suoraan demokratiaan ja yleensä maanviljelykseen pohjautuva kollektiivitila

kidetiede /kˈidetˌiede/ (n)
cristallographie
  kiteiden, kiinteiden aineiden tutkimus

kidnapata /kˈidnapˌata/ (v)
kidnapper
  ottaa panttivangiksi; kaapata henkilö vaatiakseen lunnaita, yleisemmin rahaa

kidus /kˈidus/ (n)
branchie
  useiden vesieläinten hengityselin, veden huuhteleman ulkopinnan tai suolen limakalvon ohutepiteelisiä lisäkkeitä tai poimuja

kiduskansi /kˈiduskˌansɪ/ (n)
opercule
  luukaloilla esiintyvä kiduksia suojaava joustava läppämäinen anatominen rakenne

kiduttaa /kˈidutːaː/ (v)
torturer
  aiheuttaa toiselle fyysistä tai psyykkistä tuskaa esimerkiksi tietojen saamiseksi

kidutus /kˈidutus/ (n)
torture
  kiduttaminen

kiehauttaa /kˈiehautːaː/ (v)
porter ébullition
  kuumentaa kiehumispisteeseen

kiehua /kˈiehua/ (v)
bouillir
  tulla niin kuumaksi, että pintaan nousee kuplia ja syntyy höyryä

kiehumispiste /kˈiehumˌispɪste/ (n)
point d’ébullition
  (termodynamiikka) lämpötila, jossa nesteen höyrynpaine on yhtä suuri kuin nestettä ympäröivän ympäristön paine, kiehumisen käynnistymisen ja jatkumisen alin lämpötila

kiekko /kˈiekːo/ (n)
disque
  pyöreä levy tai muu ohut kappale
disque, puck, palet, rondelle
  jääkiekon peliväline

kieleke /kˈieleke/ (n)
bount, langue
  kielimäinen uloke

kieli /kˈielɪ/ (n)
langue
  suussa oleva puheen tuottamisen, nielemiseen ja lämmönsäätelyyn käytettävä lihas
langue, langage
  kommunikointijärjestelmä (esim. suomen kieli)
corde
  kielisoitinten ääntä tuottava pingotettu lanka tai jänne
battant
  soittokellon umpinaiseen yläpäähän kiinnitetty metallinen osa (eli läppä), joka lyö kellon laitaan

kielikunta /kˈielɪkˌunta/ (n)
famille de langues
  oletetun ja yleensä myös tieteellisesti todistetun sukulaisuuden perusteella tehdyn jaon mukaisesti yhteen kuuluvien kielten ryhmä, kieliperhe

kieliopillinen /kˈielɪopˌillɪnen/ (n)
grammatical
  kielioppiin kuuluva tai liittyvä

kielioppi /kˈielɪˌopːɪ/ (n)
grammaire
  oppi kielen rakenteesta ja ominaispiirteistä valitun tarkastelukulman mukaisesti

kielisoitin /kˈielɪsˌoitɪn/ (n)
instrument à cordes
  soitin, jonka ääni syntyy kielen värähtelystä, näppäilyn, jouhen hankauksen, vasaran lyönnin tms. seurauksena

kielitiede /kˈielɪtˌiede/ (n)
linguistique
  lingvistiikka, luonnollista kieltä tutkiva tiede

kielitunnus /kˈielɪtˌunnus/ (n)
code de langue
  kullekin kielelle määriteltävä kansainvälisen standardin mukainen (nykyään kolmikirjaiminen) ISO-tunnus

kielletty /kˈielletːy/ (adj)
prohibé
  sellainen, jota ei ole sallittu, jota ei saa tehdä

kielo /kˈielo/ (n)
muguet
  (Convallaria majalis) voimakastuoksuinen metsäkukka, joka kukkii loppukeväästä

kieltenpidin /kˈieltempɪdɪn/ (n)
cordier
  kielisoittimen kanteen kiinnittyvä osa, johon kaikkien kielten päät liitetään

kieltäytyä /kˈieltæytˌyæ/ (v)
refuser
  olla suostumatta johonkin asiaan

kieltää /kˈieltæː/ (v)
prohiber, bannir
  pyytää tai pakottaa olemaan tekemättä jotakin tai olemaan käyttämättä jtk
renoncer
  kiistää liittyvänsä jhk tai olevansa missään yhteydessä jhk, erit. kiistää olevansa sukua jklle

kierre /kˈierre/ (n)
hélice
  kartio- tai lieriöpintaa ympäri kiertävä käyrä, lieriön geodeettinen viiva

kierros /kˈierros/ (n)
ronde, circuit
  sellainen umpinainen reitti, usein ympyrä, jonka kiertäminen yhteen suuntaan kulkien tuo takaisin lähtökohtaan

kierteisgalaksi /kˈierteisɡalˌaksɪ/ (n)
galaxie spirale
  galaksi, jonka rakenne on kierteismäinen ja haaroittunut

kiertoilmaus /kˈiertoilmaus/ (n)
euphémisme
  eufemismi; kaunisteleva, kiertelevä tai peittelevä sanonta, jolla ilmaistaan kielenkäyttöön sopimattomia asioita tai korvataan sopimattomiksi tuomittuja sanoja lievemmällä ja epämääräisemmällä tavalla, monasti kuulijan varjelemiseksi

kiertolainen /kˈiertolˌainen/ (n)
chemineau
  seudulta toiselle kiertelevä henkilö

kiertää /kˈiertæː/ (v)
circuler
  kulkea suljetussa järjestelmässä

kihlasormus /kˈihlasˌormus/ (n)
bague de fiançailles
  kihlauksen merkkinä vasemman käden nimettömässä pidettävä sormus

kihti /kˈihtɪ/ (n)
goutte
  sairaus, jossa virtsahappoa kertyy liikaa elimistöön aiheuttaen nivelkipua

kiihdyttää /kˈiːhdytːæː/ (v)
accélérer
  lisätä jonkin nopeutta

kiihkeä /kˈiːhkeæ/ (adj)
passionné, avide, passionnée
  sellainen, joka on innokas, tulinen; kiihtynyt, kiihkoutunut

kiihkeästi /kˈiːhkeˌæstɪ/ (adv)
avidement
  kiihkeällä tavalla

kiikari /kˈiːkarɪ/ (n)
jumelles
  laite jossa on yhdistetty kaksi pienikokoista ja yksinkertaista kaukoputkea

kiila /kˈiːla/ (n)
coin, cale
  loivasti oheneva kappale, joka rakoon työnnettäessä aiheuttaa työntösuuntaan nähden kohtisuoran voiman raon reunoihin

kiiltokakadu /kˈiːltokˌakadu/ (n)
cacatoès de Latham
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kiiltää /kˈiːltæː/ (v)
éclater
  heijastaa kirkasta valoa

kiina /kˈiːna/ (n)
chinois
  Kiinan valtion kielenä käytettävä mandariinikiina, joka on myös Kiinan kirjakieli

kiinalainen /kˈiːnalˌainen/ (adj)
chinois
  Kiinasta peräisin oleva tai Kiinaan liittyvä

kiinalainen /kˈiːnalˌainen/ (n)
Chinois, Chinoise
  pysyvästi Kiinassa asuva henkilö; Kiinan kansalainen; syntyperältään kiinalainen

kiinanjujuba /kˈiːnanjˌujuba/ (n)
jujubier, jujubier commun
  eräs jujubien sukuun kuuluva paatsamakasvien laji ( ) tai sen yksilö
jujube, datte chinoise
  edellisen hedelmä

kiinanpalatsikoira /kˈiːnampalˌatsɪkˌoira/ (n)
pékinois, épagneul pékinois
  Kiinasta lähtöisin oleva koirarotu

kiinapuu /kˈiːnapuː/ (n)
quinquina
  (yleisesti) -suvun matarakasvi, joita kasvaa luonnonvaraisena Andien rinteillä ja viljeillään monissa trooppisissa maissa ja joista saadaan kiinankuorta

kiinnekohta /kˈiːnnekˌohta/ (n)
point de repère
  yhteys johonkin; perusta; kiintopiste

kiinnittää /kˈiːnnɪtːæː/ (v)
attacher, joindre
  sitoa, liimata, ommella, naulata tai muulla tavoin yhdistää kiinni johonkin toiseen kappaleeseen

kiinnostaa /kˈiːnnostaː/ (v)
intéresser
  herättää mielenkiintoa

kiinnostava /kˈiːnnostˌava/ (adj)
intéressant
  mielenkiintoa herättävä, mielenkiintoinen, kiintoisa

kiinnostua /kˈiːnnostˌua/ (v)
intéresser, intéressé
  olla halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinnostunut /kˈiːnnostunut/ (adj)
intéressé
  halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinteistö /kˈiːnteistø/ (n)
bien immobilier, patrimonio
  kiinteä omaisuus, esimerkiksi maa, metsä tai rakennus

kiinteä /kˈiːnteæ/ (adj)
solide
  kiintonainen, paikallaan pysyvä

kiintiö /kˈiːntɪø/ (n)
quota
  vahvistettu, sovittu määrä

kiintolevy /kˈiːntolˌevy/ (n)
disque dur
  tietokoneen massamuisti, josta tieto voidaan lukea uudelleenkäynnistyksen jälkeen

kiipeillä /kˈiːpeillæ/ (v)
escalader, grimper
  () kiivetä

kiirastorstai /kˈiːrastˌorstai/ (n)
Jeudi saint, jeudi saint
  Pääsiäistä edeltavä torstai, kristillinen juhlapäivä.

kiireellinen /kˈiːreːllɪnen/ (adj)
urgent
  sellainen, joka pitää hoitaa viivyttelemättä

kiiski /kˈiːskɪ/ (n)
grémille
  pieni kolmipiikkinen pohjakala ()

kiistakapula /kˈiːstakˌapula/ (n)
pomme de discorde
  erimielisyyksien aiheuttaja, riidanaihe, kiistanaihe; kiistelty asia

kiistelty /kˈiːstelty/ (adj)
controversé, polémique
  sellainen mistä on vallalla erilaisia näkemyksiä tai mistä ei ole päästy sopuun

kiitollinen /kˈiːtollɪnen/ (adj)
reconnaissant, obligé
  kiitosta osakseen kohdistuneesta teosta tms. osoittava

kiitollisuus /kˈiːtollɪsuːs/ (n)
gratitude, reconnaissance
  kiitolliseen mieleen liittyvä myönteinen tunne; se, että on kiitollinen

kiitos /kˈiːtos/ (n)
merci
  kiitollisuudentunteen sanallinen ilmaisu

kiitotie /kˈiːtotie/ (n)
piste
  yleensä päällystetty suorakaiteen muotoinen alue, jota lentokoneet käyttävät lentoonlähtöön ja laskeutumiseen

kiittää /kˈiːtːæː/ (v)
remercier
  ilmaista jonkun tekemän asian olleen hyödyllinen tai arvostavansa sitä, yl. sanomalla kiitos: osoittaa arvostusta jotakin kohtaan

kiivetä /kˈiːvetæ/ (v)
grimper, escalader, monter
  liikkua ponnistellen (yleensä kaikkia raajoja käyttäen) ylöspäin

kiivi /kˈiːvɪ/ (n)
kiwi, aptérix
  Uudesta-Seelannista peräisin olevien lentokyvyttömien lintujen (Apterygidae) yleisnimitys
kiwi
  laikkuköynnösten sukuun kuuluva puuvartinen, alun perin kiinalainen köynnöskasvi , kiiviköynnös (Actinidia deliciosa), sen hedelmä

kikkeli /kˈikːelɪ/ (n)
zizi
  siitin

kiliasmi /kˈilɪˌasmɪ/ (n)
chiliasme
  usko tuhatvuotiseen valtakuntaan

kiljua /kˈiljua/ (v)
crier, glapir, hurler
  huutaa kovaa kimeällä äänellä

kilohaili /kˈilohˌailɪ/ (n)
sprat
  Euroopan merissä elävä, suuresti silakkaa muistuttava sillin lähisukuinen kalalaji (), jonka vatsa on "terävä" ja vatsaevät sijaitsevat selkäevän etupuolella

kilometri /kˈilomˌetrɪ/ (n)
kilomètre
  pituusmitta, joka vastaa tuhatta metriä, tunnus km

kilowattitunti /kˈilovˌatːɪtˌuntɪ/ (n)
kilowatt-heure, kilowattheure
  energian yksikkö, joka vastaa tuhatta wattituntia; SI-järjestelmässä 3,6 miljoonaa joulea eli 3,6 megajoulea

kilpailija /kˈilpailˌija/ (n)
concurrent, rival
  joka osallistuu kilpailuun tai kilpailee muiden kanssa

kilpailla /kˈilpailla/ (v)
rivaliser
  yrittää saada jotakin, jota myös muut haluavat

kilpailu /kˈilpailu/ (n)
compétition
  talousyksiköiden, kulutustalouksien ja yritysten tavaroiden ja palvelujen vaihtoon liittyvä kamppailu markkinoista ja saavutettavasta taloudellisesta tuloksesta; hinnanmuodostuksen tekijä
réunion, concours
  peli tai muu sellainen tapahtuma, jossa kilpaillaan voitosta tai palkinnosta

kilpakävely /kˈilpakˌævely/ (n)
marche athlétique
  kävelyn kilpamuoto, joka kuuluu yleisurheilulajeihin

kilpi /kˈilpɪ/ (n)
bouclier, écu
  taistelussa käytettävä kädessä pidettävä metallinen tai puinen suojus

kilpikonna /kˈilpɪkˌonna/ (n)
tortue
  kilvellinen matelija

kilpipyrstökäärme /kˈilpɪpˌyrstøkˌæːrme/ (n)
Uropeltidae
  Pienikokoisten ja kaivautuvien, Intiassa ja Sri Lankassa elävien käärmeiden joukko. Nimensä ne ovat saaneet useimmilla lajeilla olevasta, pyrstön kärkeä ympäröivästä piikikkäästä kilvestä.

kilpirauhanen /kˈilpɪrˌauhanen/ (n)
glande thyroïde
  selkärankaisen kaulassa lähellä kurkunpäätä sijaitseva umpieritteinen rauhanen

kiltinänsaame /kˈiltɪnˌænsaːme/ (n)
Same de Kildin
  Venäjällä puhuttava saamelaiskieli, kielitunnus sjd

kiltteys /kˈiltːeys/ (n)
gentillesse
  se, että on kiltti

kimalainen /kˈimalˌainen/ (n)
bourdon, hanneton
  rakenteeltaan kömpelön oloinen yhteiskunnissa elävä mesipistiäinen, josta on useita lajeja (Bombus)

kinematiikka /kˈinematˌiːkːa/ (n)
cinématique
  kappaleiden liikkeitä, puuttumatta liikkeitä aiheuttaviin voimiin, käsittelevä osa mekaniikkaa, dynamiikan osa

kiniini /kˈinɪːnɪ/ (n)
quinine
  kiinapuiden kuoressa esiintyvä kitkerä alkaloidi, jota käytetään malarialääkkeenä ja tonic-veden ainesosana

kinkku /kˈiŋkːu/ (n)
jambon
  sian reisi, lonkka- ja kinnernivelen välinen osa

kinnas /kˈinnas/ (n)
moufle, mitaine
  usein nahasta tehty, käteen laitettava, parillinen vaatekappale, jossa on uloke peukalolle ja yhteinen tila muille neljälle sormelle

kioski /kˈioskɪ/ (n)
kiosque
  pieni kauppa

kipinä /kˈipɪnæ/ (n)
étincelle
  palamisessa tai hankauksessa (ilmaan) vapautuva pieni hehkuva kappale

kipsi /kˈipsɪ/ (n)
gypse
  vaalea kalsiumsulfaattimineraali, joka esiintyy luonnossa rakeisena, levymäisenä tai kuituisena kerrostuneiden kalkkikivien ja suolakerrostumien yhteydessä.
plâtre, gypse
  kalsiumsulfaatin kidevedellinen muoto (CaSO₄ · 2H₂0)
plâtre
  (puhekieli) raajaan tehty tukiside, kipsaus, johon käytetään kipsiä tai lasikuitua

kipu /kˈipu/ (n)
douleur
  fyysisen tai henkisen tuskan tuntemus

kipulääke /kˈipulˌæːke/ (n)
antidouleur
  kipua lievittävä lääke, analgeetti

kirahvi /kˈirahvɪ/ (n)
girafe
  märehtijöihin kuuluva Afrikan savannien ja arojen eläin (Giraffa camelopardalis), pitkän kaulansa ansiosta maailman korkeimmaksi tunnettu maanisäkäs

kirgiisi /kˈirɡɪːsɪ/ (n)
kirghiz
  kirgiisin kieli (kielilyhenne: ky), kirkiisien puhuma turkkilainen kieli, yksi Kirgisian virallisista kielistä.

kirgisialainen /kˈirɡɪsˌialˌainen/ (adj)
kirghiz
  Kirgisiasta peräisin oleva tai Kirgisiaan liittyvä

kirgisialainen /kˈirɡɪsˌialˌainen/ (n)
Kirghiz
  pysyvästi Kirgisiassa asuva henkilö

kiristys /kˈirɪstys/ (n)
chantage
  rahan tms. vaatiminen uhkailemalla

kirja /kˈirja/ (n)
livre, bouquin
  paperiarkeista koottu sidos tai nidos, johon on painettu tekstiä ja mahdollisesti kuvia

kirjahylly /kˈirjahˌylly/ (n)
bibliothèque
  huonekalu, seinän viereen tuleva hylly jossa pidetään kirjoja ja usein muita esineitä

kirjailija /kˈirjailˌija/ (n)
écrivain, auteur, écrivaine
  henkilö, joka kirjoittaa kirjoja ammatikseen tai harrastuspohjalta, ja jonka teoksia on julkaistu

kirjain /kˈirjain/ (n)
lettre
  äänteisiin perustuvan kirjoitusjärjestelmän merkki

kirjainsana /kˈirjainsˌana/ (n)
acronyme
  akronyymi, lyhennesana, joka lausutaan kirjainten yhdessä muodostamien äänteiden perusteella eikä kirjaimen itsenäisen ääntämisasun perusteella

kirjakauppa /kˈirjakˌaupːa/ (n)
librairie
  pääasiassa kirjoja myyvä liike

kirjallinen /kˈirjallɪnen/ (adj)
littéraire
  sellainen, joka liittyy kirjallisuuteen, kirjallisuuteen liittyvä

kirjallisuus /kˈirjallɪsuːs/ (n)
littérature
  kirjoitettu kieli eri muodoissa, kaikkien kirjoitettujen, painettujen ja perimätietona siirtyneiden kielellisten tuotteiden kokonaisuus; kirjallisuus kuuluu taidemuotoihin

kirjapaino /kˈirjapˌaino/ (n)
imprimerie
  painotuotteiden valmistuspaikka, painotalo

kirjapainotaito /kˈirjapˌainotˌaito/ (n)
imprimerie
  taito valmistaa kiintolaatta- tai leimasinmenetelmää kehittyneemmällä tavalla painotuotteita

kirjasin /kˈirjasɪn/ (n)
type
  metallisessa ladontakappaleessa, kirjakkeessa, oleva kohokuvio, jolla kirjain tai muu merkki painetaan paperille

kirjasto /kˈirjasto/ (n)
bibliothèque
  valtion tai kunnan hallinnoima laitos, josta voi lainata muun muassa kirjoja ja CD-levyjä; lainakirjasto, lainasto
  kirjoista tai musiikista muodostuva kokoelma, jonkun omistamat kirjat
  ohjelman suorituksen aikana käytettävien aliohjelmien kokoelma

kirjastonhoitaja /kˈirjastˌonhoitˌaja/ (n)
bibliothécaire
  kirjastoa vastuullisena hoitava henkilö, jolla on kirjastolain mukainen kelpoisuus kirjastonhoitajana toimimiseen

kirjava /kˈirjava/ (adj)
multicolore
  jossa on useita värejä, monivärinen

kirje /kˈirje/ (n)
lettre
  vastaanottajalle osoitettu kirjoitettu tiedonanto, jonka muoto vaihtelee

kirjekuori /kˈirjekˌuorɪ/ (n)
enveloppe
  paperista taiteltu kuori, päällys, johon kirje laitetaan postitusta varten. Kirjekuori voidaan sulkea kostuttamalla liimapinta.

kirjelaatikko /kˈirjelˌaːtɪkːo/ (n)
boîte aux lettres
  laatikko, johon jätetään lähetettävät kirjeet ja kortit.

kirjo /kˈirjo/ (n)
spectre
  spektri

kirjoa /kˈirjoa/ (v)
broder
  koristella koruompeleella, koruommella

kirjoittaa /kˈirjoitːaː/ (v)
écrire
  yhdistelemällä kirjoitusmerkkejä tuottaa tekstiä, esim. kynällä paperille tai tietokoneen näppäimistöllä tai muulla syöttölaitteella

kirjoittaja /kˈirjoitːˌaja/ (n)
écrivain, écrivaine
  henkilö, joka kirjoittaa tai on kirjoittanut

kirjoitus /kˈirjoitus/ (n)
écrit
  taito kirjoittaa, merkitä muistiin kirjainmerkeillä
  kirjoittamisen tuotos, kirjoitusmerkkejä peräkkäin
  kirjoittamalla laadittu tuotos, teksti

kirjoitusasu /kˈirjoitˌusasu/ (n)
graphie
  asu, jossa sana esiintyy kirjoitetussa tekstissä

kirjoituskone /kˈirjoitˌuskone/ (n)
machine à écrire
  mekaaninen laite, jolla voi näppäimiä painellen kirjoittaa tekstiä paperille

kirjoituspöytä /kˈirjoitˌuspøytæ/ (n)
bureau
  pöytä, jonka päällä kirjoitetaan

kirjolaulumesikko /kˈirjolˌaulumesˌikːo/ (n)
méliphage de Macleay
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjomesikko /kˈirjomesˌikːo/ (n)
méliphage régent
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjotöyhtöhaukka /kˈirjotˌøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza huppard
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirjuriaratti /kˈirjurˌiarˌatːɪ/ (n)
conure à pinceaux d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kirkas /kˈirkas/ (adj)
brillant, clair
  valoisa, kiiltävä

kirkkaanpunainen /kˈirkːaːmpunˌainen/ (adj)
écarlate
  kirkas ja puhdas punainen

kirkko /kˈirkːo/ (n)
église
  (kristinusko) kirkkorakennus; rakennus, jossa pidetään jumalanpalveluksia

kirkua /kˈirkua/ (v)
hurler
  huutaa kauhun vallassa, yleensä kimeällä ja korkealla äänellä

kirnu /kˈirnu/ (n)
baratte
  maatalousyhteiskunnassa käytetty manuaalisesti toimiva laite, jolla valmistettiin maidosta voita kirnuamalla

kirnuta /kˈirnuta/ (v)
baratter
  tehdä maidosta voita, tavanomaisesti edestakaisella liikkeellä kirnussa

kiroilla /kˈiroilla/ (v)
maugréer
  käyttää kirosanoja puheessaan

kiropraktikko /kˈiroprˌaktɪkːo/ (n)
chiropraticien
  kiropraktiikan harjoittaja

kirota /kˈirota/ (v)
maudire
  langettaa kirous jonkun ylle

kirppu /kˈirpːu/ (n)
puce
  jokin Siphonaptera-lahkon pieni, siivetön, sivuilta litistynyt hyönteinen, joka hyppii voimakkailla takajaloilla ja elää loisena lämminveristen karvapeitteessä imien verta

kirpputori /kˈirpːutˌorɪ/ (n)
marché aux puces
  paikka jossa voi ostaa ja myydä käytettyjä tavaroita

kirsikka /kˈirsɪkːa/ (n)
cerisier, cerise
  kirsikkapuu tai pensas
cerise
  sen hedelmä, syötävä luumarja

kirsikkapuu /kˈirsɪkːapuː/ (n)
cerisier
  lehtipuu, jossa kasvaa kirsikoita

kirsikkatomaatti /kˈirsɪkːˌatomˌaːtːɪ/ (n)
tomate cerise
  tomaatin muunnos, jonka nimi johtuu sen pienestä koosta

kirurgi /kˈirurɡɪ/ (n)
chirurgien, chirurgienne
  leikkauksia suorittava lääkäri, kirurgian harjoittaja

kirurgia /kˈirurɡˌia/ (n)
chirurgie
  leikkausten avulla hoitava lääketieteen haara

kirurginen /kˈirurɡɪnen/ (adj)
chirurgical
  kirurgiaan liittyvä

kirveli /kˈirvelɪ/ (n)
cerfeuil
  mikä tahansa kirvelien sukuun () kuuluva sarjakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

kirves /kˈirves/ (n)
hache, cognée, merlin
  työkalu tai ase, jossa kiilamainen terä on kiinnitettynä poikittain varteen

kisa /kˈisa/ (n)
jeu, compétition
  (usein monikossa) kilpailu, urheilukilpailu

kiskoa /kˈiskoa/ (v)
arracher, traîner
  vetää tai repiä kovalla voimalla

kissa /kˈissa/ (n)
chat, chatte
  kissaeläinlaji (), jossa on useita rotuja; tarkoitetaan tavallisesti maatilojen hyötyeläimenä ja lemmikkinä pidettyä puolikesyä kotieläintä ()

kissaeläin /kˈissaelæin/ (n)
félin
  petoeläinten lahkoon kuuluvaan kaksiosaiseen heimoon Felidae kuuluva eläinlaji

kissanpentu /kˈissampˌentu/ (n)
chaton, minette
  kissan jälkeläinen tai nuori kissa aina 6–10 kuukauden ikään asti

kisu /kˈisu/ (n)
minet, minou
  (lapsekasta kieltä) kissa

kitara /kˈitara/ (n)
guitare
  luutusta kehittynyt sormilaudallinen tasapohjainen, tavallisesti 6-kielinen kielisoitin

kitaristi /kˈitarˌistɪ/ (n)
guitariste
  kitaran soittaja

kitiini /kˈitɪːnɪ/ (n)
chitine
  polysakkaridi, jota esiintyy mm. sienten soluseinissä, hyönteisten tukirangoissa ja äyriäisten kuorissa

kitupiikki /kˈitupˌiːkːɪ/ (n)
avare
  saita ihminen

kiuas /kˈiuas/ (n)
poêle à sauna
  laite jolla lämmitetään sauna

kiukkusuoni /kˈiukːusˌuonɪ/ (n)
petit juif
  kyynärhermo, johon osuva isku aiheuttaa voimakasta säteilevää kipua ja puutumista koko käteen

kiuru /kˈiuru/ (n)
alouette
  , kesäisin korkealla avoimen viljelysmaan yllä lentelevä laululintu

kiusata /kˈiusata/ (v)
harceler, martyriser
  olla ilkeä toiselle, esim. nimitellä tai satuttaa fyysisesti

kiusoitella /kˈiusoitella/ (v)
taquiner, embêter
  tehdä varsinkin puhumalla pientä tahallista kiusaa

kiva /kˈiva/ (adj)
sympa, chouette
  miellyttävä, mukava

kivennäisvesi /kˈivennˌæisvesɪ/ (n)
eau minérale
  virvoitusjuomana myytävä vesi, joka on peräisin luonnollisesta lähteestä tai johon on lisätty erilaisia suoloja, usein myös hiilihappoa

kives /kˈives/ (n)
testicule
  urospuolisten nisäkkäiden sukupuolielimiin kuuluva, kivespussissa sijaitseva, siittiöitä tuottava rauhanen

kivespussi /kˈivespˌussɪ/ (n)
scrotum
  miehen sukupuolielin, jossa kivekset sijaitsevat

kivi /kˈivɪ/ (n)
pierre, caillou
  kalliolohkare, kallioperästä irronnut kiinteä kappale
pierre, roc
  mineraaliyhdisteet kiinteänä materiaalina

kivihiili /kˈivɪhˌiːlɪ/ (n)
charbon, houille
  kiinteä ja hauras, väriltään musta tai mustanruskea rasvankiiltoinen tai himmeäpintainen, hiilen, vedyn, hapen, typen ja rikin yhdisteitä sekä rautaa, magnesiumia, kalsiumia, kaliumia, piitä, klooria ym. alkuaineita sisältävä hiilikivilaji

kivihuulikala /kˈivɪhˌuːlɪkˌala/ (n)
cténolabre
  huulikalojen heimoon kuuluvan -suvun ainoa laji () tai sen yksilö

kivikkopyy /kˈivɪkːopyː/ (n)
bartavelle
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kivisimppu /kˈivɪsˌimpːu/ (n)
chabot
  yksi simppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista () tai sen yksilö

kivääri /kˈivæːrɪ/ (n)
fusil, carabine
  pitkällä rihlatulla piipulla varustettu tuliase, jolla ammutaan metallihylsyisiä ammuksia

klaava /klˈaːva/ (n)
pile
  metallirahan arvopuoli, vastakohta kruuna

klamydia /klˈamydˌia/ (n)
chlamydia
  Chlamydia trachomatis -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

klarinetisti /klˈarɪnetˌistɪ/ (n)
clarinettiste
  klarinetin soittaja

klarinetti /klˈarɪnˌetːɪ/ (n)
clarinette
  puupuhaltimiin kuuluva puhallinsoitin

klassinen /klˈassɪnen/ (adj)
classique
  muinaisen Kreikan ja Rooman sivistykseen kuuluva, sille ominainen tai sitä koskeva

klassismi /klˈassɪsmɪ/ (n)
classicisme
  taiteessa erityisesti 1700- ja 1800-luvuilla vaikuttanut tyylisuunta

klaustrofobia /klˈaustrofˌobɪa/ (n)
claustrophobie
  kammo suljettuja tiloja kohtaan, ahtaanpaikankammo

klausuuli /klˈausuːlɪ/ (n)
clause
  sopimuksen pykälä, joka ehtona lisää tai rajoittaa jotain

kleptomania /klˈeptomˌanɪa/ (n)
kleptomanie, cleptomanie
  pakonomainen tarve varastaa tavaraa tai tehdä näpistyksiä

klikata /klˈikata/ (v)
cliquer
  napsauttaa tietokoneen hiiren painiketta, suorittaa jokin ohjelmiston toiminto hiiren avulla

klisee /klˈiseː/ (n)
cliché
  kulunut idea tai sanonta, joka on jo menettänyt ilmaisuvoimansa

klitoris /klˈitorɪs/ (n)
clitoris
  (anatomia) naisen sukupuolielinten herkin osa

klooni /klˈoːnɪ/ (n)
clone
  suvuttomasti monistettu elollinen yksilö, joka on geneettisesti identtinen alkuperäisen yksilön kanssa

kloori /klˈoːrɪ/ (n)
chlore
  halogeeneihin kuuluva alkuaine

kloridi /klˈorɪdɪ/ (n)
chlorure
  kloridi-ioni, kloorista muodostunut anioni, Cl-

klovni /klˈovnɪ/ (n)
clown
  perinteinen sirkuksen hahmo, tietyllä tavalla maskeerattu ja puettu ilveilijä

klovnimesikko /klˈovnɪmesˌikːo/ (n)
méliphage bridé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

knalli /knˈallɪ/ (n)
chapeau melon, melon#Ranska
  tukeva, pyöreäkupuinen huopahattu: knallihattu

koala /kˈoala/ (n)
koala
  Australiassa asuva pyöreäkuonoinen ja hännätön pussieläinlaji () tai sen yksilö

koboltti /kˈoboltːɪ/ (n)
cobalt
  eräs alkuaine, kova ferromagneettinen hopeanvalkoinen metalli, jota käytetään metalliseoksissa, kemiallinen merkki Co

kobolttiaratti /kˈoboltːˌiarˌatːɪ/ (n)
toui de Deville
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kobolttikanuuna /kˈoboltːˌikanˌuːna/ (n)
bombe au cobalt
  gammasäteilyä lähettävä laite, jota käytettiin syövän hoidossa

kobolttipeippo /kˈoboltːɪpˌeipːo/ (n)
cordonbleu violacé, grenadin pourpre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kobra /kˈobra/ (n)
cobra
  vaarallisten myrkkytarhakäärmeiden kobrien () sukuun kuuluva käärmelaji

kodinkone /kˈodɪŋkˌone/ (n)
appareil électroménager
  kodinhoidossa apuna käytettävä laite

koe /kˈoe/ (n)
essai
  tilanne jossa jonkin asian, teorian tms. toimivuutta testataan; kokeilu, koestus

kofeiini /kˈofeˌiːnɪ/ (n)
caféine
  piristävä alkaloidi 1,3,7-trimetyyliksantiini, jota on useissa kasveissa, mm. kahvissa ja teessä

kognaatti /kˈoɡnaːtːɪ/ (n)
cognat, mot apparenté
  sukulaissana; sana jolla on sama alkuperä

kohdata /kˈohdata/ (v)
rejoindre, rencontrer, croiser
  nähdä, tavata sattumalta, osua toisiinsa, törmätä

kohdunkaula /kˈohduŋkˌaula/ (n)
col de l'utérus, cervix
  (elimistö) emättimen ja kohdunrungon välinen kohdun osa, cervix uteri

koherenssi /kˈoherˌenssɪ/ (n)
cohérence
  yhtenäisyys, yhdenmukaisuus, samankaltaisuus
  sisäinen loogisuus ja järkevyys
  tila jossa aaltoliikkeen aaltojen vaiheet osuvat päällekkäin ja vahvistavat toisiaan

kohta /kˈohta/ (adv)
bientôt
  hetken päästä, pian, tovin kuluttua

kohta /kˈohta/ (n)
endroit, point
  suhteelliseen tarkkarajainen paikka jossakin

kohtalo /kˈohtalo/ (n)
destin, destinée
  asioiden kulku tai yleensä huono lopputulos ikään kuin se olisi ennalta määrätty

kohtaus /kˈohtaus/ (n)
scène
  näytelmän, elokuvan, romaanin tai novellin osa

kohteliaasti /kˈohtelɪˌaːstɪ/ (adv)
poliment
  olemalla kohtelias

kohteliaisuus /kˈohtelɪˌaisuːs/ (n)
politesse
  se, että on kohtelias; hyvät tavat

kohtelias /kˈohtelɪas/ (adj)
poli
  sellainen, joka on ystävällinen ja huomaavainen

kohtikatsova /kˈohtɪkˌatsova/ (adj)
gardant
  katsojaa kohti katsova

kohtu /kˈohtu/ (n)
utérus, matrice
  (elimistö) naaraspuolisilla nisäkkäillä oleva lihaksikas elin, jonka sisällä sikiö kasvaa ja kehittyy

koillinen /kˈoillɪnen/ (n)
nord-est
  väli-ilmansuunta pohjoisen ja idän välissä

koira /kˈoira/ (n)
chien
  Canidae-heimon suden sukuinen kotieläimeksi kesyyntynyt eläin ()

koirankoppi /kˈoiraŋkˌopːɪ/ (n)
niche, chenil
  yleensä asuintalon tontilla sijaitseva, koiraa varten tehty rakennelma

koiras /kˈoiras/ (n)
mâle
  uros, sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, joka hedelmöittää naaraan munasolut

koivikko /kˈoivɪkːo/ (n)
bosquet bouleau
  metsäalue, jossa kasvaa ainoastaan tai pääasiassa koivuja

koivu /kˈoivu/ (n)
bouleau
  puukasvisuku (), jonka lehtipuulajeja Suomessa kasvaa kolme: hieskoivu, rauduskoivu ja vaivaiskoivu. Koivu on tuulensuosija, jonka kukinto on kerrottu norkko. Koivun hedelmä on pähkylä.

kojelauta /kˈojelˌauta/ (n)
tableau de bord
  moottoriajoneuvon ohjaamon paneeli, jossa sijaitsee mittaristo ja monissa tapauksissa myös osa hallintalaitteistosta. Mittaristoon kuuluu yleensä nopeus-, kierrosluku-, moottorinlämpö- ja polttoainemittari.

kokaiini /kˈokaˌiːnɪ/ (n)
cocaïne
  kokapensaista saatava alkaloidi, joka stimuloi keskushermostoa estämällä dopamiinin, noradrenaliinin ja serotoniinin takaisinottoa hermosoluun; käytetään päihteenä valkoisen jauheen muodossa yleensä nuuskaamalla nenään

kokematon /kˈokematon/ (adj)
inexpérimenté, inexpérimentée
  jolla ei ole paljon tai lainkaan kokemusta

kokemus /kˈokemus/ (n)
expérience
  kokeneisuus, harjaantuneisuus johonkin
  elämys

kokilli /kˈokɪllɪ/ (n)
coquille
  väistin

kokki /kˈokːɪ/ (n)
cuisinier, cuisinière
  johtava ruoanlaittaja, usein keittiömestari; ravintolakokki
coque
  morfologialtaan pallonmuotoinen bakteeri

kokko /kˈokːo/ (n)
feu de joie
  suuri kasa puuta, joka on kerätty polttamista varten; iso nuotio

koko /kˈoko/ (adj)
entier, entière
  kaikki, täysi

koko /kˈoko/ (n)
taille
  Kertoo absoluuttisista tai suhteellisista fyysisistä mitoista, sen kuinka suuri tai pieni joku tai jokin on. Koko voidaan ilmaista numeroin tai kirjainsymbolein. Esimerkiksi pituus, leveys, syvyys; pinta-ala; tilavuus.

kokoelma /kˈokoˌelma/ (n)
collection
  kerätty valikoima jonkin mallin mukaisesti järjestettynä

kokonainen /kˈokonˌainen/ (adj)
entier, plein, complet
  sellainen, josta ei puutu mitään

kokonaisluku /kˈokonˌaisluku/ (n)
nombre entier, entier
  positiivinen tai negatiivinen jakamaton ja desimaaliton luku, lukujoukon ℤ luku

kokonaisuus /kˈokonˌaisuːs/ (n)
totalité, ensemble, entièreté
  yhteenkuuluvien osatekijöiden muodostama yhdessä toimiva yhdistelmä tai järjestelmä

kokonuotti /kˈokonˌuotːɪ/ (n)
semi-brève
  ¹/₁-nuotti, neljä ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa koko tahdin pituinen nuotti

kokoontua /kˈokoːntˌua/ (v)
rassembler
  kerääntyä yhteen

kokoontuminen /kˈokoːntˌumɪnen/ (n)
rassemblement
  yhteen tuleminen, kerääntyminen

kokopuku /kˈokopˌuku/ (n)
complet
  pukuyhdistelmä samankuosisista housuista ja takista, sisältää yl. asuun sopivat liivit

kokous /kˈokous/ (n)
assemblée, meeting, séance
  tilaisuus, johon useita ihmisiä tulee koolle

koksi /kˈoksɪ/ (n)
coke
  kuivatisle, joka syntyy kaasulaitoksen sivutuotteena tai vartavasten koksittamalla; nimetään lähtöaineen tai käyttötarkoituksen mukaan; käytetään polttoon, kemianteollisuuden tarpeisiin ja masuuneissa.

kolari /kˈolarɪ/ (n)
collision
  kulkuneuvojen yhteentörmäys

kolera /kˈolera/ (n)
choléra
  koleravibrion () aiheuttama vaarallinen tartuntatauti, joka saadaan saastuneen juomaveden tai ruoan mukana

kolesteroli /kˈolestˌerolɪ/ (n)
cholestérol
  ihmisen ja eläinten kaikkiin kudoksiin välttämättömänä kuuluva tyydyttymätön, rengasrakenteinen, veteenliukenematon kiteinen steroideihin kuuluva alkoholi, jota maksa tuottaa ja jota saadaan myös ravinnosta

kolhoosi /kˈolhoːsɪ/ (n)
kolkhoze
  osuustoiminnallinen maatila Neuvostoliitossa

kolibri /kˈolɪbrɪ/ (n)
colibri
  mikä tahansa kolibrien heimoon () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

kolikko /kˈolɪkːo/ (n)
pièce, monnaie
  metallista lyöty raha, usein pieniarvoinen metalliraha

kolja /kˈolja/ (n)
aiglefin
  Pohjois-Atlantilla esiintyvä turskakala ()

kolkisiini /kˈolkɪsˌiːnɪ/ (n)
colchicine#Ranska
  eräs lääkkeenä käytettävä myrkyllinen alkaloidi (kemiallinen kaava C22H25NO₆)

kollaasi /kˈollaːsɪ/ (n)
collage
  useista kuvista tai kohtauksista liittämällä tehty teos

kollega /kˈolleɡa/ (n)
collègue
  virkatoveri, työtoveri

kollektiivi /kˈollektˌiːvɪ/ (n)
collectivité
  yhteistoiminnallinen yksikkö

kollektiivinen /kˈollektˌiːvɪnen/ (adj)
collectif
  yhteisöä koskeva, yhteisöllinen

kollektiivisana /kˈollektˌiːvɪsˌana/ (n)
nom collectif
  kieliopilliselta luvultaan yksiköllinen substantiivi, joka tarkoittaa useista olioista koostuvaa ryhmää tai muuta kokonaisuutta

kollokaatio /kˈollokˌaːtɪo/ (n)
collocation
  samassa lausekkeessa usein esiintyvät sanat

kolmio /kˈolmɪo/ (n)
triangle
  monikulmio, jossa on kolme sivua ja kolme kulmaa

kolmipyörä /kˈolmɪpˌyøræ/ (n)
tricycle
  kolmella pyörällä varustettu polkupyörä

kolmisoutu /kˈolmɪsˌoutu/ (n)
trirème
  kaleeri, jossa on kolme päällekkäistä riviä airoja

kolmonen /kˈolmonen/ (n)
trois
  kolmen numero, numero 3; numerolla kolme merkitty tai järjestetty

kolonialismi /kˈolonˌialˌismɪ/ (n)
colonialisme
  siirtomaapolitiikka; erityisesti eurooppalaisten valtojen 1800-luvun lopusta 1900-luvun puoliväliin harjoittama

kolonialistinen /kˈolonˌialˌistɪnen/ (adj)
colonialiste
  kolonialismin mukainen

kolonnadi /kˈolonnˌadɪ/ (n)
colonnade
  pylväsrivi, pylväikkö

kolumbialainen /kˈolumbˌialˌainen/ (adj)
colombien
  Kolumbiasta peräisin oleva tai Kolumbiaan liittyvä

kolumbialainen /kˈolumbˌialˌainen/ (n)
Colombien
  pysyvästi Kolumbiassa asuva henkilö

kolumbianaranen /kˈolumbˌianˌaranen/ (n)
toui à lunettes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kombinaatio /kˈombɪnˌaːtɪo/ (n)
combinaison
  yhdistäminen, yhdistelmä

komedia /kˈomedˌia/ (n)
comédie
  huvinäytelmä; yksi draaman lajeista

komedienne /kˈomedˌienne/ (n)
comique
  naispuolinen koomikko

komeetta /kˈomeːtːa/ (n)
comète
  pääasiassa jäästä koostuva aurinkokunnan kappale, jonka ympärillä on Auringon säteilyn irrottama koma ja kaasu- tai pölypyrstö

komentaja /kˈomentˌaja/ (n)
capitaine de frégate
  yksi merivoimien sotilasarvoista, vastaa Suomessa maa- ja ilmavoimien everstiluutnanttia

komentosilta /kˈomentosˌilta/ (n)
passerelle
  konealuksen yläkannella oleva tila ohjaamoineen, josta kapteeni, perämies ja laivaan tullut luotsi valvoo, usein myös ohjaa, laivan kulkua

komissio /kˈomɪssˌio/ (n)
commission
  ryhmä tiettyyn toimeen nimettyjä henkilöitä, komitea, toimikunta, valtuuskunta

komitatiivi /kˈomɪtatˌiːvɪ/ (n)
comitatif
  seuraa tai kuulumissuhdetta ilmaiseva sijamuoto; suomen komitatiivissa olevan sanan sijapääte on -ine, johon substantiivien kohdalla liittyy myös omistusliite.

kommentaattori /kˈommentˌaːtːorɪ/ (n)
commentateur, commentatrice
  henkilö, joka antaa lausuntoja asioista; henkilö, joka ottaa kantaa asioihin

kommentoida /kˈommentˌoida/ (v)
commenter
  antaa lausunto jostakin asiasta

kommentti /kˈommentːɪ/ (n)
commentaire, remarque
  jotain kommentoiva ilmaus; mielipiteen ilmaus, selitys, huomautus

kommunikea /kˈommunˌikea/ (n)
communiqué
  tiedonanto, varsinkin viranomaisten julkaistavaksi antama ilmoitus

kommunismi /kˈommunˌismɪ/ (n)
communisme
  Karl Marxin kapitalismin kritiikin ja yhteiskunnallisen kehityskulun tarkastelun yhteydessä hahmottama ekstrapolaatio ja Marxin ajatuksille perustuva ideologia yhteiskunnallisen kehityskulun huipentumasta, joka saavutetaan Marxin mielestä välttämättömän sosialismin välivaiheen kautta, kun yhteiskunta on kehittynyt korkealle tasolle; vallitsee yhteiskuntaluokaton yhteiskunnallinen utopia, jossa toteutuu tuotantovälineiden yhteisomistus ja raha ja valtio ovat poistuneet tarpeettomina
  pääasiassa Vladimir Leninin ajatuksille perustuva poliittinen aate, joka pyrkii käytännöllisesti syrjäyttämään porvariluokan ja porvarien hallitseman valtion väkivaltaisen vallankumouksen kautta ilman Marxin teoretisoimaa sosialismin välivaihetta, ja johtoporukalla on pyrkimys kehittää maata valtiojohtoisesti sosialismiin ja etenevästi kohti Marxin utopiaa; yksityisomaisuus valtiollistetaan tai kollektivisoidaan; oikeammin marxismi-leninismi; käytetty myös sanaa bolševismi
  1900-luvulla eri maissa kokeiltu nimellisesti sellaiseksi kutsuttu ja marxismi-leninismillä perusteltu, mutta Marxin alkuperäisistä ja Leninin käytännöllisistä ajatuksista suurestikin poikkeava yhteiskuntamalli, jossa ainakin nimellisesti kommunistisen puolueen johtama totalitaarinen valtio omisti pääosan tuotantovälineistä ja toteutti keskusjohtoista suunnitelmataloutta; kutsuttu myös valtiokapitalismiksi, valtiososialismiksi tai reaalisosialismiksi; tunnetuimpia harjoittajia Josif Stalin (stalinismi) ja Mao Zedong (maolaisuus)

kommunisti /kˈommunˌistɪ/ (n)
communiste
  kommunistisen puolueen jäsen; entisissä reaalisosialistisissa maissa usein yhteiskuntaa ohjanneen ja hallinneen puoluekoneiston työntekijä
  kommunismin kannattaja; usein henkilö joka kiinnittää huomiota omaisuuden epätasaiseen jakautumiseen
  kuka tahansa hyvin vasemmistolaiseksi tunnustautuva tai puhujan sellaisena pitämä henkilö

kommutaattori /kˈommutˌaːtːorɪ/ (n)
commutateur
  toisinpäin tai päinvastaiseksi kääntävä

komparatiivi /kˈomparatˌiːvɪ/ (n)
comparatif
  voittoaste, on vertailuaste, joka ilmaisee komparaatiossa keskimmäisen asteen

kompassi /kˈompassɪ/ (n)
boussole
  suunnan määritykseen tarkoitettu laite, jonka neula näyttää pohjoinen–etelä-suunnan

kompassiruusu /kˈompassɪrˌuːsu/ (n)
rose des vents
  kompasseissa, kartoissa, merikartoissa ja joskus myös koristeena käytettävä kuvio, joka osoittaa ilmansuunnat

kompensaatio /kˈompensˌaːtɪo/ (n)
compensation
  korvaus menetyksestä, haitasta tai alivoimasta

kompleksi /kˈompleksɪ/ (n)
complexe
  kokonaisuus, jossa on erillisiä itsenäisiä osia

kompleksiluku /kˈompleksˌiluku/ (n)
nombre complexe
  luku, joka koostuu reaaliluvusta ja imaginaariyksiköstä

komplikaatio /kˈomplɪkˌaːtɪo/ (n)
complication
  lisävaikeus, pulma, mutka

kompotti /kˈompotːɪ/ (n)
compote
  ruoan lisukkeena tai jälkiruokana käytetty hedelmistä valmistettu hilloke, jossa hedelmät ovat kokonaisina tai lohkoina

kompressori /kˈompressˌorɪ/ (n)
compresseur
  sähköllä tai polttomoottorilla toimiva pumppu, joka pumppaa kaasua pienempään tilaan ja lisää painetta
  laite tai tietokoneohjelma, joka vähentää äänisignaalin dynamiikkaa

kondensaattori /kˈondensˌaːtːorɪ/ (n)
condensateur
  elektroniikan ja sähkötekniikan komponentti, joka kykenee varastoimaan energiaa

konditionaali /kˈondɪtˌionˌaːlɪ/ (n)
conditionnel
  tapaluokka, joka ilmaisee epävarmuutta tai ehdollisuutta. Konditionaalin pääte suomen kielessä on -isi.

konditoria /kˈondɪtˌorɪa/ (n)
pâtisserie
  makeita leivonnaisia valmistava sokerileipomo, jonka yhteydessä on monesti kahvila

kondomi /kˈondomɪ/ (n)
préservatif
  siittimen päälle yhdynnän ajaksi laitettava ehkäisyväline, jolla pyritään estämään raskaus ja sukupuolitautien leviäminen

konduktööri /kˈonduktˌøːrɪ/ (n)
contrôleur
  junan matkustamon tai raitiovaunun valvoja, joka tarkastaa tai myy matkalippuja

kone /kˈone/ (n)
machine
  mekaaninen tai sähköinen laite, joka välittää tai muuttaa energiaa suorittamaan tai avustamaan jotakin tehtävää

konekivääri /kˈonekɪvˌæːrɪ/ (n)
mitrailleuse
  raskas alle 20 mm kaliiperin sarjatuliase, joka on suunniteltu pitkiin tulisarjoihin

konepistooli /kˈonepˌistoːlɪ/ (n)
mitraillette, pistolet mitrailleur
  pistoolipatruunaa ampuva kevyt konetuliase

konfirmaatio /kˈonfɪrmˌaːtɪo/ (n)
confirmation
  rippikoulun käyneiden vahvistus seurakunnan täysivaltaisiksi jäseniksi

konflikti /kˈonflɪktɪ/ (n)
conflit
  syvä ristiriita, etujen tai näkemysten yhteentörmäys, selkkaus

kongonkaija /kˈoŋŋoŋkˌaija/ (n)
perroquet à calotte rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kongonvahanokka /kˈoŋŋonvˌahanˌokːa/ (n)
astrild à masque noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

konjakki /kˈonjakːɪ/ (n)
cognac
  Ranskassa Cognacin maakunnassa valmistettava, tammitynnyreissä vanhennettava viinitisle, vahva alkoholijuoma

konjugaatio /kˈonjuɡˌaːtɪo/ (n)
conjugaison
  vastinkromosomien rinnanasettuminen meioosin alkuvaiheessa

konjunktio /kˈonjuŋktˌio/ (n)
conjonction
  sidesana, sanaluokka sanoja ja lauseita yhdistäville sanoille. Konjunktiot jakautuvat rinnastuskonjunktioihin ja alistuskonjunktioihin
  kahden taivaankappaleen asettuminen katsojaan nähden samalle linjalle; aspekti, jossa taivaankappaleiden välinen kulmaetäisyys ekliptikaa pitkin laskettuna on 0°

konjunktiviitti /kˈonjuŋktɪvˌiːtːɪ/ (n)
conjonctivite
  silmän sidekalvontulehdus

konkurssi /kˈoŋkurssɪ/ (n)
banqueroute
  vararikko; kyvyttömyys maksaa velkojalle (eli takaisin rahan lainaajalle)

konna /kˈonna/ (n)
crapaud
  Bufonidae-sammakkoheimon jäsen. Ainoa suomalainen konna on rupikonna.
escroc, bandit
  kirjallisuustieteessä päähenkilön vastustaja

konnetaabeli /kˈonnetˌaːbelɪ/ (n)
Connétable de France
  keskiajalla Ranskan korkein hovivirkamies kuninkaan jälkeen ja armeijoiden päällikkö

konnotaatio /kˈonnotˌaːtɪo/ (n)
connotation
  oheismerkitys, ilmaisun herättämä mielleyhtymä; sanan sisältöä täydentävä vivahde, sivumerkitys, joka voi vaihdella yksilöittäin tai puhujaryhmittäin

konsentraatio /kˈonsentrˌaːtɪo/ (n)
concentration
  liuoksessa liuenneena olevan ainemäärän pitoisuuden (hiukkasten lukumäärää) liuoksen tilavuusyksikköä kohti ilmaiseva suure, jonka yksikkö on (mol/dm³) tai (mol/l)

konsepti /kˈonseptɪ/ (n)
concept
  luonnos, luonnostelma, uudisratkaisu, raakavedos

konsertti /kˈonsertːɪ/ (n)
concert
  tilaisuus, jossa esitetään musiikkia; musiikkiesitys

konsertto /kˈonsertːo/ (n)
concerto
  soitinsolistille ja orkesterille sävellettyä musiikkia

konservaattori /kˈonservˌaːtːorɪ/ (n)
taxidermiste
  eläinten täyttäjä

konservatiivinen /kˈonservatˌiːvɪnen/ (adj)
conservateur, conservatrice
  sellainen, joka kannattaa olemassa olevan tilanteen säilyttämistä tai vanhaan palaamista, vanhoillinen

konsonantti /kˈonsonˌantːɪ/ (n)
consonne
  äänne, jota äännettäessä ilmavirta ei pääse etenemään esteettä suun keskilinjalla

konsulaatti /kˈonsulˌaːtːɪ/ (n)
consulat
  ulkomaanedustukseen kuuluva lähetetyn tai kunniakonsulin johtama konsulinvirasto

kontaminaatio /kˈontamɪnˌaːtɪo/ (n)
contamination
  tartunta

konteksti /kˈontekstɪ/ (n)
contexte
  asiayhteys, jossa jokin tietty asia tapahtuu tai mainitaan; ympäristö, tausta ja olosuhteet jotka vaikuttavat tapahtumaan

kontrabasso /kˈontrabˌasso/ (n)
contrebasse
  suurin ja matalaäänisin perinteisessä sinfoniaorkesterissa käytettävistä jousisoittimista

kontribuoida /kˈontrɪbˌuoɪda/ (v)
contribuer
  osallistua, ottaa osaa

kontti /kˈontːɪ/ (n)
conteneur
  rahtauksessa käytetty standardimittainen tavaran kuljetussäiliö

konvergenssi /kˈonverɡˌenssɪ/ (n)
convergence
  yhteenkääntyminen, yhtyminen, lähestyminen

koodi /kˈoːdɪ/ (n)
code
  jollain muulla tavoin kuin tavanomaisesti kielellisesti ilmaistu asia; käytetään yleensä jos kielellinen ilmaisu on esim. teknisesti mahdotonta, tehotonta tai halutaan estää ulkopuolisia ymmärtämästä asiaa.

kookos /kˈoːkos/ (n)
coco
  kookospalmu (Cocos nucifera), sen hedelmä tai jokin siitä saatu tuote

kookosmaito /kˈoːkosmˌaito/ (n)
lait de coco, lait de noix de coco
  kookospähkinän mallosta tehty vaalea, maitomainen neste

kookospalmu /kˈoːkospˌalmu/ (n)
cocotier
  sulkapalmuihin lukeutuva puu Cocos nucifera, jonka hedelmä kookospähkinäksi kutsuttu on kookas luumarja

kookospähkinä /kˈoːkospˌæhkɪnæ/ (n)
noix de coco
  kookospalmun hedelmä, kookas luumarja, jota kutsutaan arkikielessä pähkinäksi

kooma /kˈoːma/ (n)
coma
  syvä tajuttomuus

koomikko /kˈoːmɪkːo/ (n)
comique, humoriste
  komedian esittäjä

koostua /kˈoːstua/ (v)
composer, consister
  muodostua joistakin osista

kopio /kˈopɪo/ (n)
copie
  alkuperäisen (esineen tai asian) jäljennös

kopioida /kˈopɪˌoida/ (v)
copier
  jäljentää samanlaisena, tehdä kopio käsin, kopiokoneella tai tietokoneella

koppisiemeninen /kˈopːɪsˌiemenɪnen/ (n)
angiosperme
  koppisiemeninen kasvi, kukkakasvi

kopula /kˈopula/ (n)
copule
  subjektin ja predikatiivin lauseessa yhdistävä sana

koraali /kˈoraːlɪ/ (n)
choral
  (musiikki) eri aikakausina eri kirkkokunnissa erilaisia muotoja saanut kirkkolaulu. Koraali on myös virren sävelmä.

koralli /kˈorallɪ/ (n)
corail
  eräiden korallieläinten (Anthozoa) muodostama runkokunta ja sen kalkkinen kivettymä; nämä kivettymät etenkin kaupallisesti esim. koruissa hyödynnettynä

korallikäärme /kˈorallɪkˌæːrme/ (n)
serpent corail
  Myrkkytarhakäärmeiden heimon pariin sukuun kuuluvia hoikkarrakenteisia lajeja, useimmat pieniä tai keskikokoisia, väritykseltään kirjavapoikkijuovaisia eteläisessä Amerikassa tavattavia matelijoita. Korallikäärme on yleensä hyvin myrkyllinen.

korallinpunainen /kˈorallˌimpunˌainen/ (adj)
corail, corallin
  punaisen korallin väri, korallinpunainen, johtuu rautayhdisteistä, jotka ovat sekoittuneet rungon rakenneaineena tavallisesti olevaan kalsiumkarbonaattiin tai magnesiumkarbonaattiin

koralliriutta /kˈorallɪrˌiutːa/ (n)
barrière de corail
  meressä oleva runkokunnittain elävien korallieläinten jäänteistä muodostunut kasautuma. Koralliriuttoja on lämpimissä merissä, erityisesti Korallimeressä.

korea /kˈorea/ (n)
coréen
  korean kieli (kielitunnus: ko), Korean niemimaalla puhuttu kieli

koreografia /kˈoreˌoɡrafˌia/ (n)
chorégraphie
  tanssin liikkeiden suunnittelu ja ohjaus sekä näiden lopputulos

kori /kˈorɪ/ (n)
panier, corbeille
  usein vitsoista tai päreistä punottu tai muovinen, päältä avoin kuljetusastia
carrosserie
  24 juomapullon muovinen kuljetusastia

korianteri /kˈorɪˌanterɪ/ (n)
coriandre
  eräs vanhimpia tunnettuja viljelykasveja (Coriandrum sativum), jonka lehtiä ja hedelmiä käytetään mausteena
  sen hedelmä, jota myös virheellisesti siemeneksi kutsutaan

koripallo /kˈorɪpˌallo/ (n)
basket-ball, basket
  pallopeli, jossa kerätään pisteitä heittämällä pallo korkealla sijaitsevaan vastustajan koriin

korjaamo /kˈorjaːmo/ (n)
atelier
  työpaja tai verstas, jossa korjataan jotain, tavallisesti ajoneuvoja

korjata /kˈorjata/ (v)
réparer, raccommonder, régler
  saattaa ehyeksi, toimivaksi
corriger, rectifier, réviser
  oikaista virheellisyys, korvata virheellinen tai huono oikealla tai paremmalla

korjaus /kˈorjaus/ (n)
correction, rectification, réparation
  korjaaminen ja sen tulos

korkea /kˈorkea/ (adj)
haut
  jonkin mitattavalta suureen suuri arvo

korkeus /kˈorkeus/ (n)
hauteur
  (geometria) pystysuuntainen mitta kohteen tyvestä tai juuresta ylimpään kohtaan
altitude
  asema tai sijainti vertailutasoon nähden korkealla, vertailutason yläpuolella

korkeushyppy /kˈorkeushˌypːy/ (n)
saut en hauteur
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli ilman apuvälineitä

korkki /kˈorkːɪ/ (n)
liège
  korkkitammesta saatava materiaali
bouchon
  muovista, metallista tai luonnonkorkista tehty kapeasuisen astian sulkemiseen käytetty tulppa

korkkiruuvi /kˈorkːɪrˌuːvɪ/ (n)
tire-bouchon
  korkkisen pullonkorkin avaamiseen suunniteltu vähintään kahvasta ja metallisesta spiraaliruuvista koostuva työkalu

korko /kˈorko/ (n)
talon
  kengän pohjassa kantapään kohdalla oleva paksumpi osa
intérêt
  lainasta maksettava prosentuaalinen hinta

kornetisti /kˈornetˌistɪ/ (n)
cornettiste
  kornetin soittaja

kornetti /kˈornetːɪ/ (n)
cornet
  ranskalaisesta metsästystorvesta kehittynyt ulkonäöltään trumpettia muistuttava vaskipuhallin

korniisi /kˈornɪːsɪ/ (n)
corniche
  klassisessa arkkitehtuurissa päätykolmion vaakasuora alaosa, pylväiden kannatteleman palkiston ylin, ulkoneva osa

koronavirus /kˈoronˌavɪrus/ (n)
coronavirus
  ihmisellä ja eläimillä tavattavia viruksia, jotka aiheuttavat yleensä lievän hengitysinfektion

korostaa /kˈorostaː/ (v)
souligner, appuyer
  tuoda erityisen hyvin esille jokin asia, painottaa, tähdentää, alleviivata

korostus /kˈorostus/ (n)
accent
  aksentti
  tapa lausua kieltä, us. poikkeavalla tavalla

korotusmerkki /kˈorotˌusmerkːɪ/ (n)
dièse
  symboli ♯, joka ilmaisee puolen sävelaskeleen korotusta

korporaatio /kˈorporˌaːtɪo/ (n)
corporation
  yhdistys, joka on lailla tai asetuksella järjestetty erityistä tarkoitusta varten: esimerkiksi ylioppilaskunnat ja työntekijöiden ja työnantajien etujärjestöt

korppi /kˈorpːɪ/ (n)
corbeau
  suuri täysin musta variksen sukuinen lintu (), Suomessa yleisimpänä itäisessä Pohjois-Suomessa, pesii puussa tai kallionkielekkeellä

korppikotka /kˈorpːɪkˌotka/ (n)
vautour
  haukkalintuihin kuuluva haaskansyöjä, joka käyttää ravintonaan luonnollisesti kuolleiden tai petoeläinten tappamien eläinten raatoja

korppu /kˈorpːu/ (n)
biscotte
  kuivattu vehnäleipä- tai pullaviipale, jonka päällä on usein sokeria

korppujauho /kˈorpːujˌauho/ (n)
chapelure
  leivosten ja muiden ruokien leivittämiseen käytettävä ainesosa

korpus /kˈorpus/ (n)
corpus
  koottu joukko kirjoitetun kielen tekstejä tai puhutun kielen nauhoitteita, jotka on poimittu aidoista teksteistä ja tilanteista

korseletti /kˈorselˌetːɪ/ (n)
combiné
  rintaliivin ja korsetin yhdistelmä

korsetti /kˈorsetːɪ/ (n)
corset
  yleensä naisten tukiliivi, sukkanauhaliivi, kureliivi

korsika /kˈorsɪka/ (n)
corse
  Korsikan saarella puhuttava kieli (kielitunnus: co)

kortti /kˈortːɪ/ (n)
carte
  ohut, yleensä neliskulmainen pala kartonkia tai muovia

korttikäsi /kˈortːɪkˌæsɪ/ (n)
main
  korttipelin käsi eli pelaajan alussa saamat tai kulloisellakin hetkellä pelattavissa, ”kädessä” olevat kortit

korttipakka /kˈortːɪpˌakːa/ (n)
jeu de cartes
  korttipelien pelaamiseen tarkoitettu sarja kortteja; tavallisesti 52 kortista ja neljästä maasta koostuvat kortit

korttitalo /kˈortːɪtˌalo/ (n)
château de cartes
  pysty- ja vaakasuoraan pinotuista pelikorteista tehty rakennelma
  epävakaa tai hutera rakennelma tai muu viritelmä, joka romahtaa helposti

korundi /kˈorundɪ/ (n)
corindon
  mineraali, joka on alumiinioksidin (Al₂O₃) kiteinen muoto

korva /kˈorva/ (n)
oreille
  nisäkkäillä kolmesta rakenteellisesta ja toiminnallisesta osasta muodostuva elin, joka aistii ääniä ja toimii tasapainoelimenä ja liikeaistimena
poignée, oreille
  korvan pään ulkopuolelle näkyvä osa, korvalehti

korvaamaton /kˈorvaːmaton/ (adj)
irremplaçable
  arvokas, kallisarvoinen; jota ei voi korvata millään

korvake /kˈorvake/ (n)
oreillon, orillon
  bastioniin rakennettu ulkonema johon asetettu ase pystyi ampumaan sivutulta pitkin vallihautaa

korvasieni /kˈorvasˌienɪ/ (n)
fausse morille, gyromitre, morille brune
  käsittelemättömänä erittäin myrkyllinen, Suomessa ruokasienenä käytetty kotelosieni ()

korvaus /kˈorvaus/ (n)
réparation, récompense, rémunération
  kompensaatio, aiheutetusta vahingosta maksettu hyvitys

korvetti /kˈorvetːɪ/ (n)
corvette
  toisesta maailmansodasta lähtien fregattia pienempi partio- ja saattoalus, jotka yleensä käsitetään 600-3000 tonnin massaisiksi

kosija /kˈosɪja/ (n)
prétendant, soupirant
  henkilö, joka kosii

kosini /kˈosɪnɪ/ (n)
cosinus
  suorakulmaisen kolmion terävän kulman viereisen kateetin suhde sen hypotenuusaan; vastaava funktio

kosinta /kˈosɪnta/ (n)
demande en mariage
  kosiminen; pyyntö toiselle henkilölle tulla puolisoksi

koska /kˈoska/ (adv)
parce que, car, quand
  (interrogatiivinen) aikaa kysyvä adverbi, milloin

koskaan /kˈoskaːn/ (adv)
ne jamais
  () ei minään aikana, ajankohtana

koskea /kˈoskea/ (v)
toucher
  koskettaa, hipaista; laittaa kätensä johonkin hetkeksi
  koskettaa jotakuta, sattua
concerner
  kuulua jollekin, jollakin on merkitystä jollekulle

kosketinsoitin /kˈosketˌinsoitɪn/ (n)
instrument à clavier
  soitin, jota soitetaan siinä olevilla koskettimilla

koskettaa /kˈosketːaː/ (v)
toucher, frôler
  koskea johonkin
toucher, émouvoir
  liikuttaa (emotionaalisesti)

koskettimisto /kˈosketːɪmˌisto/ (n)
clavier
  soittimen osa, koskettimien muodostama kokonaisuus

kosketus /kˈosketus/ (n)
toucher, contact
  koskettamisen tapahtuma, koskettaminen

kosketuslevy /kˈosketˌuslevy/ (n)
pavé tactile
  kannettavissa tietokoneissa yleensä näppäimistön alapuolelle integroitu ulkoisen hiiren korvaava osoitinlaite

kosketusnäyttö /kˈosketˌusnæytːø/ (n)
écran tactile
  näyttö, jolla graafista käyttöliittymää hallitaan koskettelemalla näytön pintaa

kosmetiikka /kˈosmetˌiːkːa/ (n)
cosmétique
  meikit ja muut kauneudenhoitoaineet

kosminen /kˈosmɪnen/ (adj)
cosmique
  kosmokseen liittyvä

kosmologia /kˈosmolˌoɡɪa/ (n)
cosmologie
  maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa käsittelevä tiede

kosmonautti /kˈosmonˌautːɪ/ (n)
cosmonaute
  venäläinen tai Neuvostoliiton aluksilla lentänyt avaruuslentäjä

kostea /kˈostea/ (adj)
humide
  jossain määrin nestepitoinen, märkää kuivempi

kosteus /kˈosteus/ (n)
humidité
  kaasun, nesteen tai kiinteän aineen sisältämä vesi

kosteuspyyhe /kˈosteuspˌyːhe/ (n)
lingette
  pieni kertakäyttöliina käsien ja kasvojen puhdistamiseen

kosto /kˈosto/ (n)
vengeance, revanche
  vastaisku vihamielisyyksiin

kotelo /kˈotelo/ (n)
boîtier, coffret
  esineiden kuljetuksessa tai säilytyksessä käytettävä suojus tai jäykkä rasia
chrysalide
  hyönteisen täydellisen muodonmuutoksen aikuis- ja toukka-asteen välisessä lepoasteessa oleva yksilö

koti /kˈotɪ/ (n)
maison, foyer
  asunto, talo tai muu asumus, jossa joku itse asuu

kotiaine /kˈotɪˌaine/ (n)
devoir
  kotiläksynä kirjoitettavaksi annettu ainekirjoitus

kotieläin /kˈotielæin/ (n)
animal domestique
  ihmisen hoitama yl. kesy eläin, jonka pidosta on omistajalleen yleensä konkreettista hyötyä tai joita pidetään seuran vuoksi

kotilo /kˈotɪlo/ (n)
gastéropode, escargot
  kotiloiden (Gastropoda) luokkaan kuuluvien nilviäisten luokan edustaja, joilla yl. on kalsiumkarbonaatista muodostunut kuori

kotisivu /kˈotɪsˌivu/ (n)
page d'accueil
  verkkosivu, jossa on perustiedot henkilöstä, yrityksestä, järjestöstä tms.

kotitehtävä /kˈotɪtˌehtævæ/ (n)
devoir
  opettajan antama harjoitustehtävä, joka tulisi tehdä seuraavaa oppituntia varten

kotiäänestys /kˈotɪˌæːnestys/ (n)
vote à domicile
  liikuntarajoitteisen äänestäjän kodissa tapahtuva ennakkoäänestys

kotka /kˈotka/ (n)
aigle
  suurikokoisia päiväpetolintuja suvuissa kotkat (), merikotkat (), pikkukotkat ja jalokotkat. Kotkiksi nimitetään myös useita muita haukkojen () heimoon kuuluvien sukujen lintuja.

kotona /kˈotona/ (adv)
à la maison
  omassa asuinpaikassaan, kodissaan

kottarainen /kˈotːarˌainen/ (n)
étourneau, étourneau sansonnet
  kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu ()

koukku /kˈoukːu/ (n)
crochet, hameçon
  vaatenaula, ripustuskoukku

koulu /kˈoulu/ (n)
école, collège
  paikka, jossa annetaan suunnitelman mukaista yleisopetusta tai opetetaan jotakin erityistä

kouluaine /kˈouluˌaine/ (n)
matière
  koulussa opiskeltava aihealue, oppiaine

koulubussi /kˈoulubˌussɪ/ (n)
autobus scolaire
  koululaisten kuljettamiseen käytettävä bussi

koululainen /kˈoululˌainen/ (n)
écolier, écolière
  tavallisesti peruskoulua käyvä oppilas; usein mielletään eri asiaksi kuin opiskelija

koululaukku /kˈoululˌaukːu/ (n)
cartable
  koululaisen laukku koulukirjojen ja muiden koulunkäyntivälineiden kuljetusta varten

kouluratsastus /kˈoulurˌatsastus/ (n)
dressage, haute école
  kilparatsastuslaji, jossa ratsukko pyrkii suorittamaan ennalta määrätyt liikesarjat mahdollisimman tyylikkäästi

kouluttaa /kˈoulutːaː/ (v)
éduquer
  antaa koulutusta, opettaa

kouluttaja /kˈoulutːˌaja/ (n)
éducateur, formateur, formatrice, éducatrice
  henkilö, joka antaa koulutusta

kouluttautua /kˈoulutːˌautua/ (v)
éduquer
  kouluttaa omatoimisesti itseään

koulutus /kˈoulutus/ (n)
éducation
  abstrakti käsite, joka tarkoittaa muodollista, organisoitua ja institutionalisoitua opetusta ja opiskelua

kourallinen /kˈourallɪnen/ (n)
poignée
  kouraan mahtuva määrä

kova /kˈova/ (adj)
dur
  sellainen, joka tai mikä ei jousta tai anna muutoin myöten; kiinteä, luja; vaikea kestää

kovakuoriainen /kˈovakˌuorɪˌainen/ (n)
scarabée
  kuoriainen, koppakuoriainen; sellainen hyönteislajin edustaja, jonka etusiivet kehittyvät täysikasvuisilla yksilöillä koviksi tai nahkamaisiksi kitiinipeitinsiiviksi ()

kovaääninen /kˈovaˌæːnɪnen/ (n)
haut-parleur, baffe
  tekninen laite, jossa sähköiseen muotoon saatettu äänisignaali muunnetaan akustiseksi ääneksi, kaiutin

kovera /kˈovera/ (adj)
concave
  sisäänpäin kaareva, keskikohtaa kohden oheneva

koveta /kˈoveta/ (v)
durcir, endurcir
  tulla kovaksi tai kovemmaksi
difficile
  tulla kovemmaksi, ankarammaksi; kiristyä

kovettaa /kˈovetːaː/ (v)
endurcir, durcir
  tehdä kovaksi tai kovemmaksi

košer /kˈoʃer/ (adj)
casher
  juutalaisten säädösten mukaan valmistettu ja tarjottu ruoka

kraatteri /krˈaːtːerɪ/ (n)
cratère
  törmäyskraatteri, maljamainen syvennys, joka on syntynyt meteoriitin, asteroidin tai komeetan iskussa

krakata /krˈakata/ (v)
craquer
  murtaa tietokoneohjelman kopiosuojaus

krakkaus /krˈakːaus/ (n)
craquage
  (petrokemia) menetelmä, jossa korkeassa lämpötilassa kiehuvista maaöljyjakeista saadaan bensiiniä

kramppi /krˈampːɪ/ (n)
crampe
  lihaksen kouristus

kranaatinheitin /krˈanaːtˌinheitɪn/ (n)
mortier
  epäsuoraa tulta ampuva raskas jalkaväen tulitukiase

kranaatti /krˈanaːtːɪ/ (n)
grenade, obus
  käsin heitettävä sirpaloituvakuorinen ase, käsikranaatti

krapula /krˈapula/ (n)
gueule de bois
  alkoholinkäytöstä johtuva epämukava jälkitila

kreikka /krˈeikːa/ (n)
grec
  kreikan kieli, Kreikassa pääkielenä puhuttava indoeurooppalainen kieli

kreikkalainen /krˈeikːalˌainen/ (adj)
grec, grecque
  Kreikasta peräisin oleva tai Kreikkaan liittyvä

kreikkalainen /krˈeikːalˌainen/ (n)
Grec, Grecque
  pysyvästi Kreikassa asuva henkilö

kreivi /krˈeivɪ/ (n)
comte
  saksalaisperäinen aatelisarvo

krematorio /krˈematˌorɪo/ (n)
crématoire
  rakennus polttohautausta varten

kreoli /krˈeolɪ/ (n)
créole
  kreolikieli: pidginkielestä eri kieliä puhuvien keskinäisen kommunikaation tarpeisiin kehittynyt kieli, joka on pidginiä monipuolisempi kieliopiltaan ja sanastoltaan

kreppi /krˈepːɪ/ (n)
crêpe
  kreppikangas

kriikuna /krˈiːkuna/ (n)
quetsche, prune de Damas
  eräs luumupuun alalaji () tai tämän yksilö tai hedelmä

kriisi /krˈiːsɪ/ (n)
crise
  käänteentekevä muutos, taitekohta

kriittinen /krˈiːtːɪnen/ (adj)
critique
  arvosteleva

kriminalisoida /krˈimɪnˌalɪsˌoida/ (v)
criminaliser
  saattaa teko rangaistavaksi, rikolliseksi katsottavaksi

kriminologia /krˈimɪnˌoloɡˌia/ (n)
criminologie
  rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä pääasiassa empiirisin menetelmin tutkiva tieteenhaara

krimintataari /krˈimɪntatˌaːrɪ/ (n)
tatar de Crimée
  krimintataarin kieli; turkkilainen kieli, jota Krimin tataarit puhuvat

kristadelfialainen /krˈistadˌelfɪalˌainen/ (adj)
christadelphe
  kristadelfialaiseen uskontoon liittyvä

kristadelfialainen /krˈistadˌelfɪalˌainen/ (n)
christadelphe
  kristadelfialaista uskoa harjoittava

kristalli /krˈistallɪ/ (n)
cristal
  lyijyoksidia sisältävää pehmeää lasia, jota on helppo muokata

kristallografia /krˈistallˌoɡrafˌia/ (n)
cristallographie
  kidetiede

kristillinen /krˈistɪllɪnen/ (adj)
chrétien
  kristinuskoon liittyvä

kristinusko /krˈistɪnˌusko/ (n)
christianisme
  monoteistinen eli yksijumalainen uskonto, johon kuuluu usko kolminaisuusoppiin eli yhden Jumalan kolmeen persoonaan, jotka ovat Isä, Poika ja Pyhä Henki, ja jonka alkuperä on Raamatun ja sen Uuden testamentin Jeesuksen opetuksissa

kristitty /krˈistɪtːy/ (adj)
chrétien
  kristinuskoa tunnustava, kristinuskon mukainen, kristillinen

kristitty /krˈistɪtːy/ (n)
Chrétien, chrétien
  kristinuskoa tunnustava henkilö

kriteeri /krˈiteːrɪ/ (n)
critère
  arvosteluperuste, valintaperuste

kritiikki /krˈitɪːkːɪ/ (n)
critique
  arvostelu, jonka tarkoitus on antaa kohteelle selkeä ja perusteltu viesti siitä, että jotain olisi hyvä korjata taikka muuttaa

kroatia /krˈoatˌia/ (n)
croate
  Kroatiassa puhuttava slaavilainen kieli (kielitunnus: hr)

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (adj)
croate
  Kroatiasta peräisin oleva tai Kroatiaan liittyvä

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (n)
Croate
  pysyvästi Kroatiassa asuva henkilö

krokotiili /krˈokotˌiːlɪ/ (n)
crocodile
  järvissä ja joissa, joskus merissäkin, elävä kaloja ja muita vesieläimiä syövä, krokotiilien heimoon (Crocodylidae) kuuluva, yleensä suurikokoinen matelija

kromi /krˈomɪ/ (n)
chrome
  metalleihin kuuluva, harmahtava, kova ja kiiltävä alkuaine

kromosomi /krˈomosˌomɪ/ (n)
chromosome
  DNA:sta muodostunut rihma, joka sisältää eliön genomin; eukarioottien lineaariset kromosomit on pakattu solun tumaan kromatiiniksi

kronikka /krˈonɪkːa/ (n)
chronique
  aikajärjestyksessä oleva historiankirjoitus, aikakirja

kronologia /krˈonolˌoɡɪa/ (n)
chronologie
  ajan mittaamista ja ajanlaskua koskeva tutkimus, etenkin päivämäärien määritys, ja sen sovellukset

kronologinen /krˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
chronologique
  aikaan tai aikajärjestykseen liittyvä; todellisen aikajärjestyksen mukainen

krookus /krˈoːkus/ (n)
crocus
  -kasvisuvun kasveja

krooninen /krˈoːnɪnen/ (adj)
chronique
  jatkuva

krupieeri /krˈupɪˌeːrɪ/ (n)
croupier
  kasinossa pelipöydän hoitaja

krusifiksi /krˈusɪfˌiksɪ/ (n)
crucifix
  koristeellinen veistos, jossa on kuvattu kristinuskon vapahtaja Jeesus ristiinnaulittuna puuristiin

krutonki /krˈutoŋkɪ/ (n)
croûton
  ruskistettu tai paahdettu kuiva leipäkuutio, jota käytetään lisukkeena monissa ruokalajeissa

kruuna /krˈuːna/ (n)
face
  metallirahan kuvapuoli, vastakohta klaava

kruunajaiset /krˈuːnajˌaiset/ (n)
couronnement
  tilaisuus, jossa kruunataan

kruunata /krˈuːnata/ (v)
couronner
  julistaa kuningas tai kuningatar, tyypillisesti asettamalla kruunu päähän korkein juhlamenoin

kruunu /krˈuːnu/ (n)
couronne
  hallitsijoiden käyttämä, arvoasemaa ilmentävä koristeellinen, tavallisesti kultainen, päähine
  hallitsija; valtio (erityisesti kun se on monarkia)
bois
  kruuna, kolikon kuvapuoli

kruunuaratti /krˈuːnuarˌatːɪ/ (n)
conure à tête d'or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kruunulinna /krˈuːnulˌinna/ (n)
couronne, couronné
  linnoituksen eteen työnnetty, kruunun muotoinen varustus, jossa keskellä olevasta bastionista lähtee kurtiinit molemmilla puolilla oleviin puolibastioneihin

kruunuviherkaija /krˈuːnuvɪhˌerkaija/ (n)
perruche à tête d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

krypta /krˈypta/ (n)
crypte
  kivinen kammio tai holvi, joka useimmiten sijaitsee kirkon lattian alla, ja toimii merkittävien henkilöiden hautapaikkana

kryptografia /krˈyptoɡrˌafɪa/ (n)
cryptographie
  oppi salakirjoituksesta

krypton /krˈypton/ (n)
krypton
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 36 ja kemiallinen merkki Kr

ksenofobia /ksˈenofˌobɪa/ (n)
xénophobie
  muukalaiskammo, ulkomaalaisten pelko

ksenoliitti /ksˈenolˌiːtːɪ/ (n)
xénolithe
  yhdestä kivilajista koostuvan kiviaineksen joukossa oleva pienehkö määrä jotakin muuta kivilajia
  magmakiven seassa oleva muu kivilaji

ksenon /ksˈenon/ (n)
xénon
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe

ksii /ksˈiː/ (n)
ksi, xi
  Kreikkalaisten aakkosten 14. kirjain. Vastaava symboli Ξ tai ξ.

ksylitoli /ksˈylɪtˌolɪ/ (n)
xylitol
  eräs alkoholi, jota saadaan koivusta ja käytetään makeutusaineena

ksylofoni /ksˈylofˌonɪ/ (n)
xylophone
  eri pituisista puukapuloista rakentuva, yleensä kromaattisesti viritetty lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä lyömäkapuloilla.

kubismi /kˈubɪsmɪ/ (n)
cubisme
  taidesuuntaus, jossa objekti hajotetaan ja kootaan ja analysoidaan ja kuvataan uudelleen pelkistyneessä muodossa, mahdollisesti samanaikaisesti monesta kuvakulmasta. 1900-uvulla alkanut ja 1914 loppunut.

kude /kˈude/ (n)
trame
  kankaan kudonnassa loimea vastaan oleva, kankaan poikkisuuntaan kulkeva lanka; myös samoin käytetty kangassuikale tai vastaava matossa

kudos /kˈudos/ (n)
tissu
  (tekstiili) kutomalla tehty kutomatuote
  keskenään samankaltaisten elimistön solujen ja välisolukon muodostama kokonaisuus.

kuherruskuukausi /kˈuherrˌuskuːkˌausɪ/ (n)
lune de miel, voyage de noces
  ensimmäiset viikot avioliiton solmimisen jälkeen

kuhmu /kˈuhmu/ (n)
bosse
  ruhjevamman johdosta esiintyvä, paikallisen verenvuodon ja turvotuksen aiheuttama kohouma, erityisesti päässä

kuhnuri /kˈuhnurɪ/ (n)
faux bourdon
  (eläintiede) koiraspuolinen mehiläinen

kuikka /kwˈikːa/ (n)
plongeon
  kuikkien suvun 60–75 cm pitkä lintu (), joka elää koko Suomessa kirkasvetisissä järvissä sukellellen kalaa ravinnokseen ja joka rakentaa pesänsä aivan veden partaalle

kuin /kwˈin/ (adv)
que, comme si
  kuinka
comme, comme si, à
  kuinka niin? miksi kysyt tätä/tuota/sitä?

kuinka /kwˈiŋka/ (adv)
comment
  (kysyvä adverbi) millä tavalla, miten
combien
  kysyy lukumäärää, arvoa tai järjestystä sarjassa

kuiskaaja /kwˈiskaːja/ (n)
souffleur
  henkilö, jonka tehtävänä on kuiskata vuorosanoja teatterissa

kuiskata /kwˈiskata/ (v)
susurrer, chuchoter, murmurer
  puhua hyvin hiljaa

kuisma /kwˈisma/ (n)
millepertuis
  -suvun kasvi

kuitti /kwˈitːɪ/ (n)
reçu
  maksetuista ostoksista saatava paperinen tosite, josta näkee ostosten hinnan

kuitu /kwˈitu/ (n)
fibre
  pitkäsyinen luonnon tai keinoaineinen materiaali, mm. tekstiilien raaka-aine

kuiva /kwˈiva/ (adj)
sec, séché
  nesteetön
sec
  alkoholipitoisista juomista, kuten viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, vähemmän makea kuin puolikuiva; laimentamaton
froid
  sellainen, joka on iloton ja huumorintajuton (ihmisestä)

kuivaaja /kwˈivaːja/ (n)
séchoir
  laite, joka kuivaa

kuivapesu /kwˈivapˌesu/ (n)
nettoyage à sec
  kemiallisilla liuottimilla tehty pesu

kuivattaa /kwˈivatːaː/ (v)
faire sécher, assécher
  poistaa kosteutta jostakin, kuivata

kuivike /kwˈivɪke/ (n)
litière
  kosteutta imevä aine, pehkut, pahna, turve, oljet, sahajauho, kutterinpuru varsinkin eläinten alustana

kuivua /kwˈivua/ (v)
sécher
  tulla kuivaksi

kukka /kˈukːa/ (n)
fleur
  (kasvianatomia) suvulliseen lisääntymiseen erilaistunut kasvinosa

kukkakaali /kˈukːakˌaːlɪ/ (n)
chou-fleur
  kaalilajike (Brassica oleracea var. botrytis), jolla on valkoiset kukinnot ja jota käytetään ruoanlaitossa

kukkakauppias /kˈukːakˌaupːɪas/ (n)
fleuriste
  kukkakaupan pitäjä, kukkien myyjä

kukkakimppu /kˈukːakˌimpːu/ (n)
bouquet
  nippu kukkia, monesti maljakkoon tai vastaavaan asetettava

kukkapenkki /kˈukːapˌeŋkːɪ/ (n)
parterre de fleurs
  koristekasveille tarkoitettu kasvupaikka esimerkiksi pihalla tai puistossa

kukkaruukku /kˈukːarˌuːkːu/ (n)
pot de fleurs
  ruukkukasvin kasvatusastia, jonka pohjassa on perinteisesti reikä ylimääräisen veden valumista varten

kukki /kˈukːɪ/ (n)
dent#Ranska
  hammasrattaan hammas

kukkia /kˈukːɪa/ (v)
fleurir
  synnyttää kukkia

kukko /kˈukːo/ (n)
coq
  koiraspuolinen kanalintu

kukkula /kˈukːula/ (n)
colline
  huomattava muuta maastoa korkeampi kohta

kuksa /kˈuksa/ (n)
kuksa
  tyypillisesti puusta koverrettu juoma-astia

kulaus /kˈulaus/ (n)
gorgée
  nesteen nielaisu; kerralla nielaistu neste

kuletti /kˈuletːɪ/ (n)
colette
  hiotun jalokiven pohjaviiste

kulho /kˈulho/ (n)
bol, saladier
  lautasta tai vatia syvempi maljamainen, varsinkin ruokataloudessa käytettävä astia

kuljettaa /kˈuljetːaː/ (v)
conduire
  ajaa ajoneuvoa
transporter, emporter
  viedä mukanaan

kuljettaja /kˈuljetːˌaja/ (n)
chauffeur
  henkilö, joka kuljettaa eli ajaa jotakin kulkuneuvoa tilapäisesti tai ammatikseen

kuljetus /kˈuljetus/ (n)
transport
  kuljettamisen toteutus

kulkea /kˈulkea/ (v)
aller
  liikkua, olla liikkeessä; siirtyä; liikkua ajoneuvon tai muun välineen kuljettamalla tai avulla; siirtyä joltakulta toiselle

kulkue /kˈulkue/ (n)
cortège, procession
  järjestäytynyt joukko yl. jonossa kulkevia ihmisiä tai kulkuvälineitä

kulkuneuvo /kˈulkunˌeuvo/ (n)
moyen transport
  keino kulkemiseen

kulkuri /kˈulkurɪ/ (n)
vagabond, vagabonde
  ilman vakinaista asuinpaikkaa oleva ihminen, joka kulkee seudulta toiselle, kiertolainen

kulkusirkka /kˈulkusˌirkːa/ (n)
locuste
  vaeltavista heinäsirkkalajeista käytettävä nimitys

kulkutauti /kˈulkutˌautɪ/ (n)
épidémie
  nopeasti leviävä tartuntatauti, epidemia

kullata /kˈullata/ (v)
dorer
  päällystää kullalla

kulli /kˈullɪ/ (n)
paf, pine, vit, zob, bite, queue
  siitin

kulma /kˈulma/ (n)
angle
  kahden sellaisen puolisuoran eli säteen muodostama kuvio, joilla on yhteinen päätepiste, kulman kärki, sekä näiden säteiden, eli kylkien, välinen tason osa

kulmakarva /kˈulmakˌarva/ (n)
sourcil
  silmäkuopan yläpuolella kasvava karva

kulmakarvat /kˈulmakˌarvat/ (n)
sourcils
  silmäkuopien yläpuolella kasvava karvoitus

kulmikas /kˈulmɪkas/ (adj)
anguleux
  sellainen jossa on kulmia

kulta /kˈulta/ (n)
or
  Metallinen alkuaine, vaalean keltainen taipuisa metalli, jonka kemiallinen merkki on Au. Kuuluu jalometalleihin.
trésor
  hellittelynimi

kulta-aika /kˈultaˈaika/ (n)
âge d’or, âge d'or
  jonkin kukoistuksen aika

kulta-aratti /kˈultaˈaratːɪ/ (n)
conure dorée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultainen /kˈultainen/ (adj)
doré
  sellainen, joka on kullasta tehty; myös kullalta näyttävä, kullan värinen
gentil
  ystävällinen, rakas

kultainen leikkaus /kˈultainen lˈeikːaus/ (n)
nombre d’or
  eräs matemaattinen vakio: irrationaaliluku, joka saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko janaan

kultainennoutaja /kˈultainˌennoutˌaja/ (n)
golden retriever
  keskikokoinen, noutajaksi jalostettu koirarotu, jonka turkki on luonnon valkoisesta vaalean oranssiin ja -ruskeaan

kultakaivos /kˈultakˌaivos/ (n)
mine or
  kaivos, josta kaivetaan kultaa

kultakruunumesikko /kˈultakrˌuːnumesˌikːo/ (n)
méliphage cornu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaloistokaija /kˈultalˌoistokˌaija/ (n)
perruche mélanure
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultamitali /kˈultamˌitalɪ/ (n)
médaille d’or, médaille d'or
  urheilu- ym. kilpailuissa ensimmäiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

kultanaama-amatsoni /kˈultanˌaːmaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone à épaulettes jaunes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaparatiisikaija /kˈultapˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
perruche à ailes d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaposkiamatsoni /kˈultapˌoskɪamˌatsonɪ/ (n)
amazone aourou
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaposkiaratti /kˈultapˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
caïque de Barraband
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultaseppä /kˈultasˌepːæ/ (n)
orfèvre
  koruja jalometallista valmistava käsityöläinen

kultasiipimesikko /kˈultasˌiːpɪmesˌikːo/ (n)
méliphage à front blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultatöyhtökakadu /kˈultatˌøyhtøkˌakadu/ (n)
cacatoès à huppe jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kultti /kˈultːɪ/ (n)
culte
  uskonnon palvontamenot

kulttuuri /kˈultːuːrɪ/ (n)
culture
  tietylle kansalle tai ihmisryhmälle ominaiset tavat, perinnetavat

kulttuurišokki /kˈultːuːrɪʃˌokːɪ/ (n)
choc culturel
  vieraan kulttuurin voimakkaan vaikutuksen aiheuttama hämmennys, vaikeutta sopeutua vieraaseen kulttuuriin

kulua /kˈulua/ (v)
couler
  (ajasta) edetä, mennä eteenpäin

kulut /kˈulut/ (n)
dépenses, frais
  rahan meno, kustannukset

kuluttaa /kˈulutːaː/ (v)
user, épuiser
  käyttää jotakin niin, että se vähitellen huononee laadultaan
dépenser
  vähentää jnk määrää käyttämällä sitä
consommer
  käyttää jotain hyödykettä

kuluttaja /kˈulutːˌaja/ (n)
consommateur
  yksityishenkilö, joka kuluttaa tuotettuja hyödykkeitä

kumartaa /kˈumartaː/ (v)
faire la révérence, incliner
  mennä kumaraan asentoon tois(t)en edessä

kumartua /kˈumartˌua/ (v)
accroupir, baisser
  koukistaa selkänsä ja kyyristyä alaspäin

kumi /kˈumɪ/ (n)
caoutchouc, gomme
  joustava ja venyvä polymeeri; luonnonkumi

kumina /kˈumɪna/ (n)
carvi
  koiranputkea muistuttava kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi (), jota kasvaa luonnonkasvina lähes koko Suomessa ja on otettu viljelyskasviksi, jonka hedelmiä ja jossain määrin myös myös lehtiä käytetään mausteena

kumipuu /kˈumɪpuː/ (n)
hévéa
  puulaji, jonka maitiaisnesteesta saadaan luonnonkumia (Hevea brasiliensis), parakautsupuu

kumkvatti /kˈumkvatːɪ/ (n)
kumquat
  (yleisesti) kumkvattien () risteymäsuvun sitruskasveja ja niiden hedelmä

kumma /kˈumma/ (adj)
bizarre, drôle, spécial, étrange
  outo, erikoinen

kummallinen /kˈummallɪnen/ (adj)
étrange, bizarre, curieux
  usein ihmetystä aiheuttava, tavallisesta poikkeava, outo

kummastella /kˈummastella/ (v)
étonner
  ihmetellä

kummisetä /kˈummɪsˌetæ/ (n)
parrain
  miespuolinen kummi

kummittelu /kˈummɪtːˌelu/ (n)
apparition
  kummitteleminen

kummitus /kˈummɪtus/ (n)
fantôme, esprit, apparition
  (taruolento) kuolleen ihmisen sielu

kummitustalo /kˈummɪtˌustalo/ (n)
maison hantée
  talo, jossa kummituksia ilmestyvät ja kummittelevat

kummitäti /kˈummɪtˌætɪ/ (n)
marraine
  naispuolinen kummi

kumota /kˈumota/ (v)
abroger
  saattaa pois voimasta, tehdä pätemättömäksi (voimaansaatettu asia)

kumpare /kˈumpare/ (n)
tertre
  maankohouma

kumppanuus /kˈumpːanuːs/ (n)
partenariat
  kumppanina oleminen

kumykki /kˈumykːɪ/ (n)
koumyk
  kumykki (kielitunnus: kum), Dagestanissa puhuttava turkkilainen kieli

kuningas /kˈunɪŋŋas/ (n)
roi
  kuningaskunnan miespuolinen hallitsija
  shakkipelin nappula: ♔ tai ♚, joka voi liikkua yhden ruudun ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin edellyttäen, että ruutu johon se siirtyy ei ole oman nappulan miehittämä eikä vastustajan nappulan uhkaama. Ruudussa oleva vastustajan nappula voi joutua kuninkaan lyömäksi. Kuningas on pelin arvokkain nappula ja sen kohtalo ratkaisee pelin lopputuloksen. Jos kuninkaaseen kohdistuvaa uhkausta eli shakkia ei voi torjua, häviää heti pelin.
  korkea-arvoisin tai toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, numero 13

kuningaskalastaja /kˈunɪŋŋˌaskalˌastaja/ (n)
martin-pêcheur
  koskien läheisyydessä viihtyvä lintu ()

kuningaskunta /kˈunɪŋŋˌaskunta/ (n)
royaume
  valtakunta, jota johtaa kuningas tai kuningatar

kuningasperhe /kˈunɪŋŋˌasperhe/ (n)
famille royale
  kuningas perheineen

kuningasvesi /kˈunɪŋŋˌasvesɪ/ (n)
eau régale
  suolahapon ja typpihapon seos

kuningatar /kˈunɪŋŋatar/ (n)
reine
  kuningaskunnan naispuolinen hallitsija
  kuninkaan puoliso, kuningatarpuoliso
  eräiden hyönteisyhteisöjen ainoa lisääntymiskykyinen naaras
reine, dame
  shakkipelin nappula, tunnus D, symboli ♛ tai ♕, joka voi liikkua ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin niin paljon kuin haluaa kuitenkaan ylittämättä muita nappuloita.
dame
  toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, tunnus Q

kuninkaallinen /kˈunɪŋkˌaːllɪnen/ (adj)
royal
  kuninkaaseen tai kuningattareen liittyvä

kuninkaallinen /kˈunɪŋkˌaːllɪnen/ (n)
royal
  henkilö joka on kuninkaallista syntyperää

kuninkaiden kirjat /kˈunɪŋkˌaideŋ kˈirjat/ (n)
Rois
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

kunnia /kˈunnɪa/ (n)
honneur
  jostakin teosta aiheutuva myönteinen maine tai julkisuus

kunnioitettu /kˈunnɪˌoitetːu/ (adj)
honoré
  kunnioitusta nauttiva

kunnioittaa /kˈunnɪˌoitːaː/ (v)
respecter, estimer
  pitää (suuressa) arvossa
commémorer
  osoittaa julkisesti kunnioitusta jkta tai jkn muistoa kohtaan (esim. keskeyttämällä normaalit toimensa)

kunnioitus /kˈunnɪˌoitus/ (n)
respect
  arvossa pitäminen, arvostus, arvonanto

kunta /kˈunta/ (n)
commune, municipalité
  paikallistasolla toimiva julkishallinnon yksikkö, jolla on oma rajattu alueensa ja väestönsä
champ
  joukko X varustettuna kahdella operaattorilla + ja *, jotka toteuttavat seuraavat ehdot:
royaume, règne
  eliöiden jaottelun karkea taso, esimerkiksi eläimiin ja kasveihin, eläinkunta, kasvikunta

kunto /kˈunto/ (n)
forme, condition
  fyysinen tai psyykkinen suorituskyky
forme, état
  terveydentila
ordre
  normaalia elämää tai toimimista varten tarpeellinen asiaintila; järjestys

kuntosali /kˈuntosˌalɪ/ (n)
salle de sport, salle de gym
  paikka, jossa on laitteita kuntoilua ja voimailua varten

kuohitsija /kˈuohɪtsˌija/ (n)
châtreur, châtreuse
  henkilö, joka kuohitsee

kuohu /kˈuohu/ (n)
écume
  vaahto

kuohuviini /kˈuohuvˌiːnɪ/ (n)
vin mousseux, vin effervescent
  yleensä viinirypäleistä kaksinkertaisella käymisellä valmistettu hiilihappopitoinen alkoholijuoma

kuokka /kˈuokːa/ (n)
houe
  maan kaivamiseen ja möyhentämiseen käytettävä työkalu, jossa terä on suorassa kulmassa varteen nähden

kuola /kˈuola/ (n)
bave
  sylkirauhasen limainen, suupielistä valuva erite

kuolema /kˈuolema/ (n)
mort, décès
  ihmisen, eläimen tai muun eliön elämän päättyminen

kuolemanpartio /kˈuolemˌampartˌio/ (n)
escadron de la mort
  puolisotilaallinen joukko, joka pyrkii lain ulkopuolella tappamaan hallituksen poliittisia vastustajia

kuolemanrangaistus /kˈuolemˌanraŋŋˌaistus/ (n)
peine capitale, peine de mort, châtiment suprême, dernier supplice
  joidenkin maiden lainsäädännössä määrätyistä teoista langetettava sanktio, joka toteutetaan teloittamalla siihen tuomittu

kuolemantapaus /kˈuolemˌantapaus/ (n)
décès
  (useimmiten ihmisen) kuolemaan johtanut tapahtuma

kuolemantuomio /kˈuolemˌantuomˌio/ (n)
arrêt de mort, condamnation à mort, sentence de mort
  kuolemanrangaistuksen perusteella rikoksesta määrättävä tuomio, joka toteutetaan teloittamalla syyllinen

kuolematon /kˈuolematon/ (adj)
immortel
  sellainen, joka elää ikuisesti, kuolematta koskaan

kuolla /kˈuolla/ (v)
mourir
  lakata elämästä

kuollut /kˈuollut/ (adj)
mort, défunt
  (ihmisestä tai muusta eliöstä) sellainen, jonka elämä on päättynyt, joka on vainaja

kuonokoppa /kˈuonokˌopːa/ (n)
muselière
  eläimen, tavallisesti koiran kuonon ympärille laitettava yleensä nahkasta valmistettu korimainen laite, joka estää eläintä puremasta

kuoppa /kˈuopːa/ (n)
fosse
  maahan kaivettu syvennys tai reikä

kuori /kˈuorɪ/ (n)
coque, écorce, coquille, peau, pelure, croute
  ympäröivä yhtenäinen kerros
chœur liturgique
  (arkkitehtuuri) kirkkorakennuksen sisäpäädyn osa, jossa sijaitsee alttari ja josta jumalanpalvelus johdetaan; alun perin kuoron paikka kirkossa

kuoria /kˈuorɪa/ (v)
peler, éplucher
  poistaa kuori tai pintakerros

kuorma-auto /kˈuormaˈauto/ (n)
camion
  tavaran kuljetukseen tarkoitettu auto, joka on tyypillisesti pakettiautoa ja lava-autoa raskaampi; Suomessa tavaran kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo, jonka kokonaismassa on suurempi kuin 3,5 tonnia

kuoro /kˈuoro/ (n)
chœur, chorale
  laulajista koostuva lauluyhtye tai yhdessä esiintyvien lausujainryhmä

kupari /kˈuparɪ/ (n)
cuivre
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen tunnus on Cu.

kupera /kˈupera/ (adj)
convexe
  ulospäin kaareva, keskikohtaa kohden paksuneva

kupla /kˈupla/ (n)
bulle
  kaasun täyttämä, usein pyöreähkö, ontelo, jota ympäröi neste tai kiinteä aine
  hintakupla; ilmiö, jossa jonkin hyödykkeen, erityisesti asunnon, tontin tai sijoitushyödykkeen, arvostus on noussut ja hinta sen mukana korkealle ja kestämättömälle tasolle

kupoli /kˈupolɪ/ (n)
coupole
  pyöreiden, monikulmaisten tai neliömäisten tilojen kupumainen katto

kuponki /kˈupoŋkɪ/ (n)
coupon
  dokumentti, jolla saa esim. alennusta tuotteen hinnasta; alennuskuponki, etuseteli

kuppa /kˈupːa/ (n)
syphilis, vérole
  Treponema pallidum -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti; iholle haavaumia aiheuttava sukupuolitauti, joka edetessään aiheuttaa myös pahkuroita (gumma) ja mielenterveyden ongelmia (neurosyfilis)

kuppi /kˈupːɪ/ (n)
tasse
  usein korvallinen juoma-astia, josta juodaan kuumia juomia, kuten kahvia tai teetä

kura /kˈura/ (n)
boue
  veden ja saven seos: muta

kurantti /kˈurantːɪ/ (adj)
courant
  kelvollinen, kunnollinen, käypä

kurdi /kˈurdɪ/ (n)
kurde
  kurdien puhuma iranilainen kieli, kielikoodi ku
Kurde
  kurdikansan jäsen

kuri /kˈurɪ/ (n)
discipline
  esivallan tai auktoriteetin asettama käyttäytymistä rajoittava järjestys

kurinpito /kˈurɪmpˌito/ (n)
discipline
  kurin ylläpito

kuriositeetti /kˈurɪˌosɪtˌeːtːɪ/ (n)
curiosité
  erikoisuus, kummallisuus

kuritus /kˈurɪtus/ (n)
fessée
  kurittaminen

kurja /kˈurja/ (adj)
misérable
  huono, paha
  ankea, surkea, lohduton

kurjenmiekka /kˈurjenmˌiekːa/ (n)
iris
  kurjenmiekkojen () suvun kasvi

kurki /kˈurkɪ/ (n)
grue
  kookas lintulaji (), jolla on harmaa vartalo, mustavalkoinen pää ja pitkä kaula sekä punainen päälaki, ja joka muuttaa auran muotoisissa parvissa

kurkku /kˈurkːu/ (n)
gorge
  (anatomia) kaulan etupuolinen osa, jossa sijaitsevat kurkunpää ja nielu

kurkuma /kˈurkuma/ (n)
curcuma
  (erityisesti) maustekurkuma () tai sen yksilö
  edellisestä valmistettava mauste, josta myös uutetaan väriaineena käytettävää kurkumiinia

kurkunpää /kˈurkumpæː/ (n)
larynx
  (anatomia) keuhkoilla hengittävien selkärankaisten rustoinen elin, jossa olevan aukon kautta hengitysilma pääsee suuontelosta keuhkoihin; myös tärkeä merkitys ääni- ja ääntöeliminä (larynx)

kurnusimppu /kˈurnusˌimpːu/ (n)
triglidé
  mikä tahansa kurnusimppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista tai sellaisen yksilö

kurpitsa /kˈurpɪtsa/ (n)
citrouille, courge
  sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja
citrouille, courge, potiron
  (yleisesti) mikä tahansa kurpitsoiden () suvun kasvi

kurtiini /kˈurtɪːnɪ/ (n)
courtine
  linnoituksen tai kaupunginmuurin tornien välinen puolustusmuuri; kahta bastionia yhdistävä muuri tai välivalli

kurtisaani /kˈurtɪsˌaːnɪ/ (n)
courtisan
  hovinainen

kusi /kˈusɪ/ (n)
pisse, merde
  virtsa

kusipää /kˈusɪpæː/ (n)
trou du cul, connard, connasse, fils de pute
  epämiellyttävä ja/tai itsekeskeinen henkilö

kuskus /kˈuskus/ (n)
couscous
  Pohjois-Afrikasta kotoisin oleva ruoka, durumvehnästä pyöritettyjä ryynejä

kustannus /kˈustannus/ (n)
dépense
  (usein monikossa) hyödykkeen tekemisestä aiheutunut rahameno taikka vaiva

kuten /kˈuten/ (adv)
comme
  samalla tavalla kuin

kutoa /kˈutoa/ (v)
tisser
  valmistaa kudosta esimerkiksi puikkojen ja langan avulla

kutsu /kˈutsu/ (n)
invitation
  pyyntö saapua johonkin tilaisuuteen

kutsua /kˈutsua/ (v)
inviter
  pyytää, kehottaa tai velvoittaa saapumaan johonkin tilaisuuteen, esimerkiksi juhliin, tai tulemaan kylään
  pyytää luokseen, käskeä käymään

kutyymi /kˈutyːmɪ/ (n)
coutume
  tapa, käytänne

kuu /kˈuː/ (n)
lune
  planeettaa kiertävä taivaankappale

kuubalainen /kˈuːbalˌainen/ (adj)
cubain
  Kuubasta peräisin oleva tai Kuubaan liittyvä

kuubalainen /kˈuːbalˌainen/ (n)
Cubain
  pysyvästi Kuubassa asuva henkilö

kuubanaratti /kˈuːbanarˌatːɪ/ (n)
conure de Cuba
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kuubankutina /kˈuːbaŋkˌutɪna/ (n)
alastrim#Ranska
  isorokon lievempi rinnakkaismuoto: yleisvaarallinen tartuntatauti, jonka aiheuttaa -virus

kuudestoistaosanuotti /kˈuːdestˌoistaˌosanˌuotːɪ/ (n)
double croche
  ¹/16-nuotti, puolen kahdeksasosanuotin ja kahden kolmaskymmeneskahdesosanuotin pituinen nuotti

kuukahtaa /kˈuːkahtaː/ (v)
chuter, tomber
  kellahtaa, kupsahtaa, tuiskahtaa, tuupertua
clamser, crever
  kuolla

kuukausi /kˈuːkausɪ/ (n)
mois
  kuu, vuoden osa, joka kestää noin yhden kuunkierron (lyh. )

kuukautiset /kˈuːkautɪset/ (n)
menstruation, règles
  yleensä säännöllisesti kuukautiskierron mukaisesti toistuva fysiologinen tapahtuma, jolloin hedelmällisessä iässä olevan naaraspuolisen eläimen kohdusta vuotaa verta ja soluja

kuukkeli /kˈuːkːelɪ/ (n)
mésangeai imitateur
  eräs varislintu ()

kuulakärkikynä /kˈuːlakˌærkɪkˌynæ/ (n)
stylo, stylo à bille
  mustekynä, jossa kirjoituskärjessä on pyörivä kuula siirtämässä mustetta paperille

kuulalaakeri /kˈuːlalˌaːkerɪ/ (n)
roulement à billes
  vierintälaakeri, jossa on kahden kehän välissä teräskuulat

kuulla /kˈuːlla/ (v)
entendre, écouter, ouïr
  aistia ääntä korvillaan

kuullottaa /kˈuːllotːaː/ (v)
faire suer
  kuumentaa kasviksia rasvassa siten, että ne muuttuvat hieman läpikuultaviksi, mutta eivät ruskistu, tarkoituksena pehmentää rakennetta ja makua

kuuloaisti /kˈuːloˌaistɪ/ (n)
audition
  kuulo, kuuloelimen toimintaan perustuva aisti

kuulua /kˈuːlua/ (v)
regarder
  olla merkityksellistä jklle, koskea jkta

kuuluisa /kˈuːlwɪsa/ (adj)
célèbre
  tunnettu, maineikas; henkilö, josta monet ovat kuulleet ja tietoisia

kuulustella /kˈuːlustella/ (v)
interroger
  kysyä toistuvasti kysymyksiä tarkoituksena selvittää jokin asia; selvittää tapahtumien kulkua rikostutkinnan osana

kuuma /kˈuːma/ (adj)
chaud
  lämpötilaltaan korkea

kuumailmapallo /kˈuːmailmapˌallo/ (n)
ballon à air chaud, montgolfière
  ilma-alus, ympäristöään lämpimämpää ilmaa sisältävä kevyt, pallomainen pussi, joka lentää ilmavirtausten mukana ja jonka alle on yleensä ripustettu kori matkustajia varten

kuume /kˈuːme/ (n)
fièvre, température
  tila, jossa elimistön lämpötila on normaalia korkeampi sairauden vuoksi

kuumentaa /kˈuːmentaː/ (v)
chauffer
  tehdä kuumaksi

kuumeta /kˈuːmeta/ (v)
chauffer
  tulla kuumaksi

kuumuus /kˈuːmuːs/ (n)
chaleur
  se, että jokin on kuuma tai tuntuu kuumalta

kuunnella /kˈuːnnella/ (v)
écouter
  keskittyä siihen mitä kuulee
  ottaa huomioon; totella

kuunpimennys /kˈuːmpɪmˌennys/ (n)
éclipse de lune
  tilanne, jossa planeetta kulkee kuunsa ja aurinkonsa välistä estäen kiintotähden valon suoran pääsyn kuun pinnalle osittain tai kokonaan; erityisesti Maan kulku Kuun ja Auringon välistä

kuunvalo /kˈuːnvalo/ (n)
clair de lune
  Kuun Maahan heijastama Auringon valo, kuutamon antama valo

kuura /kˈuːra/ (n)
gelée blanche, givre
  erityisesti syksyisin ulkona esiintyvä härmistyneestä vesihöyrystä syntyneiden pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa

kuuria /kˈuːrɪa/ (n)
curie
  paavin ja pyhän istuimen hallinto, hovi ja viranomaiset

kuuro /kˈuːro/ (adj)
sourd
  sellainen, joka ei kuule; täysin kuulematon

kuuro /kˈuːro/ (n)
sourd
  henkilö, jonka kuuloaisti ei toimi

kuurous /kˈuːrous/ (n)
surdité
  se, että on kuuro

kuusi /kˈuːsɪ/ (n)
épicéa, épinette
  kuusipuu, kuusten suvun () puu

kuusikko /kˈuːsɪkːo/ (n)
bosquet sapin, sapinière
  etupäässä kuusia kasvava metsäalue

kuusikulmio /kˈuːsɪkˌulmɪo/ (n)
hexagone
  heksagoni, monikulmio, jossa on kuusi kulmaa, heksagoninen monikulmio.

kuusimetsä /kˈuːsɪmˌetsæ/ (n)
sapinière
  täysin kuusivaltainen metsä, jossa kasvaa yleensä eri-ikäisiä kuusia

kuutamo /kˈuːtamo/ (n)
clair de lune
  kirkas kuunpaiste, kuunloiste

kuutio /kˈuːtɪo/ (n)
cube
  heksaedri, kuuden yhteneväisen neliön rajaama monitahokas

kuutiojuuri /kˈuːtɪojˌuːrɪ/ (n)
racine cubique
  (matematiikka) kolmas juuri, eli juuri jonka indeksi on 3.

kuutiometri /kˈuːtɪomˌetrɪ/ (n)
mètre cube
  tilavuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m³, tuhat litraa

kuva /kˈuva/ (n)
image
  jäljennös siitä mitä näemme, yleensä kaksiulotteiselle pinnalle

kuvaaja /kˈuvaːja/ (n)
photographe
  henkilö, joka kuvaa jotakin kameralla

kuvaamataito /kˈuvaːmatˌaito/ (n)
dessin
  vanha nimitys kouluaineelle (muutettu 1999), jossa usein piirretään, maalataan tai askarrellaan (nykyään kuvataide)

kuvailla /kˈuvailla/ (v)
décrire
  kertoa jonkin asian yksityiskohdista

kuvake /kˈuvake/ (n)
icône
  pieni ja pelkistetty kuva, joka symboloi tiedostoa tai toimintoa

kuvalehti /kˈuvalˌehtɪ/ (n)
illustré
  ajankohtaisiin tapahtumiin liittyvillä kuvilla runsaasti kuvitettu lehti

kuvallinen /kˈuvallɪnen/ (adj)
pictural
  kuvin esitetty
figuratif, figurative
  (kielitiede) kuvallista kieltä oleva; figuratiivinen; kielikuvan sisältävä

kuvanveistäjä /kˈuvanvˌeistæjæ/ (n)
sculpteur
  veistoksia tekevä taiteilija

kuvaruutu /kˈuvarˌuːtu/ (n)
écran
  tietokoneen tai television näyttö

kuvastaa /kˈuvastaː/ (v)
réfléchir
  heijastaa peilikuvana

kuvasto /kˈuvasto/ (n)
catalogue
  postimyyntiluettelo, jossa on kuvia tuotteista

kuvata /kˈuvata/ (v)
décrire
  esittää, kuvailla, kertoa jostakin kuvaillen
filmer, tourner
  tehdä elokuvaa jostakin, filmata

kuve /kˈuve/ (n)
flanc
  vatsan sivu, kylki

kuvernementti /kˈuvernemˌentːɪ/ (n)
gouvernement
  Venäjän keisarikunnan ensimmäisen tason hallintoalue, jota johti kuvernööri

kuvernööri /kˈuvernˌøːrɪ/ (n)
gouverneur
  korkeamman tahon virkaansa nimittämä hallintomies

kuvitella /kˈuvɪtella/ (v)
imaginer
  muodostaa mielikuva mielessään, luulla

kuvittaa /kˈuvɪtːaː/ (v)
illustrer
  piirtää kuvia johonkin, varustaa kuvilla, tehdä kuvitus

kvantitatiivinen /kvˈantɪtatˌiːvɪnen/ (adj)
quantitatif
  määrällinen, määrää koskeva, määrä-

kvantti /kvˈantːɪ/ (n)
quantum
  kvantittuneen suureen kentän alkio

kvarkki /kvˈarkːɪ/ (n)
quark
  ydinfysiikassa jakamaton alkeishiukkanen, josta erotetaan spininsä perusteella eri muotoja

kvartetti /kvˈartetːɪ/ (n)
quartette
  neljän muusikon muodostama yhtye

kvartsi /kvˈartsɪ/ (n)
quartz
  kiteinen piidioksidi mineraalina

kvassi /kvˈassɪ/ (n)
kvas
  janojuomana käytettävä perinteinen venäläinen, läheisesti kotikaljaa muistuttava juoma, jota tehdään käymismenetelmällä viljasta, yleensä rukiista, tai ruisleivästä

kvintti /kvˈintːɪ/ (n)
quinte
  länsimaisessa säveljärjestelmässä viiden sävelaskelen väli, intervalli

kvitteni /kvˈitːenɪ/ (n)
cognassier
  (kasvitiede) lounaisessa Aasiassa ja Kaukasiassa kasvava hedelmiä tuottava puu (Cydonia oblonga)
coing
  sen hedelmä

kyborgi /kˈyborɡɪ/ (n)
cyborg
  olento joka sisältää sekä orgaanisia että mekaanisia osia

kyetä /kˈyetæ/ (v)
capable, pouvoir
  pystyä jonkin tekemiseen; olla kyky tehdä jotakin (+ illatiivi)

kykenevä /kˈykenˌevæ/ (adj)
capable
  sellainen, joka kykenee tekemään jtk

kyky /kˈyky/ (n)
capacité, aptitude, habilité
  luontaisen taipumuksen, oppimisen tai muun kehityksen tuloksena syntynyt ominaisuus, joka auttaa suoriutumisessa, jonkin taidon hallitseminen; aineessa oleva jotakin mahdollistava ominaisuus

kylkiluu /kˈylkɪluː/ (n)
côte
  jokin rintakehän muodostavista kaarevista luista

kyllä /kˈyllæ/ (adv)
oui, si
  varsinkin repliikeissä ilmaisemassa myönteisyyttä, toisen ajatukseen yhtymistä t. toisaalta tehostamassa väitettä

kylläinen /kˈyllæinen/ (adj)
rassasié
  jolla on vatsa täynnä, ei enää nälkäinen

kylmyys /kˈylmyːs/ (n)
froideur, froid
  lämmön puute, esimerkiksi kylmän ilman, nesteen tai esineen ominaisuus

kylmä /kˈylmæ/ (adj)
froid
  lämpötilaltaan alhainen
froid, froide
  välinpitämätön ihminen

kylmä sota /kˈylmæ sˈota/ (n)
Guerre froide, guerre froide
  toisen maailmansodan lopussa alkanut Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen vastakkainasettelun aika, jonka katsotaan päättyneen 1990-luvun alussa Neuvostoliiton purkautuessa

kylmäketju /kˈylmækˌetju/ (n)
chaîne du froid
  toimitusketju, jossa elintarvikkeet tai lääkevalmisteet kuljetetaan lämpötilasäädetysti niiden pilaantumisen tai heikentymisen välttämiseksi

kylmänkukat /kˈylmæŋkukat/ (n)
pulsatilles
  yksi leinikkikasvien heimoon kuuluvista kaksisirkkaisten suvuista ()

kylpijä /kˈylpɪjæ/ (n)
nageur, baigneur, baigneuse, nageuse
  henkilö, joka kylpee

kylpy /kˈylpy/ (n)
bain
  itsensä liottaminen tai liottautuminen kylpyammeessa. Monet saunattomat kutsuvat toimenpidettä kylpemiseksi.

kylpyamme /kˈylpyˌamme/ (n)
baignoire
  kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas

kylpyhuone /kˈylpyhˌuone/ (n)
salle de bains
  huone, joka on tarkoitettu peseytymiseen

kylpytakki /kˈylpytˌakːɪ/ (n)
peignoir
  monesti froteekankainen pitkä kylvyn jälkeen yllä pidettävä rento takki

kylvää /kˈylvæː/ (v)
semer
  levittää siemeniä viljelytarkoituksessa

kylvö /kˈylvø/ (n)
semailles
  kylvämisen eli touonteon toteutus

kylä /kˈylæ/ (n)
village
  pienehkö taajama kaavoitetulla tai haja-asutusalueella

kyläläinen /kˈylælˌæinen/ (n)
villageois
  henkilö, joka asuu tietyssä kylässä

kyläpöllönen /kˈylæpˌøllønen/ (n)
hibou petit-duc, petit-duc scops
  Pöllösten suvun pöllölintu, . Aikaisempi nimitys kääpiösarvipöllö

kymri /kˈymrɪ/ (n)
gallois
  Walesissa puhuttava kelttiläinen kieli. (kielitunnus: cy, cym)

kynnys /kˈynnys/ (n)
seuil
  eri huoneiden lattioiden välissä oleva korkeampi kohta, jota vasten ovi tyypillisesti sulkeutuu
  edellytyksistä muodostuva raja, jonka ylittyminen johtaisi johonkin toimenpiteeseen

kynologia /kˈynolˌoɡɪa/ (n)
cynologie
  (eläintiede) koiria sekä niiden jalostusta ja kasvatusta tutkiva oppi

kynsi /kˈynsɪ/ (n)
ongle
  kädellisillä sormen ja varpaan, muilla nisäkkäillä ja linnuilla varpaan päässä jatkeena sijaitseva kova osa
gousse
  valkosipulin lohko

kynsikäs /kˈynsɪkæs/ (n)
mitaine
  sormikkaan kaltainen, mutta sormien kärjet peittämättä jättävä käsine

kynsilakka /kˈynsɪlˌakːa/ (n)
vernis à ongles
  kynsien kaunistamiseen ja vahvistamiseen käytettävä lakka

kynsisakset /kˈynsɪsˌakset/ (n)
ciseaux à ongles
  pienet mahdollisesti käyrät sakset, jotka on suunniteltu ensisijaisesti kynsien leikkaamista varten

kynttilä /kˈyntːɪlæ/ (n)
bougie, chandelle, cierge
  valonlähde, jonka rungon muodostaa kiinteä, us. lieriömäinen, liekin lämmöstä vähitellen sulava polttoainekappale ja sen sisälle sijoitettu lankasydän, jossa polttoaine pitää yllä valaisevaa liekkiä

kynttilänjalka /kˈyntːɪlˌænjalka/ (n)
chandelier
  kynttilöille tarkoitettu pidike

kyntää /kˈyntæː/ (v)
labourer
  muokata maata auralla

kynä /kˈynæ/ (n)
crayon, stylo
  väline, jolla voi piirtää tai kirjoittaa erilaisille pinnoille

kypsyys /kˈypsyːs/ (n)
maturité
  se, että on täysin kehittynyt, kypsä

kypsä /kˈypsæ/ (adj)
mûr
  täysin kehittynyt

kypärä /kˈypæræ/ (n)
casque, heaume
  päässä pidettävä yleensä lujarakenteinen suojapäähine

kyrassi /kˈyrassɪ/ (n)
cuirasse
  rinta- ja selkähaarniska

kyrassieeri /kˈyrassɪˌeːrɪ/ (n)
cuirassier
  (historia) kyrassia käyttävän raskaan ratsuväen jäsen

kyretti /kˈyretːɪ/ (n)
curette
  pitkävartinen, kauhantapainen työkalu, jolla poistetaan vieraita kappaleita ruumiista tai kaavitaan iriti ainetta; kaavin

kyrpä /kˈyrpæ/ (n)
bite, paf, pine, vit, zob, queue
  siitin

kyseenalaistaa /kˈyseːnalˌaistaː/ (v)
douter
  pitää jotakin kyseenalaisena, pitää jotakin todeksi väitettyä epävarmana

kyssäkaali /kˈyssækˌaːlɪ/ (n)
chou-rave
  kaalin muunnos (), jonka syötävä osa on sen tyvestä kasvanut mukula

kysta /kˈysta/ (n)
kyste
  nesteen täyttämä rakkula tai ontelo kehossa

kysymys /kˈysymys/ (n)
question
  lause, jolla tiedustellaan jotakin ja johon odotetaan vastausta

kysymysmerkki /kˈysymˌysmerkːɪ/ (n)
point d'interrogation
  iso välimerkki, joka merkitsee kysymyslausetta. Vastaava symboli [?]

kysyntä /kˈysyntæ/ (n)
demande
  hyödykkeen määrä, jonka toimijat ovat valmiita ostamaan annetulla hinnalla

kysyä /kˈysyæ/ (v)
question, demander
  esittää kysymys, tiedustella
demander, exiger, requérir
  vaatia

kytkeytyä /kˈytkeytˌyæ/ (v)
connecter
  kytkeä itsensä (automaattisesti)

kytkin /kˈytkɪn/ (n)
débrayage
  moottoriajoneuvon osa, jolla moottori irrotetaan voimansiirrosta ja vaihteistosta vaihteen vaihtamista tai ajoneuvon pysäyttämistä varten
commutateur
  tietokoneiden lähiverkoissa käytettävä laite, joka yhdistää muita laitteita toisiinsa ja välittää datan oikealle laitteelle. Samalla tavoin käytetty, mutta kehittyneempi laite kuin keskitin

kyvetti /kˈyvetːɪ/ (n)
cuvette
  neliönmuotoinen astia, jota käytetään spektroskooppisissa mittauksissa

kyvykkyys /kˈyvykːyːs/ (n)
aptitude, capacité, habilité
  se, että on kyvykäs

kyvykäs /kˈyvykæs/ (adj)
capable, apte
  sellainen, jolla on kyky johonkin; jonka on mahdollista tehdä jotakin

kyvyttömyys /kˈyvytːømyːs/ (n)
inaptitude, incapacité
  se, että on kyvytön

kyy /kˈyː/ (n)
vipère
  kyykäärme (), matelija, jota tavataan lähes koko Suomessa. Kyy on ainoa Suomen luonnossa elävä myrkkykäärme. Kyyn tunnistaa ruskehtavasta tai harmaasta väristä ja koko eläimen mittaisesta sahanteräjuovasta. Myös tummia yksivärisiä yksilöitä esiintyy, jolloin lajin määrittämiseksi kannattaa kiinnittää huomio silmäterän pystysuoruuteen.

kyyhky /kˈyːhky/ (n)
pigeon
  jokin laji noin kolmesataalajisesta kyyhkylintujen heimosta, joille on tyypillistä, että naaraat munivat kerralla kaksi munaa ja ruokkivat poikasia pesään aluksi kupunsa maitomaisella eritteellä ja myöhemmin siemenillä. Suomessa varsinaisia kyyhkyjä pesii luonnossa kaksi lajia, sepelkyyhky ja uuttukyyhky; lisäksi ihmisen luomissa olosuhteissa lisääntyy kesykyyhky.

kyylä /kˈyːlæ/ (n)
flic, touche-à-tout
  henkilö, joka puuttuu vastenmielisellä tavalla hänelle kuulumattomiin asioihin

kyynel /kˈyːnel/ (n)
larme
  (fysiologia) silmäkulmaan kihoava nestepisara

kyynelkaasu /kˈyːnelkˌaːsu/ (n)
gaz lacrymogène
  silmiä ja/tai hengitysteitä ärsyttävä kemikaali, jota käytetään esimerkiksi mellakoiden hillitsemisessä ja itsepuolustuksessa

kyyninen /kˈyːnɪnen/ (adj)
cynique
  pilkallinen, asioiden arvosta välinpitämätön

kyynärluu /kˈyːnærluː/ (n)
ulna
  pikkusormen puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

kyynärpää /kˈyːnærpæː/ (n)
coude
  ihmisen kyynärvarren ja olkavarren taitteen terävä ulkoreuna

kyynärvarsi /kˈyːnærvˌarsɪ/ (n)
avant-bras
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, kyynärpään ja ranteen välissä

kädellinen /kˈædellɪnen/ (n)
primate
  kädellisten lahkon nisäkäs (Primates)

kädenvääntö /kˈædenvˌæːntø/ (n)
bras de fer
  kahden henkilön voimakamppailu, jossa pyritään käsiotteessa saattamaan vastustajan nyrkki alustalle

käki /kˈækɪ/ (n)
coucou
  Käkilintuihin kuuluva lintulaji (), jonka urokset kukkuvat.

käly /kˈæly/ (n)
belle-sœur
  oman aviopuolison sisko

kämmekkä /kˈæmmekːæ/ (n)
orchidée
  jokin kämmekkäkasvien (Orchidaceae) heimoon kuuluva kasvi(laji)

kämmen /kˈæmmen/ (n)
paume
  käden sisäpuoli; se puoli jonne sormet taipuvat

kännykkä /kˈænnykːæ/ (n)
portable, cellulaire, cell
  pienikokoinen matkapuhelinlaite

käpy /kˈæpy/ (n)
cône, pomme de pin
  havupuun tai muun paljassiemenisen kasvin kukinto

käpyrauhanen /kˈæpyrˌauhanen/ (n)
glande pinéale
  käpylisäke; väliaivojen yläosassa, kolmannen aivokammion takaseinämässä sijaitseva pieni, noin 0,1-0,2 g painava rauhanen, joka erittää vereen muun muassa melatoniinia

kärppä /kˈærpːæ/ (n)
hermine
  näätäeläimiin kuuluva pieni petoeläin (Mustela erminea)

kärpänen /kˈærpænen/ (n)
mouche
  mikä tahansa kaksisiipisten -alalahkoon kuuluva hyönteislaji tai sellaisen yksilö

kärpäslätkä /kˈærpæslˌætkæ/ (n)
tapette
  kärpästen tappamiseen käytetty apuväline

kärpässieni /kˈærpæssˌienɪ/ (n)
amanite
  jonkin helttasienten sukuun Amanita kuuluvista myrkkysienistä

kärsivällinen /kˈærsɪvˌællɪnen/ (adj)
patient
  joka odottaa rauhassa, huolestumatta tai hermostumatta

kärsiä /kˈærsɪæ/ (v)
souffrir
  tuntea fyysistä tai henkistä tuskaa

kärsä /kˈærsæ/ (n)
trompe
  norsun elin, joka vastaa nenää ja ylähuulta
museau
  sian elin, joka vastaa nenää ja ylähuulta

kärventää /kˈærventæː/ (v)
saisir, roussir
  kuumentaa voimakkaasti, erityisesti siten, että pinta palaa karrelle

käsi /kˈæsɪ/ (n)
main
  ihmisen tai apinan yläraajan kärkiosa ranteesta sormenpäihin, käsi suppeassa merkityksessä
bras
  käsi laajassa merkityksessä, ihmisen tai apinan koko yläraaja olkapäästä sormenpäihin

käsiala /kˈæsɪˌala/ (n)
main
  ihmisen persoonallinen tapa kirjoittaa käsin tyylinsä mukaisesti

käsikirjoitus /kˈæsɪkˌirjoitus/ (n)
scénario
  näytelmän, elokuvan tai muun esityksen toteutussuunnitelma
manuscrit
  kirjan vielä painamaton versio; tieteellinen artikkeli, jota ei ole vielä saatu julkaistua

käsilaukku /kˈæsɪlˌaukːu/ (n)
sac à main, sacoche
  olalla tai kädessä kannettava laukku

käsine /kˈæsɪne/ (n)
gant
  kättä peittävä vaatekappale

käsipallo /kˈæsɪpˌallo/ (n)
handball
  kilpaurheilulajina pelattava pallopeli, jossa kaksi seitsemänhenkistä (maalivahti + 6 kenttäpelaajaa) joukkuetta yrittää saada pallon heittämällä vastustajan maaliin

käsite /kˈæsɪte/ (n)
concept, notion
  ihmisen mielessä jäsentynyt, selkeästi määriteltävissä oleva idea todellisuudessa esiintyvästä konkreettisesta tai abstraktista asiasta

käsitellä /kˈæsɪtellæ/ (v)
manipuler, traiter, manier
  koetella käsin

käsittämätön /kˈæsɪtːˌæmætøn/ (adj)
incompréhensible, inintelligible
  sellainen, jota ei voi käsittää

käsittää /kˈæsɪtːæː/ (v)
comprendre
  tiedostaa ja ymmärtää jokin asia
comprendre, compter
  muodostua jostakin, sisältää

käsitys /kˈæsɪtys/ (n)
impression, jugement, perception
  havainnollisesta aineksesta tai viestinnästä ihmiselle muodostunut mentaalinen kuva, joka on enemmän tai vähemmän jäsentynyt

käsivarsi /kˈæsɪvˌarsɪ/ (n)
bras
  kädellisten yläraajan osa ranteesta olkapäähän, eli kyynärvarsi ja olkavarsi yhdessä

käsky /kˈæsky/ (n)
ordre
  jonkun puheella tai kirjallisesti tai muuten ilmaisema lausuma, jonka mukaan jokin asia tulee viestin vastaanottajan toteuttaa hänen tahdostaan riippumatta

kätellä /kˈætellæ/ (v)
serrer
  tervehtiä jotakuta ojentamalla hänelle kätensä ja puristamalla hänen kättään

kätilö /kˈætɪlø/ (n)
accoucheur, sage-femme
  terveydenhuollon ammattinimike henkilölle, joka avustaa synnyttävää naista synnytyksessä

kätkeä /kˈætkeæ/ (v)
cacher, dissimuler
  laittaa kätköön, laittaa salaiseen paikkaan
  pitää omana tietonaan

kävellä /kˈævellæ/ (v)
marcher, promener
  liikkua laittamalla jalkaa toisen eteen

käydä /kˈæydæ/ (v)
visiter, rendre visite
  mennä ja tulla takaisin; pistäytyä, kyläillä (+ inessiivi, + adessiivi)
aller, fréquenter
  opiskella jossakin (+ partitiivi)
fonctionner, marcher
  toimia, olla toiminnassa (koneistoista); käyttää polttoaineenaan
fermenter
  tuottaa alkoholia sokereista hiivasienten avulla
aller, convenier
  sopia, käydä päinsä, olla soveliasta
fonctionner
  sopia johonkin tarkoitukseen

käyminen /kˈæymɪnen/ (n)
fermentation
  kemiallinen käyminen: alkoholin tuottaminen sokereista hiivasienten avulla

käymälä /kˈæymælæ/ (n)
toilettes
  vessa, ulkohuone

käynti /kˈæyntɪ/ (n)
marche
  jonkin päällä ja toiminnassa olo
visite
  jossakin paikassa käyminen tai vierailu
pas
  eräs hevosen askellajeista: tavallinen nelitahtinen ”kävely”

käyntikortti /kˈæyntɪkˌortːɪ/ (n)
carte de visite
  pieni kortti, jossa on henkilön yhteystiedot ja monesti myös yrityksen tietoja

käyrätorvi /kˈæyrætˌorvɪ/ (n)
trompe, cor d'harmonie
  varhaisista metsästystorvista kehittynyt vaskipuhaltimiin kuuluva torvi, jonka pituus on 3–4 metriä

käyte /kˈæyte/ (n)
ferment
  käyteaine, käymistä aiheuttava ja ylläpitävä aine

käytetty /kˈæytetːy/ (adj)
d'occasion
  sellainen, joka on ollut jonkun muun käytössä ennen nykyistä käyttäjää; ei uusi

käyttäjä /kˈæytːæjæ/ (n)
utilisateur, usager
  henkilö, joka käyttää jotakin konetta, laitetta tai muuta työvälinettä

käyttäytyä /kˈæytːæytˌyæ/ (v)
comporter
  toimia jollakin tietyllä tavalla jossakin tilanteessa

käyttää /kˈæytːæː/ (v)
utiliser, user, exploiter
  tehdä tai toteuttaa jokin asia jollakin nimenomaisella esineellä, tietokoneohjelmalla tms., pitää jossakin käytössä

käyttö /kˈæytːø/ (n)
utilisation, usage, exploitation
  jonkin välineen hyödyntäminen jonkin asian tekemisessä

käyttöjärjestelmä /kˈæytːøjˌærjestˌelmæ/ (n)
système d’exploitation
  tietokoneen keskeinen matalan tason tietokoneohjelmisto, joka tarjoaa perustoiminnot tietokoneen käyttämiseen ja toimii rajapintana fyysisen laitteiston ja tietokoneessa toimivien ohjelmistojen välillä

käyttökelpoinen /kˈæytːøkˌelpoinen/ (adj)
apte
  jota on mahdollista tai hyvä käyttää

käyttöliittymä /kˈæytːølˌiːtːymæ/ (n)
interface utilisateur, interface
  liittymä, jonka avulla tietokonetta tai muuta tietoteknistä laitetta käytetään

käytäntö /kˈæytæntø/ (n)
pratique
  toimivaksi todettu järjestelmällisyyteen pyrkivä toimintatapa

käännös /kˈæːnnøs/ (n)
traduction
  (kielitiede) teksti, joka on käännetty kieleltä toiselle

käännöslaina /kˈæːnnøslˌaina/ (n)
calque
  lainasana, joka on muodostettu kääntämällä vieraan kielen sanan osat suoraan

käännöstiede /kˈæːnnøstˌiede/ (n)
traductologie
  humanistinen tiede, joka tutkii kääntämistä ja tulkkausta niiden kaikessa laajuudessa

käänteisluku /kˈæːnteislˌuku/ (n)
nombre inverse
  luku, jonka lukuarvo on ko. luvun käänteisarvo

kääntyä /kˈæːntyæ/ (v)
retourner, tourner
  vaihtaa suuntaa; tehdä käännös

kääntäjä /kˈæːntæjæ/ (n)
traducteur, traductrice
  kielenkääntäjä, henkilö, joka kääntää tekstiä kieleltä toiselle, vrt. tulkki
compilateur
  tietokoneohjelma, joka luo tietokoneohjelman ohjelmointikielisen lähdekoodin perusteella konekielisen ajettavan binääritiedoston

kääntää /kˈæːntæː/ (v)
tourner
  vaihtaa jonkun suuntaa; saada jokin vaihtamaan suuntaansa
traduire
  tulkita teksti kieleltä toiselle
compiler
  muuntaa lähdekoodi konekieliseksi

kääntöpiiri /kˈæːntøpˌiːrɪ/ (n)
tropique
  leveyspiiri, joka on pohjoisimmalla tai eteläisimmällä kohdalla, johon aurinko johonkin aikaan vuodesta paistaa kohtisuoraan ylhäältä eli zeniitistä; maapallon kääntöpiirien sijainti on noin 23 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä päiväntasaajan molemmin puolin; sijainti on sama kuin maapallon akselikaltevuus

kääpiö /kˈæːpɪø/ (n)
nain, naine
  kääpiökasvuinen henkilö; muita suhteellisesti huomattavasti lyhyempi henkilö

kääpiögalaksi /kˈæːpɪˌøɡalˌaksɪ/ (n)
galaxie naine
  pienikokoinen galaksi, joka kiertää usein suurempaa galaksia

kääpiölurikki /kˈæːpɪˌølurˌikːɪ/ (n)
lori de Wilhelmina
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kääretorttu /kˈæːretˌortːu/ (n)
roulé
  makea leivonnainen, joka muodostuu täytteellä päällystetystä ja rullalle kääritystä kakkulevystä

käärme /kˈæːrme/ (n)
serpent
  alalahkoon Serpentes kuuluva jalaton ja vaihtolämpöinen matelija, jonka sanotaan kehittyneen liskoista

köli /kˈølɪ/ (n)
quille
  laivan tai veneen pohjassa sijaitseva uloke, evä tai palkki, joka vakauttaa pituussuuntaista kulkua erityisesti purjeveneissä ja tuulisissa olosuhteissa

kömpelö /kˈømpelø/ (adj)
maladroit
  liikkeissään jäykkä, kankea, hidas, joustamaton; taitamaton, avuton

köyhdyttää /kˈøyhdytːæː/ (v)
appauvrir
  tehdä köyhemmäksi; saada köyhtymään

köyhtyä /kˈøyhtyæ/ (v)
appauvrir
  tulla köyhäksi

köyhyys /kˈøyhyːs/ (n)
pauvreté
  köyhänä oleminen, puutteenalaisuus

köyhä /kˈøyhæ/ (adj)
pauvre
  osattomaksi jäänyt, varaton
  hedelmätön

köyhä ritari /kˈøyhæ rˈitarɪ/ (n)
pain perdu
  (ranskalaisessa keittiössä) eilisen t. vanhan vaalean leivän (tai Suomessa pullan) viipale joka paistetaan pannulla voissa (tai muussa runsaassa rasvassa) ja syödään hillon ja kermavaahdon tms. kera yleensä aamiaiseksi

köyhälistö /kˈøyhælˌistø/ (n)
pauvre
  köyhä väestönosa

köynnös /kˈøynnøs/ (n)
guirlande
  paksu köysi- tai ketjumainen koriste, joka tyypillisesti ripustetaan roikkumaan kahdesta tai useammasta kohdasta

köynnöskasvi /kˈøynnøskˌasvɪ/ (n)
plante grimpante
  puu- tai ruohovartinen mateileva, usein kiipeävä, toisinaan kärhöjä muodostava pitkä kasvi

köysi /kˈøysɪ/ (n)
corde
  muun muassa kiinnittämiseen käytettävä useista kuiduista tai säikeistä palmikoitu tai kierretty paksu naru

köysirata /kˈøysɪrˌata/ (n)
téléphérique
  kuljetusväline, jossa voimansiirto on toteutettu kuormaa vetävällä köydellä tai vaijerilla

laaja /lˈaːja/ (adj)
large, vaste, étendu, complet
  suuri alueeltaan tai vaikutukseltaan

laajakaista /lˈaːjakˌaista/ (n)
haut débit
  suuren siirtonopeuden tietoliikenneväylä

laajentaa /lˈaːjentaː/ (v)
dilater, élargir
  tehdä laajemmaksi

laajentua /lˈaːjentˌua/ (v)
élargir
  tulla laajemmaksi

laakeri /lˈaːkerɪ/ (n)
roulement
  kone-elin, jonka on tarkoitus vähentää kitkaa ja kulumista pyörivien osien välillä

laakerinlehti /lˈaːkerˌinlehtɪ/ (n)
laurier
  laakeripuun mausteena käytetty lehti

laakeripuu /lˈaːkerɪpuː/ (n)
laurier
  Välimeren alueen ainavihanta pieni puu (Laurus nobilis), josta saadaan mausteena käytettävää laakerinlehteä

laakeriseppele /lˈaːkerɪsˌepːele/ (n)
couronne de laurier
  Laakeripuun oksista ja lehdistä tehty seppele.

laakso /lˈaːkso/ (n)
vallée
  alue vuorten tai mäkien välissä

laama /lˈaːma/ (n)
lama
  Etelä-Amerikassa kuljetusjuhdaksi jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (), jonka polkuanturat ovat heikosti kehittyneet

laardi /lˈaːrdɪ/ (n)
lard
  sulatettu ja puhdistettu ihra

laastari /lˈaːstarɪ/ (n)
pansement, sparadrap
  ihoon tarraliimalla kiinnittyvä, yleensä kankaasta, muovista tai kuituaineesta tehty lappu, jonka tehtävä on suojata haavaa; kiinnelaastaria käytetään muiden sidosten kiinnittämiseen

laastarisuhde /lˈaːstarɪsˌuhde/ (n)
bouche-trou
  nopeasti ilmaantuva ihmissuhde, jonka keskeisenä motiivina on aiemman suhteen epäonnistumisesta aiheutuvan kärsimyksen tukahduttaminen

laatikko /lˈaːtɪkːo/ (n)
caisse, boîte, bac, coffre
  esine, jossa säilytetään muita esineitä
casserole
  uunissa haudutettu kasviksista ja mahdollisesti lihasta koostuva ruokalaji

laatikkoruoka /lˈaːtɪkːorˌuoka/ (n)
au gratin, casserole
  vuokaan tai muuhun paistoastiaan sijoitettuna uunissa kypsennetty ruokalaji

laatta /lˈaːtːa/ (n)
plaque
  levy, joka kantaa kuormaa pääasiassa kohtisuorassa tasoaan vastaan

laatu /lˈaːtu/ (n)
qualité
  kvaliteetti, laadukkuus, tekninen tai taiteellinen korkeatasoisuus, hyvyys

laatukuva /lˈaːtukˌuva/ (n)
image de qualité
  korkealaatuinen, laadukas kuva
scène de genre
  genre, tyylilaji
  arkielämää ja sen tapahtumia kuvaava tyylilaji tai tätä edustava teos

laava /lˈaːva/ (n)
lave
  tulivuorista osittain tai kokonaan sulana purkautuva kiviaines, magma

labiili /lˈabɪːlɪ/ (adj)
labile
  epävakaa, epästabiili

laboratorio /lˈaborˌatorˌio/ (n)
laboratoire
  kokeellisiin (tieteellisiin tai teknisiin) tutkimuksiin käytetty tila, sellaisia tutkimuksia tekevä laitos tai osasto taikka eräiden korkeakoulujen toimintayksikkö

labyrintti /lˈabyrˌintːɪ/ (n)
labyrinthe
  sokkelo, käytäväverkosto, jossa on lähtöpaikasta määränpäähän johtavan reitin lisäksi monia umpikujia ja harhauttavia lenkkejä

ladata /lˈadata/ (v)
charger, remplir
  liittää johonkin jokin osa tai täyttää käyttöaineella toimintakuntoon saattamiseksi
charger
  täyttää akku sähkövirralla, varata
  asettaa panos tuliaseeseen
  siirtää tiedosto massamuistilta tietokoneen muistiin tai ohjelmaan käsiteltäväksi
télécharger
  siirtää Internetistä jokin tiedosto, esim. ohjelma, omalle tietokoneelle, imuroida

ladin /lˈadɪn/ (n)
ladin
  galloromaaniseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan Pohjois-Italian Dolomiiteilla Trenton, Bellunon ja Bolzanon maakunnissa (kielitunnus: lld)

laguuni /lˈaɡuːnɪ/ (n)
lagune
  matalasta merenlahdesta kuroutunut vesiallas

lahdelma /lˈahdelma/ (n)
baie
  pienehkö tai leveäsuinen lahti

lahdenpoukama /lˈahdempˌoukama/ (n)
baie, crique
  lahden poukama, pieni ja usein leveäsuinen lahti

lahja /lˈahja/ (n)
cadeau, présent
  vapaaehtoisesti jollekulle annettu asia tai esine, jonka tarkoituksena on yleensä ilahduttaa; annetaan merkkipäivänä tai kiitokseksi
don, cadeau
  luontainen kyky tai taipumus, kyky tehdä jotakin hyvin luonnostaan

lahjakas /lˈahjakas/ (adj)
doué, talentueux
  sellainen, jolla on lahjoja, luontaisia taipumuksia; etevä ja kyvykäs, luonnostaan taitava, erityisen hyvä jossakin asiassa

lahjoa /lˈahjoa/ (v)
soudoyer
  tarjota tai antaa lahjus

lahjomaton /lˈahjomaton/ (adj)
incorruptible
  henkilö, joka ei suostu ottamaan vastaan lahjuksia, jota ei voi ostaa

lahjonta /lˈahjonta/ (n)
corruption
  lahjusten antaminen ja vastaanottaminen ilmiönä

lahjus /lˈahjus/ (n)
pot-de-vin, dessous-de-table
  raha tai jokin muu hyötyä tuottava asia, jota käytetään lahjonnassa, kun yritetään vaikuttaa erityisesti poliittisiin päättäjiin omien etujen ajamiseksi

lahko /lˈahko/ (n)
secte
  mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irtaantunut ryhmittymä tai suuntaus, jolla on edeltäjästään poikkeavia opillisia korostuksia (tässä yhteydessä käytettynä sanalla on usein torjuva tai halventava sävy)
ordre
  taksonomian hierarkiataso, eliökunnan luokitteluyksikkö, joka on heimon ja luokan välissä

lahna /lˈahna/ (n)
brème, brème commune
  särkikalojen heimon sivuilta litistynyt korkearakenteinen makean veden ja murtoveden kala (). Lahnan selkäevässä on 12 ruotoa ja pitkässä peräevässä 28–31 ruotoa.

lahti /lˈahtɪ/ (n)
golfe, baie, crique
  meren tai järven muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

lahtivalas /lˈahtɪvalas/ (n)
baleine de minke, petit rorqual
  hetulavalaisiin kuuluva pienehkö laji, joka elää sekä pohjoisen että eteläisen pallonpuoliskon merialueilla ()

laidun /lˈaidun/ (n)
pâturage, pâture
  alue, jolla kasveja ravinnokseen käyttävät kotieläimet laiduntavat

laika /lˈaika/ (n)
laïka
  venäläinen metsästys- tai rekikoirana käytetty pystykorva

laillinen /lˈaillɪnen/ (adj)
légal, autorisé, conforme, licite, légitime, régulier
  sellainen, joka perustuu voimassa olevaan lakiin, lainmukainen

laillistaa /lˈaillɪstaː/ (v)
légaliser
  tehdä lailliseksi

laillistaminen /lˈaillɪstˌamɪnen/ (n)
légalisation
  ammatin laillistaminen on viranomaisen tekemä hallintotoimi, jolla henkilö saa oikeudellisen kelpoisuuden toimia säädöksillä luvanvaraiseksi säännellyssä ammatissa

laina /lˈaina/ (n)
prêt, emprunt
  tilapäisesti haltuun otettu esine tai raha, joka aiotaan palauttaa tai maksaa takaisin

lainaaja /lˈainaːja/ (n)
emprunteur, emprunteuse
  lainaksi ottaja
prêteur, prêteuse
  lainaksi antaja

lainasana /lˈainasˌana/ (n)
emprunt lexical, emprunt
  toisesta kielestä omaksuttu sana

lainata /lˈainata/ (v)
prêter
  antaa jotakin olettaen, että se palautetaan takaisin
emprunter
  ottaa jokin olettaen, että se palautetaan takaisin
citer
  siteerata toisen tekstiä

lainausmerkki /lˈainausmˌerkːɪ/ (n)
guillemets, guillemet
  suomen kielen välimerkki, jolla erotetaan tekstistä lainattu osa tai puherepliikki. Vastaava symboli ”

lainkaan /lˈaiŋkaːn/ (adv)
du tout
  (kysymyslauseessa) edes jonkin verran (puhuja olettaa, että vastaus on kielteinen)

lainsäädännöllinen /lˈainsæːdˌænnøllɪnen/ (adj)
législatif
  lainsäädäntöön liittyvä

lainsäädäntövalta /lˈainsæːdˌæntøvˌalta/ (n)
pouvoir législatif
  oikeus säätää, muuttaa ja kumota lakeja

laipio /lˈaipɪo/ (n)
plafond
  huonetilan katto, sisäkatto

laiska /lˈaiska/ (adj)
paresseux, fainéant
  sellainen, joka on haluton tekemään töitä, jolle ei työnteko maistu

laiskiainen /lˈaiskɪˌainen/ (n)
paresseux, aï
  kolmivarvaslaiskiaisten () tai kaksivarvaslaiskiaisten () heimon eläin
paresseuse, paresseux
  laiska henkilö

laita /lˈaita/ (n)
bord, bordure, côté, marge
  kylki, m. kyljen yläreuna

laite /lˈaite/ (n)
appareil, engin
  mekaaninen, tiettyä rajattua tarkoitusta varten valmistettu kone

laiton /lˈaiton/ (adj)
illégal, irrégulier
  lainvastainen

laittaa /lˈaitːaː/ (v)
préparer
  tehdä, valmistaa

laittomasti /lˈaitːomˌastɪ/ (adv)
illégalement
  vastoin lakia

laiva /lˈaiva/ (n)
bateau, navire, vaisseau
  suurikokoinen vedessä kulkeva alus, yleensä selvästi suurempi kuin vene
nef
  rakennuksen kattotukien tai niiden ja seinien rajoittama pituussuuntainen sisätilan osa

laivanupotus /lˈaivanˌupotus/ (n)
bataille navale
  kahden pelaajan peli, jossa pyritään arvaamaan vastustajan ruudukkoon piirrettyjen "laivojen" sijainnit

laivasto /lˈaivasto/ (n)
flotte
  merivoimien, valtion, varustamon tms. kaikki tai tiettyyn tarkoitukseen käytettävät alukset
  lentoyhtiön lentokonekalusto; käytettävissä olevat ilma-alukset

laivastonsininen /lˈaivastˌonsɪnɪnen/ (adj)
bleu marine
  väriltään laivastossa käytetyn tummansinisen kaltainen

laivastonsininen /lˈaivastˌonsɪnɪnen/ (n)
bleu marine
  monien laivastojen käyttämä tummansininen väri

laji /lˈajɪ/ (n)
espèce
  keskenään lisääntymiskelpoisia jälkeläisiä tuottavien yksilöiden joukko, eliölaji: eläinlaji, kasvilaji

lajitella /lˈajɪtella/ (v)
trier, assortir, ranger
  järjestää jtk tietyn säännön mukaisesti eri ryhmiin

lakaista /lˈakaista/ (v)
balayer
  puhdistaa lattiaa tai maata luudalla tai harjalla

lakana /lˈakana/ (n)
drap, drap de lit
  vuodevaate, joka suojaa patjaa tai peitettä

lakata /lˈakata/ (v)
cesser, arrêter
  loppua jokin toiminta

lakeija /lˈakeija/ (n)
laquais
  miespuolinen sisäpalvelija

laki /lˈakɪ/ (n)
pic, sommet
  mäen tai vuoren huippu, korkein kohta
loi
  valtion lainsäädäntöelimen säätämä kaikkia velvoittava säädös; lain säätämiselle määrättyjä muotoja noudattaen syntynyt valtion tahdon ilmaus, jota on noudatettava

lakiesitys /lˈakiesɪtys/ (n)
projet loi
  ehdotus lain sisällöstä

lakimies /lˈakɪmies/ (n)
avocat
  lakien asiantuntija, lakien parissa työskentelevä lainoppinut

lakisääteinen /lˈakɪsˌæːteinen/ (adj)
légal
  laissa säädetty

lakka /lˈakːa/ (n)
laque, vernis
  kovapintaisten esineiden suojaamiseen ja kaunistukseen, pintakäsittelyyn käytettävä aine, joka levitetään sivelemällä tai ruiskuttamalla

lakko /lˈakːo/ (n)
grève
  työnteon keskeytys, jonka tarkoituksena on saada työnantaja suostumaan työntekijän vaatimuksiin tai osoittaa mieltä työhön liittyviä asioita vastaan

lakoninen /lˈakonɪnen/ (adj)
laconique
  lyhytsanainen

lakritsi /lˈakrɪtsɪ/ (n)
réglisse
  lakritsijuurella maustettu makeinen, joka sisältää sokerin ja vehnäjauhon lisäksi monesti myös arabikumia ja salmiakkia ja joka värjätään mustaksi lääkehiilellä

lakritsijuuri /lˈakrɪtsɪjˌuːrɪ/ (n)
réglisse
  lakritsikasvin () juuriosa, josta tehdään lakritsia

laktoosi-intoleranssi /lˈaktoːsɪˈintolerˌanssɪ/ (n)
intolérance au lactose
  ihmisen normaalitila, jossa laktoosia eli maitosokeria sisältävät ruoka-aineet aiheuttavat ruoansulatuskanavan oireita, koska ohutsuoleen ei erity tarpeeksi laktaasientsyymiä

lammas /lˈammas/ (n)
mouton
  Ovis aries, sorkkaeläinten lahkon märehtijäin alalahkoon kuuluva nisäkäs, jota pidetään kotieläimenä tuottamaan villaa, lihaa ja turkiksia, joskus maitoa

lampi /lˈampɪ/ (n)
étang
  järveä pienempi vesitäytteinen luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä, usein lähteestä, ja josta ei ole näkyvää laskuväylää vesistöön

lamppu /lˈampːu/ (n)
lampe, phare
  joko nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta, tai sähköenergiaa käyttävä itsenäinen valaistuslaite; valaisin tai erityisesti sen valoa tuottava osa kuten polttimo

langeta /lˈaŋŋeta/ (v)
tomber, trébucher
  kaatua
succomber
  heittäytyä
succomber, échoir
  sortua, hairahtaa, hairahtua tekemään jtk
incomber, échoir
  joutua jkn/jnk harhauttamana jhk

langusti /lˈaŋŋustɪ/ (n)
langouste
  Palinuridae-heimoon kuuluva syötävä suurena herkkuna pidettävä äyriäinen

lankeemus /lˈaŋkeːmus/ (n)
chute
  lankeaminen, hairahtaminen, hairahtuminen

lanko /lˈaŋko/ (n)
beau-frère
  oman aviopuolison veli

lankous /lˈaŋkous/ (n)
affinité
  jonkun henkilön ja hänen puolisonsa sukulaisen välinen suhde, avioliittoon perustuva sukulaisuus

lannistaa /lˈannɪstaː/ (v)
décourager, accabler
  viedä jkn into

lannistua /lˈannɪstˌua/ (v)
décourager, déprimé abattu
  menettää toivonsa, intonsa, taistelunhalunsa; masentua, lamautua, nujertua, kukistua

lannoittaa /lˈannoitːaː/ (v)
fertiliser
  levittää lantaa tai muuta lannoitetta

lanseerata /lˈanseːrˌata/ (v)
lancer
  julkaista (markkinoille)

lanta /lˈanta/ (n)
fumier
  kasvisravintoa syövän kotieläimen uloste

lantaani /lˈantaːnɪ/ (n)
lanthane
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on La ja järjestysluku 57

lantanoidi /lˈantanˌoidɪ/ (n)
lanthanide#Ranska
  mikä tahansa lantanoidien ryhmään kuuluva alkuaine

lantio /lˈantɪo/ (n)
bassin
  (lat. pelvis) ihmisen lantio muodostuu lonkkaluista, häpyluiden välisestä häpyliitoksesta ja suoliluiden väliin sijoittuvasta ristiluusta. Lantion tehtävänä on liittää alaraajat vartaloa tukevaan selkärankaan ja samalla suojata suolistoa ja sukupuolielimiä.

lanttu /lˈantːu/ (n)
chou-navet, rutabaga
  kaaleihin kuuluva ristikukkainen juureskasvi Brassica napus napobrassica, joka on syntynyt kaalin ja nauriin risteytymästä

laosilainen /lˈaosɪlˌainen/ (adj)
laotien
  Laosiin kuuluva tai liittyvä

laosilainen /lˈaosɪlˌainen/ (n)
Laotien
  Laosista kotoisin oleva henkilö

lapa /lˈapa/ (n)
épaule
  (keittiö) kylkipala lihaa

lapanen /lˈapanen/ (n)
moufle
  käsineenä käytettävä kudonnainen, käteen laitettava usein villainen vaatekappale, jossa on yhteinen tila peukalolle ja muille neljälle sormelle

lapio /lˈapɪo/ (n)
pelle
  kaivamiseen tai luomiseen käytetty puu-, metalli- tai muovivartinen kaivu- tai luontityökalu, jossa on metallinen, joskus puinen tai muovinen, käyttöä varten muotoiltu lapa

lapsi /lˈapsɪ/ (n)
enfant, gosse
  nuori ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut
enfant
  ihmisen jälkeläinen

lapsilukko /lˈapsɪlˌukːo/ (n)
sécurité enfant
  auton ovien toiminto, jolla ovi voidaan avata vain ulkopuolelta
contrôle parental, filtre parental
  toiminto, jolla televisio, nettiyhteys tms. voidaan asettaa toimimaan vain tiettyinä aikoina tai koodia vastaan

lapsivesi /lˈapsɪvˌesɪ/ (n)
liquide amniotique
  kohdussa sikiön ympäröivä vesi, joka synnytyksessä vuotaa ulos

lapsuus /lˈapsuːs/ (n)
enfance
  aika, jolloin ihminen on lapsi; syntymästä murrosikään t. nuoruuteen asti

lasagne /lˈasaɡne/ (n)
lasagne
  italialainen pastaruoka, jossa lasagnelevyjen välissä on tyypillisesti kerroksittain jauhelihakastiketta ja juustokastiketta

lasi /lˈasɪ/ (n)
verre
  kivennäisaineseosten sulatteen jähmettyessä syntyvä kova, amorfinen aine

lasiainen /lˈasɪˌainen/ (n)
corps vitré
  linssin ja verkkokalvon välin täyttävä kirkas hyytelömäinen aine silmässä

lasisilmä /lˈasɪsˌilmæ/ (n)
œil de verre
  silmää korvaava proteesi

lasite /lˈasɪte/ (n)
glaçure
  keraamisen esineen pinnan ohut lasikerros

lasitehdas /lˈasɪtˌehdas/ (n)
verrerie
  tehdas, jossa valmistetaan lasia ja lasituotteita

laskea /lˈaskea/ (v)
compter, calculer
  tehdä laskutoimituksia; arvioida matemaattisesti; selvittää lukumäärä, ottaa luku
jeter
  johtaa johonkin

lasketella /lˈasketella/ (v)
faire ski alpin, skier
  laskea mäkeä

laskettelija /lˈasketːˌelɪja/ (n)
skieur, skieuse
  henkilö, joka laskettelee

laskiaistiistai /lˈaskɪˌaistɪːstai/ (n)
mardi gras
  tuhkakeskiviikkoa edeltävä tiistai, joka on läntisessä kristillisyydessä viimeinen päivä ennen paastoa ja siksi perinteisesti juhla- ja karnevaalipäivä

laskimo /lˈaskɪmo/ (n)
veine
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämeen päin

laskin /lˈaskɪn/ (n)
calculatrice, calculette
  mekaaninen tai elektroninen laite, joka suorittaa laskutoimituksia annettujen ohjeiden mukaan

lasku /lˈasku/ (n)
calcul
  matemaattinen toimitus, laskeminen
facture, addition
  laskutehtävä esim. kotiläksynä

laskuteline /lˈaskutˌelɪne/ (n)
train d'atterrissage
  siirtämistä, lentoonlähtöä ja laskua varten oleva lentokoneen osa, jonka varassa kone on maassa tai vedessä

laskuttaa /lˈaskutːaː/ (v)
facturer
  pyytää maksua lähettämällä toivotulle maksajalle laskun; lähettää lasku maksajalle

laskuvarjo /lˈaskuvˌarjo/ (n)
parachute
  aiemmin silkistä, nykyisin yleensä nailonista valmistettu valjaskiinnitteinen, rakenteeltaan alta avoin pallomainen (ilmanvastukseen perustuva) tai patjamainen (liito-ominaisuuteen ja siiven nostovoimaan perutuva) laite, jota käytetään ensisijaisesti hidastamaan vapaata pudotusta ilmassa

lasta /lˈasta/ (n)
spatule
  litteä ja leveä työkalu, jolla levitetään tai siirretään aineita
gouttière
  murtumissa käytetty siteen tuki

lastenlääkäri /lˈastenlˌæːkærɪ/ (n)
pédiatre
  lapsiin ja lastentauteihin erikoistunut lääkäri, pediatri

lastenvaunut /lˈastenvˌaunut/ (n)
landau, poussette
  työnnettävät vaunut, joissa on päällä kuomu, jotka on tarkoitettu pienen lapsen kuljetukseen

lastu /lˈastu/ (n)
coche
  puusta vuolemalla irrotettu suikale

latina /lˈatɪna/ (n)
latin
  latinan kieli (kielitunnus: la), alkuaan Italiassa Latiniumin maakunnassa latinien puhuma indoeurooppalaisten kielten italialaisen kieliryhmän kieli, joka oli myös antiikin roomalaisten kieli

lato /lˈato/ (n)
grange
  rakennus, jossa säilytetään eläinten rehuksi tarkoitettuja heiniä

lattia /lˈatːɪa/ (n)
plancher, sol
  huoneen pohjana oleva rakenne, jonka päällä yleensä kävellään

lattiamanu /lˈatːɪˌamanu/ (n)
chef de plateau
  studiojärjestäjästä käytetty nimitys

lattiarätti /lˈatːɪarˌætːɪ/ (n)
serpillière
  (arkikieltä) rätti, jolla pyyhitään lattiaa tai joka on tarkoitettu lattian pyyhkimiseen

laturi /lˈaturɪ/ (n)
chargeur
  laite, jota käytetään akun lataamiseen

latvia /lˈatvɪa/ (n)
letton
  latvian kieli (kielilyhenne: lv), Latviassa puhuttava indoerooppalaisten kielten balttilaiseen ryhmään kuuluva kieli.

latvialainen /lˈatvɪalˌainen/ (adj)
letton
  Latviasta peräisin oleva tai Latviaan liittyvä

latvialainen /lˈatvɪalˌainen/ (n)
Letton
  pysyvästi Latviassa asuva henkilö
  Latvian kansalainen
  syntyperältään latvialainen

lauantai /lˈauantai/ (n)
samedi
  viikon kuudes päivä, päivä perjantain ja sunnuntain välissä

laukka /lˈaukːa/ (n)
galop
  joidenkin maanisäkkäiden, erityisesti hevoseläinten, tapa juosta

laukkakasvit /lˈaukːakˌasvɪt/ (n)
alliacées
  yksi yksisirkkaisten kasvien luokkaan kuuluvista heimoista ()

laukku /lˈaukːu/ (n)
sac
  kankaasta tai nahasta valmistettu kantoväline, jossa voi säilyttää ja kuljettaa tavaroita

laulaa /lˈaulaː/ (v)
chanter
  tuottaa ääntä yhtenäisen uloshengitysvirtauksen kulkiessa äänihuulten välistä siten että noudatetaan säveltaajuuksia ja säilytetään sävelten kesto sekä tyypillisesti lausutaan laulunsanat suu avoinna edellä mainitulla tavalla vokaaleja pidentäen

laulaja /lˈaulaja/ (n)
chanteur, chanteuse
  henkilö, joka laulaa eli tuottaa äänielimillään musiikkia

laulaja-lauluntekijä /lˈaulajalˈauluntˌekɪjæ/ (n)
auteur-compositeur-interprète, auteure-compositrice-interprète
  muusikko, joka säveltämisen ja sanoittamisen lisäksi laulaa itse kappaleensa sekä usein säestää itseään jollakin soittimella

laulajatar /lˈaulajatar/ (n)
chanteuse, cantatrice
  naispuolinen laulaja; naislaulaja

laulella /lˈaulella/ (v)
chantonner
  () laulaa

lauleskella /lˈauleskella/ (v)
chantonner
  () laulaa

laulu /lˈaulu/ (n)
chant, chanson
  ihmisäänellä aikaan saatua musiikkia
chanson
  laulettavaksi tarkoitettu teksti ja siihen liittyvä sävellys
chant
  lintujen ja valaiden ääntely

laulumesikko /lˈaulumesˌikːo/ (n)
méliphage chanteur
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lauma /lˈauma/ (n)
troupeau, meute
  eläinten, erityisesti maanisäkkäiden joukko

lause /lˈause/ (n)
proposition, phrase
  ihmiskielten kielenkäytön yksikkö, jossa sanotaan ainakin yksi asia, ilmaistaan ajatus. Lauseessa on predikaatti ja usein myös subjekti.
théorème
  propositio, joka on tosi; teoreema

lauseenvastike /lˈauseːnvˌastɪke/ (n)
proposition participiale
  kirjoitetun kielen rakenne, minkä sisältö edustaa lausetta; yleensä verbin nominaalimuoto

lauseke /lˈauseke/ (n)
syntagme
  pääsanan ja sen laajennuksien muodostama yhtäjaksoinen kokonaisuus

lauseoppi /lˈauseˌopːɪ/ (n)
syntaxe
  (kielitiede) kieliopin osa, jossa käsitellään lauseen osia ja rakennetta

lauta /lˈauta/ (n)
planche, latte
  lankkua ohkaisempi ja rimaa leveämpi poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara (paksuus on alle 38 mm ja leveys yli 75 mm)

lautanen /lˈautanen/ (n)
assiette, plat
  kattaukseen kuuluva matala syömä-, tarjoilu- tai koristeastia
cymbale
  metallinen lyömäsoitin, jota soitetaan lyömällä kapulalla tai lyömällä lautasia yhteen
soucoupe volante
  lentävä ~ lautasen muotoinen tunnistamaton lentävä esine, ufo

lautapeli /lˈautapˌelɪ/ (n)
jeu de société
  peli, jossa yl. kahdesta neljään pelaajaa saa siirrellä vuorokerroin pelinappuloita erityisellä pelilaudalla tiettyjen sääntöjen mukaan

lautasliina /lˈautaslˌiːna/ (n)
serviette
  paperinen tai kankainen liina, johon pyyhitään suuta ruokailun jälkeen

lautta /lˈautːa/ (n)
radeau
  pölleistä tai tukeista koottu tilapäinen kelluva liikkumisväline, puulautta
ferry, bac, traversier
  sisävesien alus, liikenneväline, joka kuljettaa joen tai vastaavan ylitse, lossi

lautturi /lˈautːurɪ/ (n)
batelier
  lautan ohjaaja

lavantauti /lˈavantˌautɪ/ (n)
fièvre typhoïde
  vakava suolistoinfektio, jonka aiheuttaa Salmonella typhi -bakteeri, tyyfus

lavastaja /lˈavastˌaja/ (n)
scénographe
  (näyttämötaiteet, elokuva, tv) henkilö, joka lavastaa; näyttämökuvan tai kuvausympäristön luoja

lavastus /lˈavastus/ (n)
décor
  teatterin, elokuvan, television tms. arkkitehtonisista aineksista esinesijoitteluin täydentäen muodostettu keinotekoinen estysmiljöö

legenda /lˈeɡenda/ (n)
légende
  mytologinen sankaritaru
  sankaritarun päähenkilö

legendaarinen /lˈeɡendˌaːrɪnen/ (adj)
légendaire
  unohtumaton, mahtava

legioona /lˈeɡɪˌoːna/ (n)
légion
  roomalainen sotajoukko, joka koostui noin 6000 miehestä

lehdistö /lˈehdɪstø/ (n)
feuillage
  kasvin, varsinkin puun lehdet
presse
  aikakaus- ja sanomalehdet

lehdistötiedote /lˈehdɪstøtˌiedote/ (n)
communiqué de presse
  lehdistölle julkaistava tiedote

lehdistötilaisuus /lˈehdɪstˌøtɪlˌaisuːs/ (n)
conférence de presse
  tiedotustilaisuus joukkotiedotusvälineiden edustajille

lehdykkä /lˈehdykːæ/ (n)
foliole
  kerrannaislehden lavan erillinen osa

lehmus /lˈehmus/ (n)
tilleul
  metsälehmus (), lehtipuu, jolla on suuret sydämenmuotoiset lehdet

lehmä /lˈehmæ/ (n)
vache
  naaraspuolinen, vähintään kerran synnyttänyt nauta; monien muidenkin märehtijöiden naarassukupuolta kutsutaan lehmäksi

lehmänmaito /lˈehmænmˌaito/ (n)
lait de vache
  lehmän tuottama maito

lehti /lˈehtɪ/ (n)
feuille
  kasvinosa, johon kuuluvat lehtiruoti, lehtilapa ja lehtikanta
  vihon tai lehtiön yksi arkki tai kirjan yksi yleensä molemmin puolin painettu kahdesta sivusta muodostuva kokonaisuus
journal, magazine
  sanomalehti, aikakauslehti tai muu säännöllisesti ilmestyvä yleensä painettu julkaisu

lehtikaali /lˈehtɪkˌaːlɪ/ (n)
chou frisé
  tummanvihreä, voimakkaanmakuinen lehtivihannes (Brassica oleracea var. sabellica)

lehtikuusi /lˈehtɪkˌuːsɪ/ (n)
mélèze
  mikä tahansa Larix-sukuinen havupuu

lehtipuhallin /lˈehtɪpuhˌallɪn/ (n)
souffleur de feuilles
  ilmavirtaa synnyttävä ja suuntaava työkalu, jonka avulla pudonneita lehtiä voidaan puhaltaa kasoiksi

lehtipuu /lˈehtɪpuː/ (n)
feuillu
  puu, jolla on leveät lehdet.

lehtiriepu /lˈehtɪrˌiepu/ (n)
canard, torchon
  sanoma- tai aikakauslehti

lehtivihreä /lˈehtɪvˌihreæ/ (n)
chlorophylle
  klorofylli

lehto /lˈehto/ (n)
bosquet
  lehtipuista koostuva metsätyyppi

lehtopöllö /lˈehtopˌøllø/ (n)
chouette hulotte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

leija /lˈeija/ (n)
cerf-volant
  muovinen, paperinen tai kankainen lennokki, jota lennätetään tuulisella säällä pitkän narun päässä

leijona /lˈeijona/ (n)
lion, lionne
  kissaeläimiin kuuluva petoeläin (Panthera leo), joka elää villinä Afrikan savanneilla ja Intiassa

leijonanosa /lˈeijonˌanosa/ (n)
part du lion
  suurin osa, valtaosa

leikata /lˈeikata/ (v)
couper
  osittaa saksilla, veitsellä tai muulla teräaseella

leikkaussali /lˈeikːaussˌalɪ/ (n)
bloc opératoire
  tila, jossa kirurginen toimenpide tehdään

leikkausveitsi /lˈeikːausvˌeitsɪ/ (n)
scalpel
  kirurgisissa operaatioissa kudosten leikkaamiseen käytettävä veitsi

leikki /lˈeikːɪ/ (n)
jeu
  toiminta, jota tehdään huvin vuoksi, erityisesti lasten kesken

leikkijä /lˈeikːɪjæ/ (n)
joueur, joueuse
  henkilö, joka leikkii

leikkikalu /lˈeikːɪkˌalu/ (n)
jouet
  lelu, leikkimistä varten valmistettu esine, joskus myös toiminnallinen laite

leikkiä /lˈeikːɪæ/ (v)
jouer
  puuhailla askareissa, joita kutsutaan leikiksi; usein huvin vuoksi, yksin tai toisten lasten kanssa, spontaanisti tai ohjattuna

leikkuulauta /lˈeikːuːlˌauta/ (n)
planche, planche à découper
  leikkaamiseen tarkoitettu muovinen tai puinen keittiöväline

leikkuupuimuri /lˈeikːuːpwˌimurɪ/ (n)
moissonneuse-batteuse
  kone, jolla korjataan vilja ja erotellaan jyvät oljista ja ruumenista

leili /lˈeilɪ/ (n)
outre
  Mehiläisvahalla tai rasvalla käsitellystä nahkasta, teuraseläimen virtsarakosta tai mahalaukusta, kyllästetystä kankaasta tai nykyaikana muovista valmistettu taipuisa, pussimainen juomaveden tms. nesteen kuljetukseen käytettävä astia. Leili eroaa tavanomaisesta kenttäpullosta tai lekkeristä pehmeän materiaalinsa ja "pussimaisuutensa" vuoksi.

leinikki /lˈeinɪkːɪ/ (n)
renoncule
  jokin leinikkien () sukuun kuuluva kasvi

leipomo /lˈeipomo/ (n)
boulangerie, fournil
  paikka, jossa leivotaan leipomotuotteita

leipuri /lˈeipurɪ/ (n)
boulanger, boulangère
  Henkilö, joka leipoo, useimmiten ammatikseen.

leipä /lˈeipæ/ (n)
pain
  viljasta jauhetuista jauhoista ja nesteestä leipomalla ruoaksi valmistettava leipomotuote
miche, morceau
  leipäviipale, leipäpala, voileipä

leipäveitsi /lˈeipævˌeitsɪ/ (n)
couteau à pain
  leivän leikkaamiseen tarkoitettu veitsi

leiri /lˈeirɪ/ (n)
camp
  paikka jossa majoitutaan tiettyä tarkoitusta varten tilapäismajoituksessa kuten teltoissa tai parakeissa

leirintäalue /lˈeirɪntˌæalˌue/ (n)
camping
  tilapäiseen vapaa-ajan majoitukseen tarkoitettu alue, johon voi pysähtyä asuntovaunulla tai -autolla, pystyttää teltan tai monissa tapauksissa myös vuokrata mökin

leivinjauhe /lˈeivɪnjˌauhe/ (n)
levure chimique
  leivonnassa käytetty kohottaja-ainesosa

leivonnainen /lˈeivonnˌainen/ (n)
pâtisserie
  pääosin jauhotaikinasta valmistettu, leivottu ja paistettu makea tai suolainen elintarvike

leivänmuru /lˈeivænmˌuru/ (n)
miette, panure
  leivästä irronnut murunen

leivänpaahdin /lˈeivæmpˌaːhdɪn/ (n)
grille-pain, toasteur
  kodinkone jolla voi paahtaa leipäviipaleita lämpimiksi ja rapeiksi.

leka /lˈeka/ (n)
masse
  raskas, rautainen ja pitkävartinen työkalu, jolla voi mm. hakata paaluja maahan ja lyödä halkaisukiiloja puiden halkaisemiseksi, moukari

lekseemi /lˈekseːmɪ/ (n)
lexème
  sanan kaikki taivutusmuodot käsittävä abstraktio, leksikkoon kuuluva leksikaalinen vapaa morfeemi

leksikaalinen /lˈeksɪkˌaːlɪnen/ (adj)
lexical, lexicale
  sanakirjassa esiintyvä, sanakirjan mukainen; leksikkoon liittyvä

leksikko /lˈeksɪkːo/ (n)
lexique
  johonkin kieleen kuuluva tai johonkin alaan liittyvä sanasto

leksikologia /lˈeksɪkˌoloɡˌia/ (n)
lexicologie
  sanasto-oppi, sanastontutkimus

lemmikki /lˈemmɪkːɪ/ (n)
chouchou, chouchoute
  suosikki, lellikki
myosotis, ne-m’oubliez-pas
  jokin suvun kasveista, jotka tekevät pieniä viisiterälehtisiä vaaleansinisiä kukkia

lemmikkieläin /lˈemmɪkːˌielæin/ (n)
animal de compagnie, animal domestique
  ihmisen seuralaisenaan pitämä eläin

lempielokuva /lˈempielˌokuva/ (n)
film préféré
  elokuva, josta henkilö pitää eniten

lempinimi /lˈempɪnˌimɪ/ (n)
surnom
  kutsumanimi, lisänimi, liikanimi

leninismi /lˈenɪnˌismɪ/ (n)
léninisme
  Leninin poliittinen ideologia

lenkki /lˈeŋkːɪ/ (n)
maillon
  silmukka, rengas

lento /lˈento/ (n)
vol
  lentämisen tapahtuma
  lentomatka, lentäen lentokoneella tehty matka

lentoasema /lˈentoˌasema/ (n)
aéroport, aérodrome
  yleensä henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu ilmailuliikennepaikka; lentopaikka, jossa ilmaliikennepalvelu on pysyvästi järjestetty

lentoemäntä /lˈentoemˌæntæ/ (n)
agente de bord, hôtesse de l’air
  naispuolinen henkilö, joka palvelee matkustajia lentokoneessa

lentokenttä /lˈentokˌentːæ/ (n)
aérodrome, aéroport
  tasainen maasta toimivien lentokoneiden nousu- ja laskeutumisalue, jossa on kiitoradat ja lentotoimintaan tarvittava varustus

lentokone /lˈentokˌone/ (n)
avion
  siivin varustettu ilma-alus, jolla kuljetetaan matkustajia ja rahtia

lentopallo /lˈentopˌallo/ (n)
volley-ball, volley
  pallopeli, jossa palloa lyödään käsin korkean verkon yli kentän puolelta toiselle
volley-ball
  tietynlainen ilmatäytteinen pallo, jolla ko. peliä pelataan

lentotukialus /lˈentotˌukɪalus/ (n)
porte-avions
  suuri hävittäjäkoneita kantamaan kykenevä kiitoradallinen sota-alus

lentoyhtiö /lˈentoˌyhtɪø/ (n)
compagnie aérienne
  yhtiö, joka kuljettaa matkustajia tai rahtia ilmateitse lentokoneita tai helikoptereita käyttäen

lentäjä /lˈentæjæ/ (n)
pilote, aviateur, aviatrice
  henkilö, jolla on koulutus, viranomaisen myöntämä lupa (lentolupakirja) ja lääketieteellinen kelpoisuus ohjata eli lentää ilmassa liikkuvaa kulkuneuvoa, esim. lentokonetta

lentävä lautanen /lˈentævæ lˈautanen/ (n)
soucoupe volante
  ufo

lentää /lˈentæː/ (v)
voler
  liikkua ilmassa

leon /lˈeon/ (n)
léonais
  Lounais-Espanjassa puhuttu, nykyään espanjaan sulautunut romaaninen kieli

leopardi /lˈeopˌardɪ/ (n)
léopard, panthère
  pantteri, eräs Afrikassa ja Aasiassa elävä, jonkin verran leijonaa pienempi kissaeläinlaji () tai sen yksilö

lepakko /lˈepakːo/ (n)
chauve-souris
  siipijalkainen, Chiroptera-lahkon nisäkäs, joka kykenee lentämään lenninräpylöidensä avulla
gouine
  lesbo

lepattaa /lˈepatːaː/ (v)
voleter, voltiger
  liehua tuulen tai ilmavirran vaikutuksesta

lepinkäinen /lˈepɪŋkˌæinen/ (n)
pie-grièche
  lepinkäisten suvun () varpuslintu

lepolesti /lˈepolˌestɪ/ (n)
embauchoir
  kenkien muodossa pitämiseen säilytyksen aikana tarkoitettu pingotin

leppoisa /lˈepːoisa/ (adj)
bavard
  rauhallinen ja hyväntahtoinen

leppä /lˈepːæ/ (n)
aulne, verne
  koivukasveihin kuuluvan Alnus-suvun puulaji

leppäkerttu /lˈepːækˌertːu/ (n)
coccinelle, bête à bon Dieu
  jokin heimon () lajeista, pieni puolipallon muotoinen kovakuoriainen

lepra /lˈepra/ (n)
lèpre
  (patologia) spitaali, -bakteerin aiheuttama sairaus

leptoni /lˈeptonɪ/ (n)
lepton
  eräitä alkeishiukkasia; fermioni, jonka spin on ½

lesbo /lˈesbo/ (n)
lesbienne
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva nainen

lese /lˈese/ (n)
son
  jyvän kuori, siementä ympäröivä kasvikuitu, yleensä jauhettuna lesejauhona; myllyssä viljaa kuorittaessa leseeseen jää jonkin verran siemenen valkuaista

leskeys /lˈeskeys/ (n)
veuvage
  leskenä oleminen

leski /lˈeskɪ/ (n)
veuve, veuf
  ihminen, jonka puoliso on kuollut

leskimies /lˈeskɪmies/ (n)
veuf
  miespuolinen leski

lesti /lˈestɪ/ (n)
forme à monter
  kengän valmistuksessa käytettävä muotti
embauchoir
  lepolesti; saapaslesti

letaali /lˈetaːlɪ/ (adj)
létal
  kuoleman aiheuttava

lettu /lˈetːu/ (n)
crêpe
  juoksevan notkeasta taikinasta pannulla nopeasti paistettu ohut, hieman suolainen litteä leivonnainen, joka usein nautitaan sokeroituna tai hillon kera, mieluimmin lämpimänä

leuhkia /lˈeuhkɪa/ (v)
fanfaronner, vanter, se vanter
  kehua itseään, puhua itsestään positiiviseen sävyyn

leuka /lˈeuka/ (n)
mâchoire, menton
  ihmisen kasvojen alaosa, suuta ympäröivät luut, joiden ylä- ja alaosassa hampaat ovat kiinni, muodostaa leukaparin, jonka muodostavat yläleuka (maxilla) ja alaleuka (mandibula)

leukemia /lˈeukemˌia/ (n)
leucémie
  veren valkosolujen syöpä

leveys /lˈeveys/ (n)
largeur
  vaakasuunnassa etäisyys sivulta toiselle

leveä /lˈeveæ/ (adj)
large
  sellainen, jolla on paljon mittaa ja ulottuvuutta leveyssuunnassa, laaja sivusuunnassa

levoton /lˈevoton/ (adj)
agité, agitée
  sellainen, joka on mielentilaltaan huolestunut, hermostunut, rauhaton; luonteenlaadultaan tai olemukseltaan tasapainoton, ailahteleva, vakiintumaton; puheissaan ajattelematon, sopimattomaan kielenkäyttöön syyllistyvä

levyjarru /lˈevyjˌarru/ (n)
frein à disque
  pyörimisliikettä hidastava laite, jossa pyörimisakselille kiinnitettyä kiekkoa painetaan erityisillä jarrupaloilla

levyke /lˈevyke/ (n)
disquette
  tietokoneen tallennusväline, jossa on pyörivä magneettinen kiekko sijoitettuna muovikuoren sisään; edustaa vanhentunutta, käytöstä poistunutta tekniikkaa

levä /lˈevæ/ (n)
algue
  monenlaisia aitotumallisia yksi- tai monisoluisia eliöitä, joista osa luetaan protisteihin ja osa kasvikuntaan

levätä /lˈevætæ/ (v)
reposer
  olla kuluttamatta voimiansa

liaani /lˈiaːnɪ/ (n)
liane
  tropiikissa puita tai muita suuria kasveja pitkin ylöspäin kasvava puuvartinen köynnöskasvi

liberaali /lˈiberˌaːlɪ/ (adj)
libéral
  liberaalisen politiikan mukainen

liberaali /lˈiberˌaːlɪ/ (n)
libéral
  liberalismin kannattaja, liberaalisen puolueen jäsen, liberalisti

liberalismi /lˈiberalˌismɪ/ (n)
libéralisme
  ideologia tai poliittinen suuntaus, joka pitää yksilönvapautta, vapautta jostakin ja vapautta johonkin, keskeisenä arvona, ja nykyisin yleensä taloudellista vapautta

liberalisti /lˈiberalˌistɪ/ (n)
libéral
  liberalismin kannttaja; paremmin liberaali

libero /lˈibero/ (n)
libéro
  jalkapallossa tietty puolustava pelirooli

libertarismi /lˈibertarˌismɪ/ (n)
libertarianisme, libertarisme
  aate, joka yksilön tasolla katsoo, että henkilöllä tulee olla täysi vapaus tehdä mitä itse haluaa edellyttäen, että suo tämän vapauden myös muille, ja valtion suhteen kannattaa muissa suhteissa minimivaltiota, mutta katsoo kuitenkin väkivaltakoneiston ylläpidon kuuluvan valtiovallalle

libertiini /lˈibertˌiːnɪ/ (n)
libertin
  eräiden uskonlahkojen jäsenistä käytetty nimitys

libretto /lˈibretːo/ (n)
livret
  laajamittaisen vokaalimusiikkiteoksen, esimerkiksi oopperan, operetin, oratorion tai passion teksti

liekki /lˈiekːɪ/ (n)
flamme
  tulen näkyvä muoto, kaasun yhtyessä ilman happeen tapahtuvaan palamiseen liittyvä valoilmiö

liekkiparatiisikaija /lˈiekːɪpˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
perruche à bonnet bleu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

liekkipyrstöamatsoni /lˈiekːɪpˌyrstøamˌatsonɪ/ (n)
amazone à joues bleues
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

liemi /lˈiemɪ/ (n)
bouillon, jus
  keitossa tai keitoksessa oleva neste

liennytys /lˈiennytys/ (n)
détente
  jännitteiden purkaminen kiristyneessä tilanteessa tai olosuhteessa

lieri /lˈierɪ/ (n)
bord
  hattua ympäröivä, ulkoneva reunus

liettua /lˈietːua/ (n)
lituanien, lithuanien
  Liettuassa puhuttava balttilainen kieli (sanalista)

liettualainen /lˈietːualˌainen/ (adj)
lituanien, lithuanien
  Liettuasta peräisin oleva tai Liettuan liittyvä

liettualainen /lˈietːualˌainen/ (n)
Lituanien
  pysyvästi Liettuassa asuva henkilö

ligatuuri /lˈiɡatˌuːrɪ/ (n)
ligature
  kahden kirjaimen muodostama merkki: œ, æ, ﬃ

liha /lˈiha/ (n)
viande, chair
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava syötävä eläinten juovikkaan lihaksiston osa, nisäkkäiden ja lintujen liha

lihakauppa /lˈihakˌaupːa/ (n)
boucherie
  kauppa, jossa myydään lihaa tai muita lihatuotteita

lihakauppias /lˈihakˌaupːɪas/ (n)
boucher
  lihaa ja erilaisia lihatuotteita myyvä kauppias

lihaksikas /lˈihaksɪkas/ (adj)
musclé, musculeux
  jolla on voimakkaat tai isot lihakset

lihamehu /lˈihamˌehu/ (n)
jus de viande
  eläimen lihaskudosta kypsennettäessä siitä pois irtautuva neste, jota voidaan käyttää kastikkeeseen

lihansyöjä /lˈihansˌyøjæ/ (n)
carnivore
  eliö, joka saa suurimman osan ravinnostaan syömällä muiden eläinten lihaa, toisenvarainen eliö

lihapulla /lˈihapˌulla/ (n)
boulette
  jauhelihasta valmistettu lihapallero

lihas /lˈihas/ (n)
muscle
  lihaskudos, säikeinen kokonaisuus, joka supistumalla kykenee muuttamaan pituuttaan ja siten liikuttamaan kehon osia

lihasmaha /lˈihasmˌaha/ (n)
gésier
  (anatomia) lintujen mahalaukun taaempi osa, jossa ruoan hienontaminen pääasiassa tapahtuu

lihava /lˈihava/ (adj)
gros, gras
  (ihmisestä tai eläimestä) paksuudeltaan mittava, pulska, rehevä

liian /lˈiːan/ (adv)
trop
  enemmän tai vähemmän kuin tarpeeksi; ei sopivasti; ei sopiva

liikaa /lˈiːkaː/ (adv)
trop
  kohtuullisuutta tai tarpeellista määrää enemmän, liian paljon

liikavarvas /lˈiːkavˌarvas/ (n)
cor
  (lääketiede) tavallisimmin varpaisiin ahtaiden kenkien aiheuttaman ärsytyksen seurauksena muodostuva sarveisainetta sisältävä ihokyhmy

liike /lˈiːke/ (n)
mouvement
  liikkuminen, paikasta toiseen siirtyminen tai kulkeminen tai jatkuva aseman muutos
  liikeyritys, kauppa, myymälä
affaire, commerce
  liikahdus, yksittäinen siirto, aseman tai paikan vaihto

liike-energia /lˈiːkeˈenerɡˌia/ (n)
énergie cinétique
  kappaleen kyky tehdä työtä liiketilansa perusteella

liikemies /lˈiːkemies/ (n)
homme d'affaires
  liiketoimia tekevä henkilö, esimerkiksi yrittäjä tai yrityksen johtoa

liikenneonnettomuus /lˈiːkenneˌonnetːomuːs/ (n)
accident de la route
  onnettomuus, joka on tapahtunut liikenteen aiheuttamana

liikenneruuhka /lˈiːkennerˌuːhka/ (n)
bouchon, embouteillage
  tilanne, jossa tiellä on sen kapasiteettiin nähden liikaa autoja, jolloin autojen ajonopeus hidastuu; yleensä ei liikennetukos

liikennevalot /lˈiːkennˌevalot/ (n)
feu tricolore
  liikenteessä käytettävä opastejärjestelmä, joka liikennevalojen avulla kertoo, kenellä milloinkin ja mihin suuntaan on vallitseva ajo- tai kulkuoikeus

liikenneympyrä /lˈiːkennˌeympyræ/ (n)
rond-point
  ympyrän muotoinen väylä tieliikenteessä, jota ajetaan ympäri ja josta on poistumismahdollisuudet eri reiteille

liikevaihto /lˈiːkevˌaihto/ (n)
chiffre d'affaires, chiffre d’affaires
  yrityksen tietyssä ajassa synnyttämä myyntitulo; yrityksen myyntituottojen yhteenlaskettu määrä kirjanpitolain mukaisesti laskettuna

liikkeellelasku /lˈiːkːeːllelˌasku/ (n)
émission
  osakkeiden tai joukkolainan vaihtaminen ensi kerran sijoittajilta saatavaan rahaan
mise en circulation
  uusien kolikoiden ja setelien käyttöön päästäminen

liikkeeseenlasku /lˈiːkːeːsˌeːnlasku/ (n)
émission
  anti, emissio; osakkeiden tai joukkolainan vaihtaminen ensi kerran sijoittajilta saatavaan rahaan
mise en circulation
  uusien kolikoiden ja setelien käyttöön päästäminen

liikkua /lˈiːkːua/ (v)
bouger
  kulkea, siirtyä, muuttaa asemaansa kerran tai toistuvasti, olla parhaillaan liikkeessä tai liikkeellä

liikkuvuus /lˈiːkːuvuːs/ (n)
mobilité
  kyky liikkua; kyky liikkua ja toimia nopeasti

liikuttaa /lˈiːkutːaː/ (v)
bouger
  siirtää tai kuljettaa paikasta toiseen; laittaa liikkumaan

liima /lˈiːma/ (n)
colle, glu
  tavallisesti nestemäinen kiinnitysaine, jolla liitetään yhteen eli liimataan toisistaan irrallaan olevia osia tai esineitä

liimata /lˈiːmata/ (v)
coller
  liittää yhteen liimaa käyttäen

liioitella /lˈiːoitella/ (v)
exagérer
  paisutella esim. kertomusta tai pyöristää mm. lukuja ylöspäin

liipaisin /lˈiːpaisɪn/ (n)
détente
  kivääreitten ja pistooleitten laukaisuvipu

liira /lˈiːra/ (n)
lire
  eräissä maissa käytössä olleen tai olevan rahayksikön nimi

liite /lˈiːte/ (n)
annexe, appendice, encart
  liitetty asia: esimerkiksi teokseen, kirjeeseen tai artikkeliin oheistettu asiakirja tai tiedosto
affixe, suffixe
  suffiksi, sanamuotoon liittyvä itsenäisenä sanana esiintymätön morfeemi

liitohaukka /lˈiːtohˌaukːa/ (n)
élanion blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

liittoerä /lˈiːtːoˌeræ/ (n)
partie sectorielle
  työmarkkinaneuvotteluissa sovittu palkankorotuksen osa, jonka käyttötapa on erilainen kussakin työ- ja virkaehtosopimuksessa

liittymä /lˈiːtːymæ/ (n)
connexion, interface
  jokin jolla päästää yhteyteen tai vuorovaikutukseen toisen kanssa, yhteys, liitos
sortie
  yhteys jolla ajetaan sivutieltä moottoritielle tai pois siltä

liittyä /lˈiːtːyæ/ (v)
être relié
  kuulua, olla johonkin sidoksissa
rejoindre, affilier, intégrer
  mennä johonkin ryhmään, mennä jäseneksi

liitukausi /lˈiːtukˌausɪ/ (n)
cretace
  geologinen kausi jura- ja tertiäärikauden välissä 145–65 mvs., jolloin syntyivät mm. paljas- ja koppisiemeniset kukkakasvit sekä ensimmäiset kädelliset; liitukausi päättyi joukkotuhoon, joka tuhosi muiden muassa hirmuliskot

liitutaulu /lˈiːtutˌaulu/ (n)
tableau noir
  jatkuvaan käyttöön tehty kirjoitusalusta, johon kirjoitetaan tai piirretään liidulla, opetukseen käytettävä koulutaulu

liivi /lˈiːvɪ/ (n)
gilet
  miesten edestä suljettava hihaton vaate, jota yleensä käytetään pukutakin kanssa väliasusteena
live
  Latviassa puhuttava, harvinainen itämerensuomalainen kieli. Kielitunnus liv.

liivimesikko /lˈiːvɪmesˌikːo/ (n)
méliphage à croissants
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lika /lˈika/ (n)
saleté
  jollekin pinnalle kertynyt, usein tarttunut, vieras aine

likainen /lˈikainen/ (adj)
sale
  sellainen, jossa on likaa, likaantunut, epäsiisti

likööri /lˈikøːrɪ/ (n)
liqueur
  tavallisesti runsassokerinen ja vahva maustettu alkoholijuoma

lila-amatsoni /lˈilaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone à couronne lilas
  eräs uhanalainen papukaija

lilja /lˈilja/ (n)
lys, lis
  jokin liljojen (Lilium) kasvisukuun kuuluva kasvi

lima /lˈima/ (n)
mucus, bave, bourbe, fange
  limakalvojen ja hengitysteiden nestemäinen, monesti sitkeähkö liukas erite

limakalvo /lˈimakˌalvo/ (n)
muqueuse
  ruuansulatuskanavaa, hengitysteitä, virtsateitä ja sukuelimiä peittävä ohut solukerros, jonka päällä on sitkeää limaa

limbo /lˈimbo/ (n)
limbo
  länsi-intialaisperäinen tanssi, jossa osallistujat alittavat vuorotellen yhä alemmas asetettavan riman

limburg /lˈimburɡ/ (n)
limbourgeois
  Alankomaissa, Belgiassa ja Luxemburgissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: li)

limonadi /lˈimonˌadɪ/ (n)
limonade, citronnade
  perinteinen virvoitusjuoma, jossa kivennäisveteen on sekoitettu makeaa hedelmämehua; sitruunasooda; nykyisin mikä tahansa makea tai makeutettu ja hiilihapotettu virvoitusjuoma

limppu /lˈimpːu/ (n)
miche
  suuri ja paksu leipä

lindaani /lˈindaːnɪ/ (n)
lindane
  heksakloorisykloheksaanin (C₆H₆Cl₆) gammaisomeeri: hyönteismyrkkynä käytetty γ-HCH-hiilivety, jonka käytöstä on luovuttu, koska se on ihmisellekin myrkyllinen

linimentti /lˈinɪmˌentːɪ/ (n)
liniment
  ihmisen tai eläimen iholle levitettävä nestemäinen lääkevalmiste, jonka tarkoituksena on vaikuttaa paikallisesti

linja-auto /lˈinjaˈauto/ (n)
autobus, bus, autocar
  moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu usean ihmisen yhtäaikaiseen kuljettamiseen ja jota käytetään yleisesti joukkoliikenteessä

linja-autoasema /lˈinjaˈautoˌasema/ (n)
gare routière
  linja-autoliikenteen, erityisesti kauko- ja pikavuoroliikenteen keskus rakennuksineen, jonne linja-autot saapuvat ja josta ne lähtevät

linjalaiva /lˈinjalˌaiva/ (n)
navire de ligne
  (historia) purjelaiva-aikakaudelta alkaen käytetty nimitys suuresta aseistuksella varustetusta sota-aluksesta, taistelulaivan edeltäjä

linkki /lˈiŋkːɪ/ (n)
lien, hyperlien
  avainsana hypertekstissä, josta siirrytään aiheesta toiseen; hyperlinkki

linna /lˈinna/ (n)
château
  asuntona tai sotilaallisena suojarakennuksena toimiva rakennus, jonka tärkeimmät osat ovat muurit ja torni
taule
  vankila

linnakreivi /lˈinnakrˌeivɪ/ (n)
burgrave
  kreivi, joka oli kuninkaan tai piispan linnan, tai linnoitetun kaupunkin päällikkö

linnoitus /lˈinnoitus/ (n)
forteresse
  sotilaallinen tukikohta tai suojavarustus, jota suojaavat muurit, vallit tai vastaavat rakennelmat

linnoitusesplanadi /lˈinnoitusˌesplanˌadɪ/ (n)
esplanade
  esplanadi: linnoituksen ympärillä avoin ampuma-ala, jolle ei saanut rakentaa, mutta jolle syntyi esikaupunkiasutusta, joka hyökkäyksen uhatessa poltettiin, jottei vihollinen saisi siitä suojaa

linoleumi /lˈinolˌeumɪ/ (n)
linoleum
  linoleum, pellavaöljystä, sidosaineista ja tukevasta aluskankaasta koostuva nykyään harvinainen lattianpäällyste

linssi /lˈinssɪ/ (n)
lentille
  rokkalinssi, mikä hyvänsä hernekasvien heimon linssien (Lens) sukuun kuuluva laji ja sen ruokana käytettävä siemen, erityisesti kylvövirvilä (Lens culinaris)
  (optiikka) läpinäkyvä optinen osa, jonka pinnat ovat kuperat tai koverat ja tehtävänä koota tai hajottaa valonsäteitä

lintsata /lˈintsata/ (v)
faire l'école buisonnière
  jäädä luvatta pois (esim. koulusta)

lintu /lˈintu/ (n)
oiseau, volatile
  lintujen luokkaan (Aves) kuuluva tasalämpöinen muniva selkärankainen eläin, jonka eturaajat ovat kehittyneet siiviksi

lintulauta /lˈintulˌauta/ (n)
mangeoire
  lintujen ruokintaan käytettävä teline tai yksinkertainen rakennelma

lintutiede /lˈintutˌiede/ (n)
ornithologie
  lintuja tutkiva eläintieteen haara

lipas /lˈipas/ (n)
magasin, chargeur
  aseen irrotettava osa, johon ammukset lipastetaan ja josta ne siirtyvät latausliikkeellä ammuttaviksi; patruunalipas

lipasto /lˈipasto/ (n)
commode
  huonekalu, jossa säilytetään tavaroita vetolaatikoissa

liperi /lˈiperɪ/ (n)
livèche
  (yleisesti) -suvun kasvi (Suvun ainoa laji on Levisticum officinale.)

lippalakki /lˈipːalˌakːɪ/ (n)
casquette
  kesällä käytettävä lakki, jonka etuosassa on suoralta auringonpaisteelta suojaava lippa

lippu /lˈipːu/ (n)
drapeau, étendard
  kankainen tunnusmerkki, joka kiinnitetään reunastaan salkoon, ja jota käytetään valtion tai jonkin organisaation symbolina tai signaalinantoon
ticket, billet
  matkustamiseen tai johonkin tilaisuuteen osallistumaan oikeuttava, ostettu tai muuten saatu lupa

lippulaiva /lˈipːulˌaiva/ (n)
navire amiral
  laivueen komentajan laiva

lisenssi /lˈisenssɪ/ (n)
licence
  käyttölupa; oikeudenhaltijan lupa hyödyntää tuotetta tai valmistaa siitä kopioita

lisko /lˈisko/ (n)
lézard, saurien
  suomukas, yleensä nelijalkainen matelijoihin kuuluva selkärankainen. Suomessa eläviä liskoja ovat mm. sisilisko ja vaskitsa

liskohaukka /lˈiskohˌaukːa/ (n)
autour unibande
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lista /lˈista/ (n)
liste
  luettelo

lisuke /lˈisuke/ (n)
garniture
  varsinaisen ruoan (esimerkiksi lihan tai kalan) lisäksi tarjottava ruoka (esimerkiksi peruna tai riisi)

lisätä /lˈisætæ/ (v)
ajouter
  tehdä lisäys
ajouter, augmenter
  enentää määrää, kartuttaa tai suurentaa määrää tai arvoa

lisävaruste /lˈisævarˌuste/ (n)
accessoire
  johonkin laitteeseen lisätoiminnallisuutta tuova, erikseen myytävä osa

lisäys /lˈisæys/ (n)
addition, ajout, augmentation
  lisäämisen tai lisääntymisen tulos; kasvu

lisääntyminen /lˈisæːntˌymɪnen/ (n)
reproduction
  eliöiden syntyminen saman lajin yksilöistä, joka voi tapahtua suvullisesti tai suvuttomasti

litium /lˈitium/ (n)
lithium
  kevyin alkalimetalleihin kuuluva metallimainen alkuaine

litra /lˈitra/ (n)
litre
  SI-järjestelmän lisäyksikkö, tilavuusmitta, joka vastaa yhtä kuutiodesimetriä. Tunnus l tai L.

litsi /lˈitsɪ/ (n)
litchi
  eteläkiinalainen puu ; sen hedelmä, joka on luumarja

liturgia /lˈiturɡˌia/ (n)
liturgie
  jumalanpalveluskaava, jonka mukaan jumalanpalvelus eräissä kirkkokunnissa toimitetaan

liueta /lˈiueta/ (v)
dissoudre
  kiinteän aineen sekoittumista liuottimeen
arracher, barrer, tirer
  häipyä

liukas /lˈiukas/ (adj)
glissant
  sellainen, jossa kitka on pieni

liukua /lˈiukua/ (v)
glisser
  liikkua pinnalla niin, että pysyy koko ajan (ainakin näennäisesti) kiinni pinnassa

liukumäki /lˈiukumˌækɪ/ (n)
toboggan
  rakennelma, jota pitkin liu’utaan alas esimerkiksi leikkikentällä

liukuportaat /lˈiukupˌortaːt/ (n)
escalier roulant, escalateur
  automaattisesti ylös- tai alaspäin liikkuvat portaat, joissa ei tarvitse itse kävellä

liuos /lˈiuos/ (n)
solution
  seos jossa kaksi tai useampi aine ovat sekoittuneet muodostaen yhtenäisen faasin

liuottaa /lˈiuotːaː/ (v)
dissoudre
  saattaa aine liukenemaan toiseen

liuskekaasu /lˈiuskekˌaːsu/ (n)
gaz de schiste
  saviliuskekerrostumista saatava maakaasu

liuskelintuhaukka /lˈiuskelˌintuhˌaukːa/ (n)
autour bleu et gris
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

livistää /lˈivɪstæː/ (v)
tailler
  lähteä nopeasti pakoon

logiikka /lˈoɡɪːkːa/ (n)
logique
  formaalinen tiede, jonka kohteena ovat käsitteiden yleiset ja muodolliset ominaisuudet ja suhteet, joita kuvaamaan käytetään erityisistä merkeistä koostuvia filosofian ja matematiikan lainalaisuuksia noudattavia formaaleja kieliä

logopedi /lˈoɡopˌedɪ/ (n)
logopède, logopédiste, orthophoniste
  logopedian harjoittaja

logopedia /lˈoɡopˌedɪa/ (n)
logopédie, orthophonie
  puhe-, ääni-, kieli- ja kommunikaatiohäiriöiden hoitoa tutkiva ala

lohduttaa /lˈohdutːaː/ (v)
consoler, réconforter
  yrittää parantaa toisen pahaa mieltä esim. halaamalla tai sanomalla jotain mukavaa

lohenpunainen /lˈohempunˌainen/ (adj)
saumon
  väriltään vaaleanpunaisen-oranssi

lohestus /lˈohestus/ (n)
pêche saumon
  lohen pyynti

lohikala /lˈohɪkˌala/ (n)
saumon
  mikä tahansa Salmoniformes-lahkoon kuuluva viuhkaeväisten kalojen laji tai sellaisen yksilö

lohikalat /lˈohɪkalat/ (n)
salmonidés
  yksi viuhkaeväisten kalojen luokkaan kuuluvista lahkoista ()

lohikäärme /lˈohɪkˌæːrme/ (n)
dragon
  tarujen siivekäs lisko, joka kykenee syöksemään tulta

loikata /lˈoikata/ (v)
déserter, défection
  paeta ulkomaille valtiosta, etenkin sosialistimaasta, joissa maastamuutto oli rajoitettua

loinen /lˈoinen/ (n)
parasite
  Suomessa maaseudun tilattoman köyhälistön edustaja, joka eli toisen tuvassa, saunassa tai muissa tiloissa ja sai pääsääntöisesti elantonsa luontaistuotteina siten kuin isäntä parhaaksi katsoi antaa

loistaa /lˈoistaː/ (v)
briller
  heijastaa tai tuottaa valoa
briller, exceller
  olla todella hyvä

loistava /lˈoistava/ (adj)
fantastique, formidable, génial géniale, superbe
  todella hyvä, suurenmoinen
lumineuse, lumineux
  kirkkaasti valaiseva, hohtava

loistelias /lˈoistelɪas/ (adj)
splendide, glorieux
  erinomainen, todella hyvä

loistokaija /lˈoistokˌaija/ (n)
perruche de Barraband
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

loistokas /lˈoistokas/ (adj)
glamour, glorieux
  upea, loistava

loitsukirja /lˈoitsukˌirja/ (n)
grimoire
  kirja, joka sisältää ohjeita loitsujen tekemiseen

lojaali /lˈojaːlɪ/ (adj)
loyal
  uskollinen ja luotettava jollekin (esimerkiksi henkilölle, aatteelle tai organisaatiolle kuten valtiolle)

lojaalisti /lˈojaːlˌistɪ/ (adv)
loyalement
  lojaalilla tavalla; uskollisesti

lokakuu /lˈokakuː/ (n)
octobre
  vuoden kymmenes kuukausi, kuukausi syyskuun ja marraskuun välissä

lokalisoida /lˈokalɪsˌoida/ (v)
localiser
  kotoistaa, kääntää ja sovittaa tuote tai palvelu paikalliseen käyttöön

lokatiivi /lˈokatˌiːvɪ/ (n)
locatif
  joissakin kielissä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee paikkaa tai sijaintia

lokikirja /lˈokɪkˌirja/ (n)
journal de bord
  kirja, jollaiseen laivan kapteeni merkitsi tapahtumia, johon hän piti lokia

lokki /lˈokːɪ/ (n)
mouette, goéland
  (yleisesti) mikä tahansa lokkien heimoon () kuuluva rantalintujen laji tai sellaisen yksilö

lokum /lˈokum/ (n)
loukoum
  turkkilaisperäinen tomusokerilla päällystetty hillomainen makeinen

loma /lˈoma/ (n)
congé, vacances
  pitkähkö yhtenäinen lepokausi uurastuksen vastapainona

lomake /lˈomake/ (n)
formulaire
  painettu liuska tiettyyn tarkoitukseen kerättävien tietojen ilmoittamiseksi

lomakohde /lˈomakˌohde/ (n)
lieu
  suosittu lomaviettopaikka

lompakko /lˈompakːo/ (n)
portefeuille, portemonnaie, porte-monnaie
  rahalompakko, nahkasta tai kankaasta valmistettu, mukana kannettava, litteä, yleensä monilokeroinen säilytystila seteleille, pienelle määrälle kolikoita ja luottokorteille sekä joillekin henkilökohtaisille papereille

lonkero /lˈoŋkero/ (n)
tentacule
  selkärangattomilla eläimillä pitkänomainen, joustava elin

lonkka /lˈoŋkːa/ (n)
hanche
  nivel reiden ja lantion välissä

lontoolainen /lˈontoːlˌainen/ (adj)
londonien
  Lontoosta peräisin oleva tai Lontooseen liittyvä

looginen /lˈoːɡɪnen/ (adj)
logique
  logiikan mukainen, johdonmukainen

lopettaa /lˈopetːaː/ (v)
finir
  tehdä valmiiksi, suorittaa loppuun, saattaa loppuun
arrêter
  lakata tekemästä; keskeyttää, lakkauttaa jonkin toiminta
euthanasier, abattre
  tappaa sairas, loukkaantunut eläin

loppiainen /lˈopːɪˌainen/ (n)
Épiphanie
  joulunajan juhlista viimeisenä, 6. tammikuuta vietettävä kirkollinen juhlapäivä

loppu /lˈopːu/ (n)
fin
  viimeiset vaiheet
reste, restes
  jäljellä oleva osa, jäännös

lordoosi /lˈordoːsɪ/ (n)
lordose
  lannerangan liiallinen eteenpäin kaareutuminen; notkoselkäisyys

loru /lˈoru/ (n)
comptine
  rytmikäs runo tai hokema

loska /lˈoska/ (n)
neige fondue, névasse
  maassa oleva vetinen lumi

lossi /lˈossɪ/ (n)
bac à câble
  vedessä kahden päätepisteen väliä vaijeriin kytkettynä kulkeva lautta

lotto /lˈotːo/ (n)
loterie
  onnenpeli, jossa yritetään arvata numeroriviä

loukata /lˈoukata/ (v)
blesser
  satuttaa itsensä (fyysisesti)
offenser, blesser, vexer
  satuttaa jotakuta toista (henkisesti)
violer, abuser
  loukata jonkun oikeuksia johonkin

lounas /lˈounas/ (n)
sud-ouest
  väli-ilmansuunta etelän ja lännen välissä
déjeuner, dîner
  aamupäivällä tai keskipäivällä nautittu ruoka

lounasseteli /lˈounassˌetelɪ/ (n)
chèque-repas, titre restaurant
  työnantajan kustantama kuponki, jolla voi ostaa ruokaa ja juomaa ravintolasta tai ruokalasta

lounastaa /lˈounastaː/ (v)
déjeuner, dîner
  syödä lounasta

luento /lˈuento/ (n)
lecture, conférence
  opetustarkoituksessa pidettävä esitelmä, yliopiston oppitunti

luettelo /lˈuetːˌelo/ (n)
catalogue, liste
  kirjoitus, jossa mainitaan toisiinsa liittyviä asioita

luhtavahanokka /lˈuhtavˌahanˌokːa/ (n)
astrild à poitrine fauve
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luistella /lwˈistella/ (v)
patiner
  liikkua luistimilla

luistelu /lwˈistelu/ (n)
patinage
  liikunta- tai urheilumuoto, jossa luistellaan jään päällä luistimilla

luistin /lwˈistɪn/ (n)
patin
  luistelua varten suunniteltu jalkine, jonka pohjassa on tätä tarkoitusta varten terä

luja /lˈuja/ (adj)
solide
  kestävä
déterminé
  vahvatahtoinen, vankkumaton

lujasti /lˈujastɪ/ (adv)
fermement
  lujalla tavalla; tiukasti

lujentaa /lˈujentaː/ (v)
consolider, renforcer
  tehdä lujaksi tai lujemmaksi

lujittaa /lˈujɪtːaː/ (v)
consolider, renforcer
  tehdä lujemmaksi, kestävämmäksi

lujittua /lˈujɪtːˌua/ (v)
affermir, consolider, renforcer
  tulla lujaksi tai lujemmaksi, vahvistua

lukea /lˈukea/ (v)
lire
  esittää ääneen tekstistä tai ulkomuistista

lukeminen /lˈukemɪnen/ (n)
lecture
  kirjoituksen tulkitseminen mielleyhtyminä

lukihäiriö /lˈukɪhˌæirɪø/ (n)
dyslexie
  lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus.

lukija /lˈukɪja/ (n)
lecteur, lectrice
  ihminen, joka lukee

lukinkalvo /lˈukɪŋkˌalvo/ (n)
arachnoïde
  aivokalvon keskimmäinen kerros

lukio /lˈukɪo/ (n)
lycée, collège
  Suomen koulutusjärjestelmän vapaaehtoinen oppilaitos, joka antaa yleissivistystä ja valmiudet aloittaa opinnot korkea-asteella

lukiolainen /lˈukɪolˌainen/ (n)
lycéen
  lukiossa opiskeleva henkilö; lukio-oppilas, lukio-opiskelija

lukita /lˈukɪta/ (v)
fermer clé, verrouiller
  laittaa lukolla kiinni, sulkea pääsy jhk, salvata

lukitus /lˈukɪtus/ (n)
verrouillage
  lukitseminen; lukitsemisjärjestelmä

lukko /lˈukːo/ (n)
serrure
  ovessa oleva laite tai mekanismi, joka estää pääsyn johonkin ilman avainta tai muuta keinoa avata ovi

lukkoseppä /lˈukːosˌepːæ/ (n)
serrurier
  ammatinharjoittaja, joka rakentaa, huoltaa, asentaa ja avaa lukkoja

luksaatio /lˈuksaːtˌio/ (n)
luxation
  nivelen meneminen sijoiltaan

luksi /lˈuksɪ/ (n)
lux
  valaistuksen voimakkuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lx)

luku /lˈuku/ (n)
nombre, numéro
  numeroista koostuva määrän kertova esitys
chapitre
  lukumäärä, sen määrittäminen
nombre
  osa joihin kirjan teksti on jaettu
lecture
  kieliopillinen kategoria, joka kertoo nominin ilmaisemien asioiden määrästä
  yhdyssanojen jälkiosana ilmaisee vuosikymmentä tai vuosisataa

lukujärjestys /lˈukujˌærjestys/ (n)
emploi du temps, horaire
  koulun aikataulu oppilaiden oppituntien ajankohdista; lomake, jolle lukujärjestys on merkitty

lukukausi /lˈukukˌausɪ/ (n)
semestre
  oppilaitoksen lähes puolen vuoden mittainen, kesä- ja talviloman katkaisema vuotuinen opiskeluaika

lukumäärä /lˈukumˌæːræ/ (n)
nombre, chiffre
  luettu eli laskettu määrä, lukuun perustuva tai lukuna ilmaistu paljous

lukutaito /lˈukutˌaito/ (n)
alphabétisation
  kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi

lukuvuosi /lˈukuvˌuosɪ/ (n)
année scolaire
  oppilaitoksen toimintaan liittyvä yhtenäinen ajanjakso, joka alkaa vuosittain samoihin aikoihin; monissa oppilaitoksissa ja kouluissa lukuvuosi alkaa loppukesällä ja loppuu kesän alussa; ei vastaa kalenterivuotta eikä ole vuoden mittainen, vain noin 10-kuukautinen

lumi /lˈumɪ/ (n)
neige
  veden härmistynyt olomuoto, jäätyneestä vedestä muodostunutta kiinteää kiteistä valkoista ainetta

lumiaura /lˈumɪˌaura/ (n)
chasse-neige, déneigeuse
  aggregaattina ajoneuvoon kiinnitettävä aura, jolla työnnetään lunta pois

lumihiutale /lˈumɪhˌiutale/ (n)
flocon de neige
  jäätyneen veden muodostama kuusikulmainen kide, jotka satavat ja kerääntyvät maassa lumeksi

lumikenkä /lˈumɪkˌeŋkæ/ (n)
raquette, raquette à neige
  lumessa liikkumiseen tarkoitettu, jalkineen pohjaan kiinnitettävä alunen, joka kannattelee kävelijää lumen pinnalla

lumikko /lˈumɪkːo/ (n)
belette
  () elintavoiltaan kärppää muistuttava näätäeläin. Euroopassa elää kaksi kokonsa ja ulkonäkönsä puolesta toisistaan eroavaa alalajia.

lumilinko /lˈumɪlˌiŋko/ (n)
souffleuse à neige, fraise à neige
  itsenäinen polttomoottorilla toimiva, joskus sähkökäyttöinen, laite, jolla lingotaan lumi sivuun

lumimyrsky /lˈumɪmˌyrsky/ (n)
tempête de neige
  myrsky johon liittyy lumisade ja lumen nousu ilmaan

lumipallo /lˈumɪpˌallo/ (n)
boule de neige
  lumesta tehty pallo

lumisade /lˈumɪsˌade/ (n)
chute, neige
  sade, joka laskeutuu lumena
neige
  television ruudussa näkyvä valkoinen kohina

lumisota /lˈumɪsˌota/ (n)
bataille de boules de neige
  yl. leikkimielinen taistelu, jossa toisia heitetään lumipalloilla

lumiukko /lˈumiukːo/ (n)
bonhomme de neige
  päällekkäin kasatuista lumipalloista tehty ihmisenmuotoinen hahmo

lumivyöry /lˈumɪvˌyøry/ (n)
avalanche
  luonnonilmiö, jossa lumimassa vyöryy alas rinnettä

lumme /lˈumme/ (n)
nénufar, nénuphar
  joukko lumpeitten () sukuun kuuluva vedessä eläviä kasveja

lumous /lˈumous/ (n)
charme, sort, enchantement
  taika, jonka tekijä alistaa toisen persoonan hallintaansa lumoamalla

lumpenproletariaatti /lˈumpemprˌoletˌarɪˌaːtːɪ/ (n)
lumpenprolétariat
  ryysyköyhälistö; marxilaisuudessa yhteiskunnan subproletaarinen alaluokka jolta puuttuu luokkatietoisuus

lunnaat /lˈunnaːt/ (n)
rançon
  jonkun vapauttamisesta vaadittava hinta

lunni /lˈunnɪ/ (n)
macareux moine, perroquet de mer
  värikäsnokkainen kalaa syövä ruokkilintu ()

lunttilappu /lˈuntːɪlˌapːu/ (n)
antisèche, copion
  muistilappu, johon kootaan kokeeseen tai tenttiin tarvittavat olennaisimmat asiat, etenkin sellainen jota käytetään lunttaamiseen

lunula /lˈunula/ (n)
lunule
  puolikuun muotoinen vaalea alue kynnen juuressa

luoda /lˈuoda/ (v)
créer
  tuottaa jotakin uutta ja omaperäistä
muer
  (eläintiede) uudistaa nahka tai kuori

luode /lˈuode/ (n)
nord-ouest
  väli-ilmansuunta lännen ja pohjoisen välissä
marée basse, reflux
  tilanne, jossa meriveden pinta on alhaisimmillaan vuorovesi-ilmiön korkeusvaihtelusyklissä, laskuvesi

luoho /lˈuoho/ (n)
jouet du vent
  mikä tahansa luohojen suvun () kasvi

luokka /lˈuokːa/ (n)
classe, catégorie
  ryhmä, johon luokiteltava asia tai esine asetetaan samankaltaisten joukkoon
classe
  laatuaste, laatu
  tieteellisen luokittelun taso lahkon ja kaaren (kasvitieteessä) tai pääjakson (eläintieteessä) välissä (classis)
note
  koulussa samassa vaiheessa olevien oppilaiden opetusryhmä

luoko /lˈuoko/ (n)
andain
  kasa, jossa heinä on niitettynä maassa (kuivumassa)

luola /lˈuola/ (n)
grotte, terrier
  maan alla tai kallion sisällä oleva syvä onkalo

luomi /lˈuomɪ/ (n)
tache de naissance
  tumma, joskus kohollaan oleva, yleensä hernettä pienempi epämuodostuma ihmisen iholla

luomistyö /lˈuomɪstyø/ (n)
création
  (taide, ym.) luovan työn se vaihe, missä teos luodaan

luomu /lˈuomu/ (n)
biologique, bio
  luomutuote; luomumaatalouden tuotteet, jotka on tuotettu luonnonmukaisesti ja ekologisesti kestävästi, joiden valmistusmenetelmät eivät ole haitallisia ympäristölle, eivätkä ihmisten, kasvien tai eläinten terveydelle ja hyvinvoinnille

luomus /lˈuomus/ (n)
création
  luomistyön tulos

luonne /lˈuonne/ (n)
caractère, personnalité
  jonkun henkiset ominaispiirteet

luonnollinen /lˈuonnollɪnen/ (adj)
naturel
  joka on sopusoinnussa luonnon kanssa

luonnollinen henkilö /lˈuonnollɪnen hˈeŋkɪlø/ (n)
personne physique
  yksittäinen ihminen, henkilö, jolla on subjektiivisia oikeuksia ja velvollisuuksia

luonnollinen luku /lˈuonnollɪnen lˈuku/ (n)
nombre naturel, entier naturel
  ei-negatiivinen kokonaisluku; kokonaislukujen joukon ℕ alkio

luonnollisesti /lˈuonnollɪsˌestɪ/ (adv)
naturellement
  luonnollisella tavalla
  tietysti, tietenkin

luonnonjärjestys /lˈuonnonjˌærjestys/ (n)
ordre naturel
  filosofinen käsite asioiden välisille suhteille luonnossa

luonnontiede /lˈuonnontˌiede/ (n)
histoire naturelle, science naturel
  luontoa, sen ilmiöitä tutkiva, ja niitä selittämään pyrkivä tiede

luonnonvara /lˈuonnonvˌara/ (n)
ressource naturelle
  Jokin luonnon tarjomista liki rajattomista resursseista mitä ihminen kykenee hyödyntämään energiana tai materiaalina

luonnos /lˈuonnos/ (n)
brouillon, esquisse, croquis
  taideteoksen, kirjoituksen tms. (nopeasti tehty) suunnitelma, hahmotelma

luonnostaa /lˈuonnostaː/ (v)
esquisser
  tehdä luonnosta

luonto /lˈuonto/ (n)
nature
  maapallolla kaikki, mikä ei ole ihmisen rakentamaa tai järjestelemää

luontokappale /lˈuontokˌapːale/ (n)
créature
  eläin, elävä olento

luopua /lˈuopua/ (v)
abandonner, quitter
  antaa pois jotakin, jonka omistaa; jättää jotakin, jonka haluaisi omistaa; jättää virka tai asema; lopettaa jonkin tekeminen, tavoittelu

luostari /lˈuostarɪ/ (n)
monastère, cloître, couvent, moutier
  ulkopuolisilta lähes suljettu rakennus tai rakennusryhmä, missä miespuoliset munkit tai naispuoliset nunnat elävät luostarisäännön alaisina

luostarikirkko /lˈuostarɪkˌirkːo/ (n)
abbaye
  luostarin yhteydessä oleva kirkko

luotain /lˈuotain/ (n)
sonde
  syvyyden luotaukseen merenkulussa käytettävä, alkeellisimmillaan narusta ja painosta muodostuva laite

luotettava /lˈuotetːˌava/ (adj)
fiable, sérieux
  sellainen, johon voi luottaa
fiable
  varmatoiminen

luoti /lˈuotɪ/ (n)
balle, boulet
  käsiaseen tai konetuliaseen patruunaan sijoitettu heite, joka ammutaan kohteeseen

luotilanka /lˈuotɪlˌaŋka/ (n)
fil à plomb
  lanka ja sen päähän ripustettu säännöllisen muotoinen, yleensä teräväkärkinen paino; työkalu jonka avulla määritellään pystylinjoja

luotimuurahainen /lˈuotɪmˌuːrahˌainen/ (n)
fourmi balle de fusil
  eräs -heimoon kuuluva muurahaisten laji (), joka on tunnettu siitä, että sen pisto on kaikki maailman hyönteislajit huomioon ottaen tiettävästi kivuliain

luoto /lˈuoto/ (n)
îlot
  pieni, usein autio ja kallioinen saari

luotsata /lˈuotsata/ (v)
piloter
  ohjata alukset turvallisesti avomereltä satamiin ja niistä ulos

luotsi /lˈuotsɪ/ (n)
pilote
  merikapteenin tutkinnon suorittanut henkilö, joka ohjaa ja opastaa aluksia vaikeakulkuisten ja vaarallisten väylien läpi

luottaa /lˈuotːaː/ (v)
faire confiance
  uskoa että joku tai jokin ei petä tai huijaa

luottamus /lˈuotːamus/ (n)
confiance
  se asian tila, että luottaa jkh/jhk

luotto /lˈuotːo/ (n)
crédit
  myönnetty laina; lainanantajan saaminen

luottokortti /lˈuotːokˌortːɪ/ (n)
carte de crédit
  jonkin rahoituslaitoksen myöntämä maksukortti, jolla voi ostaa luotolla tiliehtojen mukaisesti

luova /lˈuova/ (adj)
créatif, créative
  sellainen, jolla on luovuutta; joka kykenee luomaan tai keksimään uutta

luovuttaa /lˈuovutːaː/ (v)
céder
  antaa periksi

luovutus /lˈuovutus/ (n)
extradition
  rikollisen luovuttamisen toisen maan viranomaisille

luovuus /lˈuovuːs/ (n)
créativité
  se, että on luova

lupa /lˈupa/ (n)
permission, permis
  suostumus

lupaus /lˈupaus/ (n)
promesse
  sitoumuksen tai vakuutuksen ilmaus

luppi /lˈupːɪ/ (n)
loupe
  eräänlainen mm. jalokivikauppiaiden suurennuslasi, joka käytettäessä viedään hyvin lähelle silmää, ja suurennus on yleensä vähintään kymmenkertainen

lusikka /lˈusɪkːa/ (n)
cuillère, cuiller
  löysän tai nestemäisen ruoan nauttimiseen tai sekoittamiseen tarkoitettu ruokailuväline

lustraatio /lˈustraːtˌio/ (n)
lustration
  eräissä itä-Euroopan maissa kommunistihallintojen vallasta poistumisen jälkeinen puhdistus, jossa rajoitetaan entisten kommunistien ja etenkin salaisen poliisin ilmiantajien pääsyä poliittisiin johtotehtäviin tai virkamiesasemiin

luterilainen /lˈuterɪlˌainen/ (adj)
luthérien, luthérienne
  luterilaiseen kristinuskon haaraan liittyvä, sen mukainen

luterilainen /lˈuterɪlˌainen/ (n)
luthérien
  luterilaista uskoa harjoittava

lutetium /lˈutetium/ (n)
lutécium
  eräs alkuaine

luu /lˈuː/ (n)
os
  (anatomia) kalkkinen selkärankaisen eläimen sisäisen tukirangan eli luurangon osa

luufinni /lˈuːfɪnnɪ/ (n)
acné miliaire, milium
  iholla tai limakalvolla esiintyvä, finniä muistuttava keratiinin täyttämä pieni rakkula

luukku /lˈuːkːu/ (n)
trappe, écoutille
  aukon peittävä levymäinen osa, kansi, joka voidaan avata ja sulkea

luulla /lˈuːlla/ (v)
croire, penser
  kuvitella jotakin, joka ei välttämättä pidä paikkaansa, uskoa tietävänsä

luulo /lˈuːlo/ (n)
supposition
  kuvitelma, jonka paikkansapitävyydestä ei ole varmuutta

luultavasti /lˈuːltavˌastɪ/ (adv)
probablement
  oletettavasti, arvatenkin, uskottavasti

luumarja /lˈuːmarja/ (n)
drupe
  mehevä hedelmä, jonka siemen on mallon ympäröimän kiven sisällä

luumen /lˈuːmen/ (n)
lumen
  valovirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lm)

luumu /lˈuːmu/ (n)
prune
  mikä tahansa luumujen alasukuun () kuuluva -suvun puulaji tai sellaisen yksilö tai hedelmä

luumupääaratti /lˈuːmupˌæːarˌatːɪ/ (n)
pione pailletée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luumupääkaija /lˈuːmupˌæːkaija/ (n)
perruche à tête prune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

luunmurtuma /lˈuːnmurtˌuma/ (n)
fracture
  luun murtuminen; murtunut kohta

luuppi /lˈuːpːɪ/ (n)
loupe, loupe oculaire
  pieni kello- ja kultaseppien ym. käyttämä suurennuslasi
boucle
  kvasiryhmä, jolle on olemassa yksikköalkio

luuranko /lˈuːraŋko/ (n)
squelette
  selkärankaisen luinen tukiranka

luuri /lˈuːrɪ/ (n)
combiné
  puhelimen kädessä pidettävä osa, joka sisältää mikrofonin ja kuulokkeen

luuta /lˈuːta/ (n)
balai
  yl. varrellinen varvuista kimpuksi koottu lakaisuväline

luutapallo /lˈuːtapˌallo/ (n)
ballon-balai
  eräs pallopeli

luutnantti /lˈuːtnantːɪ/ (n)
lieutenant
  vänrikin ja yliluutnantin arvojen väliin sijoittuva sotilasarvo; sellaisen arvon haltija

luuttu /lˈuːtːu/ (n)
luth
  keskiajalta lähtien Euroopassa käytetty kielisoitin

luvata /lˈuvata/ (v)
promettre
  vakuuttaa, että jokin tulee tapahtumaan, antaa vakuutus, lupaus jostakin, joka tulee tapahtumaan

luxemburg /lˈuksemburɡ/ (n)
luxembourgeois
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva germaaninen kieli, jota puhutaan Luxemburgissa ja osassa Belgiaa, Ranskaa ja Saksaa (kielitunnus: lb; sanalista)

lyhde /lˈyhde/ (n)
gerbe
  ennen leikkuupuimureiden aikaa elonkorjuussa leikatusta viljasta valmistettu sylin täysi kimppu, jotka kasataan kuhilaiksi pellolle viljan kuivatusta ja alkusäilytystä varten ennen puintia

lyhenne /lˈyhenne/ (n)
abréviation
  lyhennetty versio jostakin sanasta

lyhennesana /lˈyhennˌesana/ (n)
acronyme
  Alkuperäisen sanan tai sanojen osista koostettu sana, jota käytetään tavallisten sanojen tapaan. Lyhennesana voi olla typistesana, kirjainsana tai koostesana.

lyhentää /lˈyhentæː/ (v)
raccourcir
  tehdä lyhyemmäksi

lyhty /lˈyhty/ (n)
lanterne
  laite, joka tuottaa valoa yleensä polttamalla polttoainetta

lyhyt /lˈyhyt/ (adj)
court, bref
  sellainen, joka on pituudeltaan vähäinen, pituussuunnassa pieni

lyhytelokuva /lˈyhytˌelokˌuva/ (n)
court-métrage, court métrage
  täysimittaista elokuvaa lyhyempi, yleensä alle tunnin, toisinaan vain minuutteja kestävä elokuva

lyhytnokkakakadu /lˈyhytnˌokːakˌakadu/ (n)
cacatoès à rectrices blanches
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lyhytnäköinen /lˈyhytnækˌøinen/ (adj)
imprévoyant
  sellainen, joka ei huomioi pidempää aikaväliä, tulevaisuuteen katsomaton

lyijy /lˈyijy/ (n)
plomb
  metallinen aine, kemiallinen merkki Pb
mine
  lyijykynän jälkeä paperille jättävä aine, ”lyijykynän lyijy”, oikeammin grafiittia

lyijyke /lˈyijyke/ (n)
sceau
  lyijyinen sinetti, jolla varmistetaan jonkin pakkauksen tai laitteen avaamattomuus.

lyijykynä /lˈyijykˌynæ/ (n)
crayon
  kirjoitus- tai piirustusväline, jossa on kiinteä puiseen kuoreen tai täytekynään sijoitettu grafiitti- ja savitäyte

lyijyvahanokka /lˈyijyvˌahanˌokːa/ (n)
astrild à queue noire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lykätä /lˈykætæ/ (v)
ajourner
  siirtää jotakin ajallisesti tuonnemmaksi

lymfooma /lˈymfoːma/ (n)
lymphome
  imukudoksesta, tavallisimmin imusolmukkeista lähtöisin oleva syöpä

lymykaija /lˈymykˌaija/ (n)
perruche terrestre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

lymyluura /lˈymylˌuːra/ (n)
grallaire secrète
  eräs luurien sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

lynkata /lˈyŋkata/ (v)
lyncher
  teloittaa joku, yleensä ilman oikeudenkäyntiä, väkijoukon toimesta

lynkkaus /lˈyŋkːaus/ (n)
lynchage
  väkijoukon suorittama omavaltainen teloitus

lypsykone /lˈypsykˌone/ (n)
trayeuse
  karjanhoidossa käytettävä laite, joka alipaineen avulla imee maidon karjan utareista

lypsää /lˈypsæː/ (v)
traire
  ottaa maitoa lehmän tai muun lypsykarjan utareista
soutirer
  tuottaa maitoa

lyseo /lˈyseo/ (n)
lycée
  (aikaisemmin) yliopistoon johtava oppikoulu

lyyra /lˈyːra/ (n)
lyre
  antiikin Kreikassa runonlausunnan säestämiseen käytetty kielisoitin

lyyrinen /lˈyːrɪnen/ (adj)
lyrique
  (kirjallisuustiede) lyriikkaan liittyvä

lyödä /lˈyødæ/ (v)
frapper
  iskeä kerran
battre
  valmistaa metallirahaa

lyömäsoittimet /lˈyømæsˌoitːɪmet/ (n)
instrumens à percussion
  kokoonpanoltaan vaihteleva ryhmä lyömällä tai muulla tavoin käsitellen musiikin tuottamiseen erityisesti rytmisoittimina käytettyjä instrumentteja

lyönti /lˈyøntɪ/ (n)
coup
  yksittäinen isku, sivallus

lähde /lˈæhde/ (n)
fontaine, source
  paikka, jossa valuu pohjavettä maasta, maan pintaan avautuvasta vesisuonesta, vesilähde
source, gisement
  paikka, jossa nestettä tai kaasua työntyy ulos maasta
source
  paikka tai kappale, josta jokin aine, säteily, energia jne. on peräisin
  tiedon tms. alkuperä

lähdekoodi /lˈæhdekˌoːdɪ/ (n)
code source
  (ohjelmointi) tekstitiedosto, joka on tarkoitettu käännettäväksi ohjelmointikielen kääntäjällä

läheinen /lˈæheinen/ (adj)
prochain
  lähellä sijaitseva

lähellä /lˈæhellæ/ (adv)
proche, près
  lyhyen matkan tai ajan päässä
proche
  samankaltaisesta tai yhteenkuuluvasta
point, presque
  hyvin mahdollisesti tai melkein tapahtuvasta

lähentää /lˈæhentæː/ (v)
rapprocher
  tuoda lähemmäksi

lähestyä /lˈæhestˌyæ/ (v)
approcher
  tulla lähemmäksi jjkta/jtak

lähetin /lˈæhetɪn/ (n)
émetteur
  elektroninen laite, joka lähettää kantoaaltoon koodattua signaalia antennin kautta eetteriin

lähetti /lˈæhetːɪ/ (n)
fou
  shakkinappula (♝ tai ♗), joka liikkuu shakkilaudalla joko mustia tai valkoisia diagonaaleja pitkin

lähettäjä /lˈæhetːˌæjæ/ (n)
expéditeur
  se joka lähettää

lähettää /lˈæhetːæː/ (v)
envoyer, diffuser
  panna joku matkaan (johonkin muualle)
envoyer
  antaa viesti tai esine kuljetettavaksi vastaanottajalle, erityisesti postitse
envoyer, émettre
  levittää signaalia tai energiaa
diffuser, transmettre, retransmettre
  välittää televisio- tai radio-ohjelmaa

lähetys /lˈæhetys/ (n)
envoi, livraison
  jonkin asian lähettämisen toteutus
  lähetetty esine tai materia
émission, diffusion
  ohjelmien julkaisu julkisessa (suoratoisto-) verkossa siten, että ne ovat vastaanotettavissa; lähetetty ohjelma
mission
  eräiden uskontojen harjoittamiseen liittyvä toimi, jossa julistetaan sanaa niille, jotka eivät sitä tunne, lähetystyö

lähteä /lˈæhteæ/ (v)
partir sortir
  alkaa mennä; mennä pois, poistua
aller, partir
  mennä johonkin (niin että korostetaan eroa aiempaan tilanteeseen)

läikyttää /lˈæikytːæː/ (v)
répandre
  saada läikkymään

läksy /lˈæksy/ (n)
devoir, devoirs
  koulusta annettu kotitehtävä

lämmin /lˈæmmɪn/ (adj)
chaud
  sellainen, jonka lämpötila on tavanomaista korkeampi tai pysyvästi korkeahko ja tuntuu monista aistittuna sopivalta tai miellyttävältä
chaleureux, cordial
  (kuvaannollinen) huolehtiva, välittävä ihminen

lämmittää /lˈæmmɪtːæː/ (v)
chauffer
  tehdä lämpimäksi; säteillä lämpöä

lämpö /lˈæmpø/ (n)
chaleur
  lämpötilaa nostava energia, jonka syntyy tai kuluu jossakin reaktiossa tai olomuodon muutoksessa

lämpöaalto /lˈæmpøˌaːlto/ (n)
canicule
  helleaalto, pitkittynyt epätavallisen lämpimien sääolosuhteiden ajanjakso, johon saattaa liittyä myös lisääntynyt ilmankosteus

lämpökynttilä /lˈæmpøkˌyntːɪlæ/ (n)
bougie chauffe-plat
  metalliseen kuoreen valettu pieni kynttilä

lämpömittari /lˈæmpømˌitːarɪ/ (n)
thermomètre
  laite, jolla mitataan lämpötiloja

lämpötila /lˈæmpøtˌila/ (n)
température
  (fysiikka) termodynaaminen suure, lämpöliikkeen voimakkuutta vastaava kappaleen tai aineen ominaisuus, joka kertoo kuinka kuuma tai kylmä jokin on

länget /lˈæŋŋet/ (n)
collier
  kahdesta puisesta puolikaaresta koostuva vetovaljaiden osa, joka puetaan eläimen kaulalle, ja jota vasten nojaamalla eläin saa kuorman liikkeelle

lännenhelttamesikko /lˈænnenhˌeltːamesˌikːo/ (n)
méliphage mineur
  eräs helttamesikoiden sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

lännenkoukkukakadu /lˈænneŋkˌoukːukˌakadu/ (n)
cacatoès laboureur
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

länsi /lˈænsɪ/ (n)
ouest, occident
  pääilmansuunta etelän ja pohjoisen välissä , etelästä 90 astetta myötäpäivään pohjoisella pallonpuoliskolla

läntinen /lˈæntɪnen/ (adj)
occidental
  sellainen, joka sijaitsee lännessä, lännessä oleva tai lännestä tuleva; läntiseen maailmaan liittyvä tai sieltä peräisin oleva

läpi /lˈæpɪ/ (adv)
à travers, au travers de
  lävitse

läpinäkyvä /lˈæpɪnˌækyvæ/ (adj)
transparent
  (optiikka) sellainen materiaali, jonka läpi ihminen näkee, koska valo läpäisee sen erinomaisesti

läsnäolo /lˈæsnæˌolo/ (n)
présence
  oleminen paikalla jossain

lätäkkö /lˈætækːø/ (n)
flaque
  sadeveden täyttämä pieni kuoppa maassa

lävistys /lˈævɪstys/ (n)
percement, perçage
  jollakin lävistäminen
piercing, perçage
  kehoon tehty reikä, jotta koru voidaan kiinnittää

lävistäjämatriisi /lˈævɪstˌæjæmˌatrɪːsɪ/ (n)
matrice diagonale
  neliömatriisi, jossa kaikki lävistäjälle (vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan) kuulumattomat alkiot ovat nollia

lääke /lˈæːke/ (n)
médicament, remède
  ihmisen tai eläinten elimistössä sairautta tai sen oireita parantava tai elintoimintoja muuttava, Suomessa lääkelain säädösten mukainen, aine tai valmiste

lääketabletti /lˈæːketˌabletːɪ/ (n)
comprimé
  (farmakologia, lääketiede) lääkkeen annostelua varten tehdasmaisesti valmistettu lääkeaineita ja tarvittavia lisäaineita sisältävä yleensä pyöreä ja litteä, usein jollakin päälysteaineella pinoitettu puriste.

lääketiede /lˈæːketˌiede/ (n)
médecine
  terveyden ylläpitämisen ja palauttamisen hoitomenetelmien ja lääkkeiden vaikutusten tieteellinen tutkimus; jakautuu lukuisiin osa-alueisiin

lääkinnällinen /lˈæːkɪnnˌællɪnen/ (adj)
médicinal
  lääkintään käytettävä, lääkintään kuuluva; lääkintä-

lääkäri /lˈæːkærɪ/ (n)
médecin, docteur, praticien
  ihmisten sairauksia tunnistava ja hoitava, siihen koulutuksen saanut ja lääketieteen lisensiaatin tutkinnon suorittanut terveysammattilainen

lörpötellä /lˈørpøtellæ/ (v)
bavarder, babiller
  puhua tyhjänpäiväisiä, toisia häiriten, pulista, hölöttää

löydös /lˈøydøs/ (n)
découverte
  lääketieteellisessä tutkimuksessa tai seulonnassa havaittu tutkimusobjekti ja siitä tehty analyysi

löyhtyä /lˈøyhtyæ/ (v)
desserrer, relâcher
  päästä löyhemmälle

löyhä /lˈøyhæ/ (adj)
desserré, lâche
  löysä, osiltaan epäkiinteä, huonosti koossa pysyvä, heikosti tai huonosti johonkin liittyvä
relâché
  hatara

löystyä /lˈøystyæ/ (v)
desserrer, relâcher
  muuttua vapaammin liikkuvaksi

löysä /lˈøysæ/ (adj)
lâche
  joka sisältää runsaasti nestettä, viskositeetiltaan pieni

löytää /lˈøytæː/ (v)
trouver
  nähdä jokin esine tai asia, joka on ollut kadoksissa tai jota on muuten kaivannut
découvrir, trouver
  keksiä, havaita, huomata jokin uusia asia tai teoria

löytö /lˈøytø/ (n)
découverte
  löydetty asia

maa /mˈaː/ (n)
terre, sol
  maapallon kiinteä pinta; kuiva maa veden tai ilman vastakohtana
terre
  aine, josta maa koostuu; maa-aines; multa
terre, pays
  alue, joka on jonkun omistuksen kohteena tai jota käytetään viljelykseen tai hyödynnetään muuten
pays, contrée
  valtio
couleur
  jokin tavallisen korttipakan neljästä ryhmästä (pata, hertta, risti, ruutu)

maahanmuuttaja /mˈaːhanmˌuːtːaja/ (n)
immigré
  maahan ulkomailta muuttava henkilö

maahanmuuttajataustainen /mˈaːhanmˌuːtːajatˌaustainen/ (adj)
de souche
  joka on maahanmuuttaja, tai jonka vanhemmat ovat olleet maahanmuuttajia, erityisesti sellainen joka poikkeaa ulkonäöltään tai kulttuuriltaan kantaväestöstä

maahanmuutto /mˈaːhanmˌuːtːo/ (n)
immigration
  henkilön muutto toiseen maahan

maailma /mˈaːɪlma/ (n)
monde
  planeetta Maa

maailmankaikkeus /mˈaːɪlmˌaŋkaikːeus/ (n)
univers
  kaikki olevainen

maailmanmatkaaja /mˈaːɪlmˌanmatkˌaːja/ (n)
globetrotteur, globe-trotter
  laajasti matkusteleva henkilö

maakaasu /mˈaːkaːsu/ (n)
gas naturel, gaz naturel
  tavallisesti lähes kokonaan metaanista koostuva fossiilinen polttoaine, joka on syntynyt ajan saatossa anaerobisen toiminnan myötä maaperässä

maalainen /mˈaːlainen/ (n)
champêtre
  maaseudulla asuva

maalaji /mˈaːlajɪ/ (n)
sol
  (geologia) maaperän syntytavan mukaista koostumusta kuvaava luokittelu

maalari /mˈaːlarɪ/ (n)
peintre
  ammattihenkilö, joka maalaa

maalarinteippi /mˈaːlarˌinteipːɪ/ (n)
ruban de masquage
  maalaustöissä käytettävä pinnan maalilta suojaava tai rajaava teippi

maalata /mˈaːlata/ (v)
peindre
  levittää jnk pinnan päälle maalia
  tehdä maalaus

maalaus /mˈaːlaus/ (n)
peinture, toile
  taidemaalarin maalaamalla tekemä taideteos
peinture
  maalaamalla tehty pinnoite; maalaajan työpanos, maalaustyö, missä tehdään yleensä värillinen päällyste halutun ulkonäön ja suojauksen aikaansaamiseksi

maalaustaide /mˈaːlaustˌaide/ (n)
peinture
  (kuvataide) taidemuoto, missä taideteokset syntyvät taiteilijan tekeminä maalaamalla

maalausteline /mˈaːlaustˌelɪne/ (n)
chevalet
  taidemaalarin apuväline, joka pitää kankaan tukevasti paikallaan maalaamisen aikana

maali /mˈaːlɪ/ (n)
peinture
  pinnoitukseen käytettävä aine, joka suojaa pintaa ja muuttaa sen väriä
arrivée, ligne d'arrivée
  joissakin urheilulajeissa paikka, johon yritetään päästä tai johon kilpailu päättyy maaliviivan ylityttyä
but
  joissakin urheilulajeissa kohde, johon yritetään osua; maalitaulu

maaliskuu /mˈaːlɪskuː/ (n)
mars
  vuoden kolmas kuukausi, kuukausi helmikuun ja huhtikuun välissä

maalivahti /mˈaːlɪvˌahtɪ/ (n)
gardien, portier, gardien de but
  joidenkin joukkuelajien pelaaja, jonka tehtävänä on puolustaa omalla maalilla pyrkien estämään pelivälineen pääsy omaan maaliin

maaliviiva /mˈaːlɪvˌiːva/ (n)
ligne d'arrivée
  nopeuskilpailun maalin merkkinä oleva viiva, jolle saavuttaessa kisa päättyy
ligne de but
  joissakin pallopeleissä, kuten jääkiekossa ja jalkapallossa, maalin etureunan merkkinä oleva viiva; kussakin pelissä on omat sääntönsä siitä, kuinka suuren osan pelivälineestä täytyy ylittää maaliviiva, jotta maali hyväksytään

maamerkki /mˈaːmerkːɪ/ (n)
repère
  ympäristöstään erottuva luonnonmuodostelma tai korkea rakennus tms.

maanalainen /mˈaːnalˌainen/ (adj)
souterrain
  maanpinnan alainen, sellainen, joka on maan alla, maan alla sijaitseva tai elävä

maanantai /mˈaːnantai/ (n)
lundi
  viikon ensimmäinen päivä Euroopassa ja ISO 8601 -standardia noudattavissa järjestelmissä, viikonpäivä sunnuntain ja tiistain välissä

maanjäristys /mˈaːnjærˌistys/ (n)
tremblement de terre, séisme, secousse
  maan kallioperän tärähtely, joka on voimakkaana haitallista ihmisille ja rakennuksille

maanmies /mˈaːnmies/ (n)
compatriote
  saman maan kansalainen, samasta valtiosta lähtöisin oleva henkilö

maanosa /mˈaːnosa/ (n)
continent
  mikä tahansa maapallon suurista maa-alueista, joiden paikoin epäselvät rajat on määritelty osin maantieteellisesti, osin poliittisesti; yhteensä maanosia hahmotetaan, ajatellaan olevan, seitsemän kappaletta

maantiede /mˈaːntiede/ (n)
géographie
  Maan pintaa ja sen ilmiöitä tutkiva tiede; geografia

maantieteellinen /mˈaːntietˌeːllɪnen/ (adj)
géographique
  sellainen, joka liittyy maantieteeseen, maantieteen alaan kuuluva

maanviljelijä /mˈaːnvɪljˌelɪjæ/ (n)
agriculteur, fermier
  henkilö, joka saa toimeentulonsa maata viljelemällä

maaorava /mˈaːorˌava/ (n)
suisse, tamia
  oravasuku (), joka elää pääosin Pohjois-Amerikassa

maapallo /mˈaːpallo/ (n)
globe terrestre
  Maa-planeetta; kolmas planeetta Auringosta lukien

maapähkinä /mˈaːpæhkˌinæ/ (n)
cacahuète, arachide
  eräs hernekasveihin kuuluva kasvi ()

maaseutu /mˈaːseutu/ (n)
campagne
  harvaan asuttu, us. haja-asutettu alue kaupunkien ulkopuolella

maasika /mˈaːsɪka/ (n)
oryctérope
  Saharan eteläpuolisilla alueilla Afrikassa elävä termiittejä syövä eläinlaji (Orycteropus afer)

maastamuutto /mˈaːstamˌuːtːo/ (n)
émigration
  jostain maasta pois muuttaminen

maasto /mˈaːsto/ (n)
terrain
  luonnonvarainen, usein pinnanmuodoiltaan vaihteleva, luonnollinen ympäristö retkeilytarkoituksessa, metsästyksessä tai sotatoimien yhteydessä

maastopyörä /mˈaːstopˌyøræ/ (n)
VTT, vélo tout terrain
  polkupyörä jolla pystyy kulkemaan metsässä ja muualla maastossa

maatalous /mˈaːtalous/ (n)
agriculture
  elinkeino, jossa tuotetaan ruokaa ja rehua sekä muita tuotteita raaka-aineeksi kasvattamalla tiettyjä viljelykasveja ja tuotantoeläimiä

maatila /mˈaːtɪla/ (n)
ferme
  tila, jolla harjoitetaan maataloutta ja jolla on tätä varten tarvittavat rakennukset ja muut tuotantovälineet

maatuska /mˈaːtuska/ (n)
poupée russe, matriochka
  puusta valmistettu naishahmoinen nukke, joka on ontto niin, että sen sisälle voidaan asettaa sarja samanlaisia, mutta aina hieman toistaan pienempiä nukkeja

maavoimat /mˈaːvoimat/ (n)
armée de terre
  asevoimien maalla toimiva osa, armeija

maaöljy /mˈaːøljy/ (n)
pétrole
  kuolleista muinaisista eliöistä kerrostunutta ja maankuoren paineessa ja kuumuudessa muodostunutta, maankuoren onkaloissa esiintyvää eripituisista hiilivedyistä koostuvaa hiekansekaista nestettä

madagaskarinkaijanen /mˈadaɡˌaskarˌiŋkaijanen/ (n)
inséparable à tête grise
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madagaskarinkanahaukka /mˈadaɡˌaskarˌiŋkanahˌaukːa/ (n)
autour de Henst
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

madagaskarintöyhtöhaukka /mˈadaɡˌaskarˌintøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza malgache
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

made /mˈade/ (n)
lotte, lote
  (kalat) makeassa vedessä elävä turskakaloihin kuuluva petokala ()

mafia /mˈafɪa/ (n)
mafia
  alun perin sisilialainen rikollis- ja terrorijärjestö

mafioso /mˈafɪˌoso/ (n)
mafieux
  mafian jäsen

magia /mˈaɡɪa/ (n)
magie
  (mytologia) salaoppi, menettelyt, joilla pyritään pakottamaan luonnon- ja kohtalonvoimat omien tarkoitusten mukaisiksi

magneetti /mˈaɡneːtːɪ/ (n)
aimant
  voimakkaasti magneettinen kappale, joka luo ympärilleen magneettikentän

magneettikenttä /mˈaɡneːtːɪkˌentːæ/ (n)
champ magnétique
  kenttä, jonka aiheuttaa sähkövarausten liike (sähkövirta) tai muuttuva sähkökenttä

magneettinauha /mˈaɡneːtːɪnˌauha/ (n)
bande magnétique, ruban magnétique
  magneettisella materiaalilla, usein rautaoksidilla päällystetty muovinauha, johon tallennetaan ääntä, kuvaa tai dataa avokelanauhurilla tai kasetin sisälle kelattuna

magnesium /mˈaɡnesium/ (n)
magnésium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

magnetismi /mˈaɡnetˌismɪ/ (n)
magnétisme
  kappaleiden välistä vetovoimaa ilmentävien fysikaalisten ilmiöiden joukko

mahakatarri /mˈahakatˌarrɪ/ (n)
gastrite
  mahalaukun limakalvon tulehdus

mahalaukku /mˈahalˌaukːu/ (n)
estomac
  ruoansulatuselimistön osa, ruokatorven jatkeena oleva ruoansulatuskanavan laajentuma, jossa varsinainen ruoansulatus alkaa

maharadža /mˈaharˌadʒa/ (n)
maharadja, maharaja
  Intian kuningaskuntia hallinneen hindulaisen hallitsijan arvonimi

mahdollinen /mˈahdollɪnen/ (adj)
possible
  ehkä tapahtuva; toteutettavissa oleva; sellainen johon suodaan mahdollisuus

mahdollisesti /mˈahdollɪsˌestɪ/ (adv)
peut-être, potentiellement, probablement
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

mahdollistaa /mˈahdollˌistaː/ (v)
permettre, rendre capable
  tehdä mahdolliseksi

mahdollisuus /mˈahdollɪsuːs/ (n)
chance, possibilité
  yksi vaihtoehdoista
possibilité
  todennäköisyys, että jotain tapahtuu

mahla /mˈahla/ (n)
sève
  lehtipuiden johtosolukoissa kasvikauden alussa virtaava makeahko ja siirappimainen maitiaisneste, jota on kerätty keväisin juotavaksi

mahonki /mˈahoŋkɪ/ (n)
acajou
  yleisnimitys useiden trooppisten puiden, usein aitomahonkeihin kuuluville, punasävyisille koville puille

mahtimies /mˈahtɪmies/ (n)
homme influent, homme puissant
  vaikutusvaltainen mies

maila /mˈaila/ (n)
club, batte, bâton, crosse
  eräisiin urheilulajeihin kuuluva yhdellä kädellä tai molemmin käsin pideltävä peliväline, millä lyödään tai isketään palloa, kiekkoa tai muuta vastaavaa liikuteltavaa pelivälinettä

maili /mˈailɪ/ (n)
mille
  anglosaksinen pituusmitta, 5 280 jalkaa eli noin 1 609 metriä

maine /mˈaine/ (n)
renommée, réputation
  se, minkälainen käsitys muilla ihmisillä on jostakusta

mainita /mˈainɪta/ (v)
mentionner
  antaa lyhyt ilmoitus; jstk, sanoa t. kertoa lyhyesti ohimennen

mainos /mˈainos/ (n)
publicité, réclamation
  kaupallinen tiedote, jonka tarkoituksena on kasvattaa mainostettavan hyödykkeen kysyntää

maisema /mˈaisema/ (n)
paysage
  näkymä luontoon tai rakennettuun alueeseen

maissi /mˈaissɪ/ (n)
maïs, blé d'Inde
  viljelyskasvi Zea mays, joka on peräisin Väli-Amerikasta ja jonka syötävät siemenet ovat kukinnon määräämissä tasaisissa riveissä

maissintähkä /mˈaissɪntˌæhkæ/ (n)
épi de maïs
  maissin pitkänomainen hedelmystö, jossa siemenet ovat kiinni

maiti /mˈaitɪ/ (n)
laitance, laite
  koiraskaloilla mätimunat hedelmöittävä aine, kalan sperma

maito /mˈaito/ (n)
lait
  neste, jota nisäkkäät erittävät pienten jälkeläistensä imettäväksi
  maito myytynä ja tarjoiltuna ihmisravinnoksi

maitohammas /mˈaitohˌammas/ (n)
dent de lait
  lapsille ensimmäisinä kasvavat hampaat, jotka korvautuvat myöhemmin pysyvillä hampailla

maitohappo /mˈaitohˌapːo/ (n)
acide lactique
  orgaaninen happo, jota muodostuu maitohappokäymisessä, jossa maitohappobakteerit muuttavat hiilihydraatteja, esimerkiksi laktoosia maitohapoksi

maitojauhe /mˈaitojˌauhe/ (n)
lait poudre
  maidosta kuivattamalla saatu jauhe

maitokahvi /mˈaitokˌahvɪ/ (n)
café au lait
  kahvi jossa on maitoa; joskus tarkoitetaan erikoiskahveja

maitokauppa /mˈaitokˌaupːa/ (n)
laiterie
  kauppaliike, jossa myydään maitoa ja muita maitotuotteita

maja /mˈaja/ (n)
hutte, cabane
  pieni, yksinkertainen vakinaiseen t. tilapäiseen käyttöön tehty asumus t. suojapaikka

majakka /mˈajakːa/ (n)
phare
  merenkulun turvaksi tarkoitettu, paikannuskohteena toimiva tornimainen rakennus

majatalo /mˈajatˌalo/ (n)
auberge
  yritys, joka tarjoaa matkaajille ruokaa, juomaa sekä majoitusta

majava /mˈajava/ (n)
castor, bièvre
  vesistöissä elävä jyrsijä, jompikumpi heimon Castoridae lajeista

majesteetti /mˈajestˌeːtːɪ/ (n)
majesté
  hallitsijan nimitys tai puhuttelu

majoittua /mˈajoitːˌua/ (v)
loger
  asettua johonkin asumaan (yl. väliaikaisesti)

majoneesi /mˈajonˌeːsɪ/ (n)
mayonnaise
  kypsentämätön kastike, joka valmistetaan ruokaöljystä, kananmunasta ja mausteista

majordomus /mˈajordomus/ (n)
maire du palais
  frankkivaltakunnan korkea virkamies

majuri /mˈajurɪ/ (n)
commandant
  kapteenin ja everstiluutnantin väliin sijoittuva sotilasarvo

makaaberi /mˈakaːbˌerɪ/ (adj)
macabre
  kaamea, kammottava

makaki /mˈakakɪ/ (n)
macaque
  laajalle levinnyt vanhan maailman häntäapinoihin kuuluva suku Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa eläviä apinoita ()

makea /mˈakea/ (adj)
doux, sucré, friand
  yhden perusmaun mukainen, sokerin makuinen
doux
  (vedestä) suolaton, jossa ei ole suolaa
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, makeampi kuin puolimakea
super, chic, classe, cool
  (Helsingin slangia, josta tullut puhekieltä) (käytetään lähes yksinomaan muodossa makee) jonkin tyylikkyyttä tai muuta hyvin myönteistä ominaisuutta ilmaiseva; siisti, hieno, upea, viilee

makedonia /mˈakedˌonɪa/ (n)
macédonien
  makedonian kieli (kielitunnus: mk), Makedoniassa puhuttava eteläslaavilainen kieli.

makeinen /mˈakeinen/ (n)
confiserie, bonbon
  herkutteluun tarkoitettuja erittäin makeita, pieniksi muotoiltuja naposteltavia

makkara /mˈakːara/ (n)
saucisse, saucisson
  suoleen tai muuhun päällykseen tai muottiin tehty lihasta ja sidosaineista ruoaksi valmistettu einestuote

makomako /mˈakomˌako/ (n)
méliphage carillonneur
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

makrilli /mˈakrɪllɪ/ (n)
maquereau
  kala, joka elää lähellä vedenpintaa ja syö eläinplanktonia ()

makroni /mˈakronɪ/ (n)
macaron
  macaron; pieni ranskalainen kaksiosainen täytetty marenkimassaleivonnainen

maksa /mˈaksa/ (n)
foie
  nisäkkäiden ruoansulatukseen liittyvä suuri rauhanen, jonka erittämät entsyymit hajottavat hiilihydraatit, rasvat ja valkuaisaineet sekä tuhoavat verenkierron mukana tulevia bakteereja ja myrkkyjä ja joka toimii vararavinnon säilytyspaikkana

maksaa /mˈaksaː/ (v)
payer, régler
  antaa rahallinen korvaus jostakin tavarasta tai palvelusta
coûter
  olla jonkin hintainen

maksamakkara /mˈaksamˌakːara/ (n)
saucisse de foie, saucisson de pâté de foie
  makkara, jonka oleellisena valmistusaineena on jonkin eläimen maksa

maksamato /mˈaksamˌato/ (n)
douve du foie
  mikä tahansa sellainen tiehytmatojen luokkaan () kuuluva laakamatojen laji, jolle on ominaista elää loisena nisäkkään maksassa ja sappitiehyissä

maksimaalinen /mˈaksɪmˌaːlɪnen/ (adj)
maximal
  mahdollisimman suuri, erittäin suuri

maksimi /mˈaksɪmɪ/ (n)
maximum
  arvon suurin mahdollinen määrä tai aste

maksu /mˈaksu/ (n)
paiement, payement, honoraires
  se mitä pitää suorittaman jonkin hyödykkeen tai palvelun saamiseksi

maksullinen /mˈaksullɪnen/ (adj)
payant
  josta peritään maksu

maksuvalmius /mˈaksuvˌalmius/ (n)
liquidité
  rahojen riittävyys kuluihin; kyky suoriutua maksuista; likviditeetti

maksuväline /mˈaksuvˌælɪne/ (n)
moyen de paiement
  väline, jolla maksetaan jotakin, esim. raha

maku /mˈaku/ (n)
goût
  ruoan tiettyjen kemikaalien aiheuttama ärsyke, joka aistitaan makuaistilla
goût, saveur
  esteettinen mieltymys vaatteiden, ruoan tai muun vastaavan suhteen

makuaisti /mˈakuˌaistɪ/ (n)
goût
  ihmisen aisti, joka havaitsee maun

makuuhuone /mˈakuːhˌuone/ (n)
chambre, chambre à coucher
  huone, jossa nukutaan; huone, joka on tarkoitettu nukkumista varten

makuupussi /mˈakuːpˌussɪ/ (n)
sac de couchage
  vetoketjun avulla pussiksi muotoutuva peite, jota esim. retkeilijät käyttävät

malagassi /mˈalaɡˌassɪ/ (n)
Malgache
  Madagaskarin alkuasukas
malgache
  Madagaskarilla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: mg)

malaiji /mˈalaijɪ/ (n)
malais
  (kielitiede) malaijin kieli, austronesialainen kieli, Malesian ja Brunein virallinen kieli. Sanalista

malakanriippukaija /mˈalakˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis à tête bleue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

malaria /mˈalarˌia/ (n)
paludisme
  hyttysten välityksellä leviävien ja ihmisen maksaan ja edelleen punasoluihin siirtyvien -suvun alkueläinten aiheuttama eräissä muodoissaan hengenvaarallinen kuumetauti

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (adj)
malien
  Malista peräisin oleva tai Maliin liittyvä

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (n)
Malien
  pysyvästi Malissa asuva henkilö

malja /mˈalja/ (n)
coupe, bol
  yleensä pyöreä, matala ja leveä jalallinen juoma-, tarjoilu- tai koristeastia

maljakko /mˈaljakːo/ (n)
vase
  koristeellinen, korkea vedenpitävä astia leikkokukkia ja vastaavia varten

mallas /mˈallas/ (n)
malt
  viljasta, tyypillisesti ohrasta, idättämällä ja kuivattamalla valmistettu tuote, jota käytetään panimoissa oluen raaka-aineena ja polttimoissa sellaisenaan tai viljan ohessa tislattujen alkoholijuomien valmistukseen

mallastamo /mˈallastˌamo/ (n)
malterie
  laitos, jossa mallastetaan, tehdään mallastus

malli /mˈallɪ/ (n)
modèle
  valmiiksi näytetty tapa tai esimerkki, jonka mukaan pitää toimia

malline /mˈallɪne/ (n)
modèle
  mallipohja, esimerkkipohja, valmispohja

malluainen /mˈalluˌainen/ (n)
abeille d’eau, notonecte
  isomalluainen, erityisesti reheväkasvuisissa lammissa asustava -ludeheimon edustaja

malmi /mˈalmɪ/ (n)
minerai
  (geologia) sellainen luonnon mineraaliesiintymä, josta voidaan taloudellisesti tuottaa metalleja

malta /mˈalta/ (n)
maltais
  Maltalla puhuttava arabialle sukua oleva seemiläinen kieli (kielitunnus: mt)

maltankoira /mˈaltaŋkˌoira/ (n)
bichon maltais
  kääpiökokoinen seurakoirarotu

mamba /mˈamba/ (n)
mamba
  afrikkalaisia puissa eläviä myrkkykäärmeitä (Dendroaspis)

mammutti /mˈammutːɪ/ (n)
mammouth
  sukupuuttoon kuolleen norsujen suvun (Mammuthus) edustaja

manageri /mˈanaɡˌerɪ/ (n)
manager
  taiteilijan, ammattiurheilijan yms. liikeasioiden, sopimusten ym. hoitaja

mandaatti /mˈandaːtːɪ/ (n)
mandat
  toimeksianto, toimeksisaanti, valtuutus, etenkin demokraattisessa järjestelmässä kansalta saatu oikeutus johtaa maata

mandariini /mˈandarˌiːnɪ/ (n)
mandarine
  mandariinipuun hedelmä, joka muistuttaa appelsiinia, mutta on sitä pienempi
mandarin
  Kiinan keisariajan virkamies

mandariinisorsa /mˈandarˌiːnɪsˌorsa/ (n)
canard mandarin
  (erityisesti) -laji tai sen yksilö

mandoliini /mˈandolˌiːnɪ/ (n)
mandoline
  banjoa muistuttava kielisoitin, jossa on neljä kieliparia. Soitetaan plektralla.

mangaani /mˈaŋŋaːnɪ/ (n)
manganèse
  eräs alkuaine, siirtymämetalleihin kuuluva ulkonäöltään rautaa muistuttava harmaanvalkoinen metalli, joka on hyvin haurasta ja hapettuu helposti

mango /mˈaŋŋo/ (n)
manguier
  mangopuu, eräs mangojen eli mangopuiden sukuun () kuuluva sumakkikasvien () laji () tai sen yksilö
mangue
  edellisten helposti pilaantuva hedelmä

mangrove /mˈaŋrove/ (n)
manglier, palétuvier
  jonkin mangroven muodostavista kasvilajeista, kuten mangrovepuiden (Rhizophora) edustajat

mangrovelaulumesikko /mˈaŋrovelˌaulumesˌikːo/ (n)
méliphage versicolore
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mangrovemesikko /mˈaŋrovˌemesˌikːo/ (n)
méliphage modeste
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

manifesti /mˈanɪfˌestɪ/ (n)
manifeste
  julkinen poliittisen puolueen tai muun ohjelmajulistus

manikyyri /mˈanɪkˌyːrɪ/ (n)
manucure
  käsien, etenkin kynsien, (varsinkin esteettinen) hoito

manipulaatio /mˈanɪpulˌaːtɪo/ (n)
manipulation
  manipulointi, käsittely
  toisen henkilön mielen ohjaileminen haluttuun suuntaan

mankeli /mˈaŋkelɪ/ (n)
essoreuse
  laite, jonka pyörivien telojen välissä suoristetaan hieman kosteita tai kuivia liinavaatteita ym.

manner /mˈanner/ (n)
continent
  mannermaa t. suuri yhtenäinen maa-alue meren keskellä, vrt. saari ja maanosa

mansikka /mˈansɪkːa/ (n)
fraise, fraisier
  jokin runsaasti viljeltyjä ja villejä lajikkeita sisältävän ruusukasvisuvun jäsen

manteli /mˈantelɪ/ (n)
amande
  mantelipuu, pienikokoinen puu (Prunus dulcis)
amandier
  mantelipuun siemen, joita käytetään ruoanlaitossa ja leivonnassa

marakatti /mˈarakˌatːɪ/ (n)
guenon
  häntäapinoihin lukeutuva apina, josta on useita lajeja

marata /mˈarata/ (n)
horeca
  matkailu-, ravitsemis- ja talousala

marenki /mˈareŋkɪ/ (n)
meringue
  munanvalkuaisesta ja sokerista vatkattu kuorrute tai leivos

margariini /mˈarɡarˌiːnɪ/ (n)
margarine
  kasvi- ja eläinrasvoista valmistettava voin korvike

marginaali /mˈarɡɪnˌaːlɪ/ (n)
marge
  paperin reunaan jätettävä tila

marionetti /mˈarɪonˌetːɪ/ (n)
marionnette
  nukketeatterin nivelnukke, sätkynukke

marista /mˈarɪsta/ (v)
rouspéter
  valittaa (ärsyttävästi)

marja /mˈarja/ (n)
baie
  mehevä, usein pensas- tai varpukasvin hedelmä, jonka seinämä on kokonaan hedelmämaltoa

marjakuusi /mˈarjakˌuːsɪ/ (n)
if
  (yleisesti) mikä tahansa marjakuusien () havupuusuku, johon kuuluu muutamia lajeja, suvun kasvi

markka /mˈarkːa/ (n)
mark
  useiden maiden rahayksikkö, sata penniä

markkinatilanne /mˈarkːɪnˌatɪlˌanne/ (n)
situation du marché
  kysynnän ja tarjonnan luomat olosuhteet ja vaikutus hinnanmuodostukseen tietyllä hetkellä

markkinointi /mˈarkːɪnˌointɪ/ (n)
marketing, mercatique
  markkinatutkimuksen, markkinointiviestinnän ja tuotteen jakelun tai asiakaspalvelun muodostama liiketoiminnan kokonaisuus, jolla pyritään kehittämään asiakkaan tarpeita tyydyttävä tuote tai palvelu ja myytyä se asiakkaalle kasvattamalla kysyntää

marmeladi /mˈarmelˌadɪ/ (n)
marmelade
  hillomainen hedelmä- tai marjapohjainen liivatteen avulla hyydytetty sose, joka on rakenteeltaan lähellä murskattua hyytelöä
pâte de fruit, pâte de fruits
  hedelmä-tai marjapohjainen liivatteen avulla hyydytetty karamelli, joka on yleensä kuorrutettu sokerilla.

marmori /mˈarmorɪ/ (n)
marbre
  karbonaattipitoinen kivilaji, jolla on sellainen kovuus ja kiillotettavuus, että sitä voidaan käyttää rakentamiseen ja veistoksiin

marmorimesikko /mˈarmorˌimesˌikːo/ (n)
méliphage marbré
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

marmoripöllökehrääjä /mˈarmorɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge ocellé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

marmoroida /mˈarmorˌoida/ (v)
marbrer
  koristella pinta marmorin näköiseksi juovia maalaamalla

marokkolainen /mˈarokːolˌainen/ (adj)
marocain
  Marokosta peräisin oleva tai Marokkoon liittyvä

marokkolainen /mˈarokːolˌainen/ (n)
Marocain
  pysyvästi Marokossa asuva henkilö

marraskuu /mˈarraskuː/ (n)
novembre
  vuoden yhdestoista kuukausi, kuukausi lokakuun ja joulukuun välissä

marsalkka /mˈarsalkːa/ (n)
maréchal
  eräissä maissa korkein mahdollinen sotilasarvo, kenraalia korkeampi; osassa maista (kuten Suomessa) voidaan myöntää vain sodanaikaisista ansioista (sotamarsalkka)

marsilainen /mˈarsɪlˌainen/ (n)
Martien
  hypoteettinen Marsista kotoisin oleva olento, Marsin asukas

marsipaani /mˈarsɪpˌaːnɪ/ (n)
massepain
  jauhetuista manteleista ja tomusokerista tehty elintarvikemassa

marsu /mˈarsu/ (n)
cobaye, cochon d'Inde
  Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä ()

marxismi /mˈarksɪsmɪ/ (n)
marxisme
  Karl Marxin ajatuksiin perustuva sosialismin suuntaus

marxismi-leninismi /mˈarksɪsmɪlˈenɪnˌismɪ/ (n)
marxisme-léninisme
  Neuvostoliitossa 1920-luvulla kehitetty Karl Marxin ja Vladimir Leninin ajatuksiin perustuva maan virallinen poliittinen ideologia

masennus /mˈasennus/ (n)
dépression
  sairaus, jossa ihmisen mieliala on jatkuvasti alhainen

maskotti /mˈaskotːɪ/ (n)
mascotte
  hahmo, joka kannustaa joukkuetta tai on esim. ravintolan vetonaula lapsille

maskuliini /mˈaskulˌiːnɪ/ (n)
masculin
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa miehiin; maskuliinisukuun kuuluva sana

maskuliinisuus /mˈaskulˌiːnɪsuːs/ (n)
masculinité
  miessukupuolelle ominaiset piirteet; miessukupuoleen, miehenpuoleen liittyvä ominaisuus

masokisti /mˈasokˌistɪ/ (n)
masochiste
  henkilö, joka saa mielihyvää itsensä satuttamisesta tai nöyryyttämisestä

massa /mˈassa/ (n)
masse
  (fysiikka) aineen ominaisuus; kappaleen hitaus muuttaa liiketilaansa, kun siihen vaikuttaa voima

massamuisti /mˈassamwˌistɪ/ (n)
mémoire de masse
  tietokoneen tietojen pitkäaikaiseen säilytykseen tarkoitettu laite

masto /mˈasto/ (n)
mât
  (merenkulku) purjelaivan takilan eli rikin päävaruste, johon purjeet kiinnitetään

masturbointi /mˈasturbˌointɪ/ (n)
masturbation
  itsetyydytys

masuuni /mˈasuːnɪ/ (n)
haut fourneau, haut-fourneau
  kemiallinen reaktori, jossa rautamalmi pelkistetään metalliseksi raudaksi hiilen avulla

matalapaine /mˈatalapˌaine/ (n)
dépression
  depressio, ilmakehän alue, jossa on ympäröivällä alueella vallisevaan paineeseen verrattuna alhaisempi ilmanpaine

matalapalkkaerä /mˈatalapˌalkːaˌeræ/ (n)
partie pour les bas salaires
  työmarkkinaneuvotteluissa sovitun palkankorotuksen osa, jolla korotetaan pienipalkkaisen ammattiryhmän ansioita suhteellisesti muita ammattiryhmiä enemmän

matalasuhdanne /mˈatalasˌuhdanne/ (n)
récession
  talouden suhdannevaihtelun tila, jossa supistumisnopeus on saavuttanut huippunsa

matalikko /mˈatalˌikːo/ (n)
bas-fond, banc de sable
  paikka, jossa vesi on matalaa

matelija /mˈatelˌija/ (n)
reptile
  (eläintiede) selkärankaisten eläinten luokka, johon kuuluvat mm. liskot, käärmeet, kilpikonnat ja krokotiilieläimet. Matelijat ovat vaihtolämpöisiä.

matemaatikko /mˈatemˌaːtɪkːo/ (n)
mathématicien
  matematiikan tutkija

matemaattinen /mˈatemˌaːtːɪnen/ (adj)
mathématique
  sellainen, joka liittyy matematiikkaan, matematiikalle ominainen, matemaattisten lainalaisuuksien alainen

matematiikka /mˈatematˌiːkːa/ (n)
mathématiques
  deduktiivisen logiikan avulla abstrakteja järjestelmiä tutkiva tieteenala

materia /mˈaterˌia/ (n)
matière
  aine

materiaali /mˈaterɪˌaːlɪ/ (n)
matériau
  aine, aines, josta valmistetaan jotain

matka /mˈatka/ (n)
voyage
  siirtyminen paikasta toiseen

matkailu /mˈatkailu/ (n)
tourisme
  matkustaminen huvitarkoituksessa; matkusteleminen, turismi

matkalaukku /mˈatkalˌaukːu/ (n)
valise
  perinteisesti nahasta tai pahvista, nykyisin lujitemuovista tms. valmistettu suljettava, yleensä lukollinen laukku, joka on tarkoitettu matkatavaroiden kuljetukseen ja säilytykseen

matkalippu /mˈatkalˌipːu/ (n)
billet, ticket
  kulkuvälineessä matkustamiseen oikeuttava lippu

matkamittari /mˈatkamˌitːarɪ/ (n)
odomètre
  kuljettua matkaa mittaava laite, hodometri

matkapuhelin /mˈatkapˌuhelɪn/ (n)
portable, cellulaire, téléphone cellulaire, téléphone portable, GSM, téléphone mobile
  mukana kannettava, langaton, akkutoiminen puhelin

matkatoimisto /mˈatkatˌoimɪsto/ (n)
agence de voyages
  yritys, joka tarjoaa erilaisia valmismatkoja asiakkailleen

matkijalintuhaukka /mˈatkɪjalˌintuhˌaukːa/ (n)
autour imitateur
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

matkustaa /mˈatkustaː/ (v)
voyager
  tehdä matka, mennä matkalle jonnekin

matkustaja /mˈatkustˌaja/ (n)
passager, voyageur
  jollakin kulkuneuvolla matkustava henkilö

mato /mˈato/ (n)
ver
  johonkin eläinkunnan matomaiseen pääluokkaan kuuluva matelemalla liikkuva raajaton eläin

matriisi /mˈatrɪːsɪ/ (n)
matrice
  suorakulmainen riveihin ja sarakkeisiin jaettu taulukko, jonka alkiot ovat lukuja, usein reaali- tai kompleksilukuja, tai lausekkeita

matto /mˈatːo/ (n)
tapis
  muovista ym. materiaalista valmistettu lattiapinnoite

mauri /mˈaurɪ/ (n)
Maure
  muinaisen Mauritanian alueella eläneen islaminuskoisen kansan jäsen

maurilainen /mˈaurɪlˌainen/ (adj)
mauresque
  maureille ominainen tai maureihin liittyvät liittyvä

mauritiuksenkaija /mˈaurɪtˌiukseŋkˌaija/ (n)
perruche de Maurice
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

maustaa /mˈaustaː/ (v)
assaisoner
  lisätä mausteita ruokaan

mauste /mˈauste/ (n)
épice
  Ruokiin ja juomiin toivotun maun saamiseksi ja ruoansulatuksen edistämiseksi lisättävä aine. Usein mausteena toimii maustevihannes tai muu pieninä annoksina käytettävä maultaan voimakas tai aromaattinen kasvin osa.

maustebasilika /mˈaustebˌasɪlˌika/ (n)
basilic
  basilika (Ocimum basilicum), ruoan maustamiseen käytetty yksivuotinen pensasmainen ruoho

mauton /mˈauton/ (adj)
fade
  sellainen ruoka, juoma, tms. mikä ei maistu, missä ei ole makua
  (kuvaannollinen) sellainen mikä on täysin tyylitön, tyylitajuton
  hyvien tapojen vastainen; moraaliton, sopimaton

mediterraaninen /mˈedɪtˌerraːnɪnen/ (adj)
méditerranéen
  välimerellinen, Välimereen liittyvä

meduusa /mˈeduːsa/ (n)
méduse
  vedessä elävä pelaginen polttiaiseläinyksilö

mehiläinen /mˈehɪlˌæinen/ (n)
abeille, mouche à miel
  mesipistiäisiin (Apoidea) kuuluvia yhteiskuntahyönteisiä, joka elävät parvissa

mehiläispesä /mˈehɪlˌæispesæ/ (n)
ruche
  mehiläisten pesä

mehiläissyöjä /mˈehɪlˌæissyøjæ/ (n)
guêpier
  värikäs säihkylintuihin lukeutuva erilaisten pistiäisten syöntiin erikoistuneut lintulaji,

mehiläisvaha /mˈehɪlˌæisvaha/ (n)
cire d’abeille
  mehiläisten pesäkennojensa rakennusmateriaaliksi tuottama vaha

mehu /mˈehu/ (n)
jus
  hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehty tai niiden makuinen hiilihapoton juoma

mehukas /mˈehukas/ (adj)
juteux
  mehevä; jossa on hedelmämehua tai nestettä

meijeri /mˈeijerɪ/ (n)
laiterie
  maitoa jalostava teollisuuslaitos

meioosi /mˈeioːsɪ/ (n)
méiose
  suvullisessa lisääntymisessä sukusolujen syntyessä tapahtuva tumanjakautuminen, josta aiheutuu kromosomiluvun puolittuminen

mekaanikko /mˈekaːnˌikːo/ (n)
mécanicien
  koneita ja välineitä tekevä, asentava, hoitava tai korjaava henkilö

mekaaninen /mˈekaːnɪnen/ (adj)
mécanique
  mekaniikkaan ja sen sovelluksiin perustuva tai tukeutuva

mekaniikka /mˈekanˌiːkːa/ (n)
mécanique
  vuorovaikutuksia ja liikeilmiöitä tutkiva tieteen ala, fysiikan osa-alue

mekanismi /mˈekanˌismɪ/ (n)
mécanique
  laitteisto, koneisto, sen toiminnallinen rakenne

mekko /mˈekːo/ (n)
robe
  leninki, yhtenäinen, yläosasta ja hameesta koostuva vaate, jota käyttävät yleensä naiset

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (adj)
mexicain
  Meksikosta peräisin oleva tai Meksikoon liittyvä

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (n)
Mexicain
  pysyvästi Meksikossa asuva henkilö

meksikonamatsoni /mˈeksɪkˌonamˌatsonɪ/ (n)
amazone à joues vertes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

meksikonaranen /mˈeksɪkˌonaranen/ (n)
toui du Mexique
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

meksikonaratti /mˈeksɪkˌonarˌatːɪ/ (n)
pione à couronne blanche
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mela /mˈela/ (n)
pagaie
  kädessä pidettävä yksi- tai kaksilapainen varsi, jolla melotaan ja ohjataan venettä sitä veneen laitoihin tukematta

melankolinen /mˈelaŋkˌolɪnen/ (adj)
mélancolique
  surullinen, alakuloinen, synkkämielinen

melissa /mˈelɪssa/ (n)
mélisse
  mikä tahansa melissain sukuun () kuuluva huulikukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

melkein /mˈelkein/ (adv)
presque
  hyvin lähelle, ei aivan

melkoinen /mˈelkoinen/ (adj)
considérable
  melko suuri

meloa /mˈeloa/ (v)
pagayer
  liikuttaa kanoottia tms. melan avulla

meloni /mˈelonɪ/ (n)
melon
  yleisnimitys kurkkukasvien eri sukujen mehevähedelmäisille kasveille, kuten vesimelonille ja tavalliselle melonille

meluisa /mˈelwɪsa/ (adj)
bruyant
  häiritsevän äänekäs, melua tuottava

mendelevium /mˈendelevium/ (n)
mendélévium
  aktinoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 101 ja kemiallinen merkki Md

menehtyä /mˈenehtˌyæ/ (v)
périr
  kuolla; nääntyä, riutua, kuihtua

menestys /mˈenestys/ (n)
prospérité, succès
  onnistumisen ja menestymisen toteutuma

menestyä /mˈenestˌyæ/ (v)
réussir
  onnistua jossakin

menetelmä /mˈenetˌelmæ/ (n)
méthode
  järjestelmällinen menettelytapa t. -keino määrätarkoituksen saavuttamiseksi

menetelmällinen /mˈenetˌelmællɪnen/ (adj)
méthodique
  menetelmän mukainen; menetelmää noudattava

menettelytapa /mˈenetːˌelytˌapa/ (n)
procédure
  yl. vakiintunut tapa menetellä t. toimia tilanteen edellyttämästi

menettää /mˈenetːæː/ (v)
perdre
  joutua eroon jostakin omistamastaan

meniski /mˈenɪskɪ/ (n)
ménisque
  astiassa olevan nesteen kovera tai kupera pinta

menneisyys /mˈenneisyːs/ (n)
passé
  jo mennyt takana oleva aika tapahtumineen

mennä /mˈennæ/ (v)
aller
  liikkua muuhun paikkaan (eteenpäin, kauemmaksi, etäämmälle) siitä missä puhuja on

mennä naimisiin /mˈennæn nˈaimɪsɪːn/ (v)
contracter mariage
  avioitua, solmia avioliitto

meno /mˈeno/ (n)
aller
  yhdensuuntainen liike johonkin, poispäin

menopaussi /mˈenopˌaussɪ/ (n)
ménopause
  kuukautisten lopullinen päättyminen

menstruaalimigreeni /mˈenstruˌaːlɪmˌiɡreːnɪ/ (n)
migraine menstruelle
  toistuvasti kuukautisten yhteydessä esiintyvä migreeni

menstruaalinen /mˈenstruˌaːlɪnen/ (adj)
menstruel
  kuukautisiin liittyvä, kuukautis-

mensuraalinotaatio /mˈensurˌaːlɪnotˌaːtɪo/ (n)
notation mensurale, notation mesurée
  1200-luvulla käyttöön otettu nuottikirjoitus, jolla kyettiin täsmällisesti ilmaisemaan sävellyksen eri osien ajalliset kestot

mentaalinen /mˈentaːlɪnen/ (adj)
mental
  mieleen tai ajatuksiin liittyvä

mentaliteetti /mˈentalɪtˌeːtːɪ/ (n)
mentalité
  henkinen peruslaatu, omanlaisuus; mielenlaatu, hengenlaatu

mentori /mˈentorɪ/ (n)
mentor
  henkilö, joka kokeneempana antaa opastusta kokemattomammalle

menuetti /mˈenuˌetːɪ/ (n)
menuet
  ed. tanssin rytmiin tehty sävellys

merenalainen /mˈerenalˌainen/ (adj)
sous-marin
  meren pinnan alla oleva

merenlahti /mˈerenlˌahtɪ/ (n)
golfe
  meren muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

merenneito /mˈerennˌeito/ (n)
sirène
  taruolento, jolla on naisen ylävartalo ja kalan pyrstö

merenpohja /mˈerempˌohja/ (n)
fond marin
  meren pohja, mikä muodostaa valtaosan maapallon pinta-alasta

meri /mˈerɪ/ (n)
mer
  laaja maapalloa peittävä vesimuodostuma, jossa on suolaista vettä

meriharakka /mˈerɪharˌakːa/ (n)
huîtrier, hématopodidé
  (yleisesti) mikä tahansa meriharakoiden heimoon () kuuluva kahlaajalintujen laji tai sellaisen yksilö
huîtrier pie, pie de mer
  (erityisesti) laji

merihevonen /mˈerɪhˌevonen/ (n)
hippocampe
  mikä tahansa merihevosten sukuun () sukuun kuuluva luukala

merikotka /mˈerɪkˌotka/ (n)
pygargue à queue blanche
  kotkaa eli maakotkaa kookkaampi, vanhana ruskeanharmaa lintu (Haliaeëtus albicilla), jonka siipien kärkiväli on jopa 2,5 m. Tämä merikotkien suvun edustaja on suurin Suomessa pesivä päiväpetolintu.

merilohi /mˈerɪlˌohɪ/ (n)
saumon atlantique
  syyskutuinen vaelluskala (), joka aloittaa kutujokeen nousun jo keväällä. Kuoriutuneet poikaset viihtyvät kotijoessaan 2–5 vuotta, jonka jälkeen ne lähtevät merivaellukselle. Meressä oleskelua kestää 2–4 vuotta, jonka jälkeen ne aloittavat noin 4–15 kg:n painoisena nousun kudulle.

merimies /mˈerɪmies/ (n)
marin
  laivan miehistön jäsen

meripihka /mˈerɪpˌihka/ (n)
ambre
  20—100 miljoonaa vuotta sitten kasvaneiden havupuiden kivettynyt pihka, joka on kerrostunut meren pohjaan

merirosvo /mˈerɪrˌosvo/ (n)
pirate
  rosvo, joka ryöstää kauppalaivoja merellä

merirosvolippu /mˈerɪrˌosvolˌipːu/ (n)
pavillon noir
  Euroopan ja Amerikan merirosvojen käyttämä musta lippu, jossa usein kuvataan olevan pääkallo ja ristikkäiset luut

merirosvous /mˈerɪrˌosvous/ (n)
piraterie
  ryöstäminen merellä

merisiili /mˈerɪsˌiːlɪ/ (n)
oursin
  piikkisen pallon muotoinen, piikkinahkaisiin kuuluva meren selkärangaton eläin

meritaimen /mˈerɪtˌaimen/ (n)
truite de mer
  vaelluskala (Salmo trutta trutta), joka viihtyy sekä Pohjanlahdessa että Suomenlahdessa, nousee kutemaan pieniinkin jokiin

meritähti /mˈerɪtˌæhtɪ/ (n)
étoile de mer
  joukko merissä eläviä ruumiinmuodoltaan tähteä muistuttavia piikkinahkaisiin kuuluvia selkärangattomia (Asteroidea), joita tavataan noin 1800 lajia

merivesi /mˈerɪvˌesɪ/ (n)
eau de mer
  meressä oleva vesi, merestä saatu vesi, jonka suolapitoisuus on keskimäärin 3,5 painoprosenttia

merivuokko /mˈerɪvˌuokːo/ (n)
anémone de mer
  koralleihin kuuluvan lahkon (Actiniaria) meressä eläviä kukan muotoisia selkärangattomia

merkeli /mˈerkelɪ/ (n)
marne
  karbonaatista ja savesta muodostunut sedimentti/-kivi

merkitsin /mˈerkɪtsɪn/ (n)
signifiant
  puhutun sanan äänteet tai kirjoitetun sanan merkkijono, jonka ihminen tulkitsee merkitystä kantavana merkkinä

merkittävä /mˈerkɪtːˌævæ/ (adj)
remarquable
  oleellinen, merkillepantava; sellainen, jolla on merkitystä

merkityksetön /mˈerkɪtˌyksetøn/ (adj)
insignifiant
  sellainen, jolla ei ole merkitystä, vailla merkitystä oleva

merkitys /mˈerkɪtys/ (n)
signification, sens
  se mitä jokin symboloi, sanan kyky viitata joukkoon todellisia olioita

merkitysoppi /mˈerkɪtysˌopːɪ/ (n)
sémantique
  tieteen haara, joka tutkii mm. sanojen ja ajatusten merkitystä

merkitä /mˈerkɪtæ/ (v)
marquer
  panna merkki johonkin, merkata

merkki /mˈerkːɪ/ (n)
caractère
  kirjoitusjärjestelmässä tai vastaavassa esiintyvä kirjain tai muu symboli, kirjainmerkki, välimerkki, etumerkki, operaattori

merkkijono /mˈerkːɪjˌono/ (n)
chaîne de caractères
  ohjelmoinnissa käytetty tietotyyppi, johon tallennetaan peräkkäisiä merkkejä

merovingi /mˈerovˌiŋŋɪ/ (n)
Mérovingien
  merovingit frankkivaltakunnan hallitsijoiden dynastia 400–700-luvuilla, joka edelsi karolingeja

merta /mˈerta/ (n)
casier
  yksinieluinen ansatyyppinen pienehkö seisova kalanpyydys

mesenaatti /mˈesenˌaːtːɪ/ (n)
mécène
  henkilö, joka tukee taloudellisesti taiteita

mesi /mˈesɪ/ (n)
nectar, suc
  eräiden siemenkasvien mesiäisten erite

mesoni /mˈesonɪ/ (n)
méson
  kvarkista ja antikvarkista koostuva hiukkanen

messinki /mˈessɪŋkɪ/ (n)
laiton
  seosmetalli, joka on kuparin ja sinkin seos eli lejeerinki

messu /mˈessu/ (n)
messe
  jumalanpalvelus, joka sisältää ehtoollisen
  jumalanpalveluksen osa, joka sisältää ehtoollisen

mestari /mˈestarɪ/ (n)
maître
  maestro, taituri, virtuoosi

mestaruus /mˈestaruːs/ (n)
championnat
  kilpailun tai kilpailusarjan voittaminen

mestata /mˈestata/ (v)
décapiter
  katkaista jklta kaula

mestaus /mˈestaus/ (n)
décapitation
  tappaminen katkaisemalla kaula, erityisesti tällä menetelmällä toteutettu kuolemantuomion täytäntöönpano; se, että mestataan

metaani /mˈetaːnɪ/ (n)
méthane
  yksinkertaisin alkaani, hiilivety, jossa on yksi hiiliatomi, CH₄. Esiintyy suokaasussa ja kaivoskaasussa.

metafora /mˈetafˌora/ (n)
métaphore
  kahden toisiinsa liittymättömän sanan samaistus, kielikuva

metafysiikka /mˈetafysˌiːkːa/ (n)
métaphysique
  olevaisen yleisimpien piirteiden ja perusteiden systemaattista tutkimusta ja selittämistä toteuttava filosofian osa

metafyysinen /mˈetafˌyːsɪnen/ (adj)
métaphysique
  sellainen, joka liittyy metafysiikkaan, metafysiikkaan kuuluva tai perustuva, maailman kokonaisuuteen liittyvä

metalli /mˈetallɪ/ (n)
métal
  alkuaine tai materiaali, jonka fysikaalisiin ominaisuuksiin yleensä kuuluu taottavuus, hyvä sähkönjohtokyky ja suuri ominaispaino
  metalliseos materiaalina

metallinen /mˈetallɪnen/ (adj)
métallique
  sellainen, mikä on metallia tai metallista

metalliseos /mˈetallˌiseos/ (n)
alliage
  kahden tai useamman metallin kiinteän tilan liuos

metallurgi /mˈetallˌurɡɪ/ (n)
métallurgiste
  metallurgian erityisosaaja

metallurgia /mˈetallˌurɡɪa/ (n)
métallurgie
  tekniikan ja sen tutkimuksen osa, johon kuuluu metallien erottaminen malmeista, puhdistaminen, seostaminen ja saattaminen metallurgisin menetelmin haluttuun käyttötarkoitukseen sopivaksi

metamorfinen /mˈetamˌorfɪnen/ (adj)
métamorphique
  metamorfoosin läpikäynyt

metamorfoosi /mˈetamˌorfoːsɪ/ (n)
métamorphisme
  tapahtuma, jossa kiven rakenne tai mineraalikoostumus, tai molemmat, muuttuvat puristavien tai venyttävien voimien tai muuttuneiden lämpötila- ja paineolosuhteiden vuoksi

metanoli /mˈetanˌolɪ/ (n)
méthanol
  yksinkertaisin, ihmiselle hyvin myrkyllinen alkoholi, CH₃OH

meteoriitti /mˈeteorˌiːtːɪ/ (n)
météorite
  Maahan avaruudesta pudonnut taivaankappale

meteorologi /mˈeteˌorolˌoɡɪ/ (n)
météorologue
  ilmatieteilijä; myös ilmatieteilijän ammattinimike

metonyymi /mˈetonˌyːmɪ/ (n)
métonyme
  sana tai ilmaisu, jota käytetään toisen merkityksessä ja joka on siihen läheisesti liittyvä, metonyyminen nimi

metri /mˈetrɪ/ (n)
mètre
  pituuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m

metro /mˈetro/ (n)
métro
  Kiskoja käyttävä joukkoliikennejärjestelmä, joka usein on rakennettu maan alle (ainakin osittain). Metrojärjestelmä muistuttaa paikallisjunaliikennettä, mutta erotetaan siitä yleensä sillä perusteella, että virransyöttö tapahtuu metrovaunujen alta eikä päältä kuten junassa. Rajanveto paikallisjuna-, metro-, pikaraitiotie- ja raitiovaunujärjestelmien välillä on usein häilyvää.

metroasema /mˈetroˌasema/ (n)
station de métro
  paikka, jossa maanalaiset junat pysähtyvät

metropoli /mˈetropˌolɪ/ (n)
métropole
  suurkaupunki, kansainvälinen keskus, maailmankaupunki

metropoliitta /mˈetropolˌiːtːa/ (n)
métropolitain
  kirkkoprovinssin pääkaupungin piispa, usein arkkipiispan arvonimi

metsikkö /mˈetsɪkːø/ (n)
bois
  pienehkö metsä tai metsän osa, jonka jokin sen ominaisuus, kuten ikä, tiheys, puulaji, erottaa sen ympäröivästä metsästä tai tiluslajeista

metso /mˈetso/ (n)
grand tétras, grand coq de bruyère
  suurikokoinen metsäkanalintu ()

metsä /mˈetsæ/ (n)
forêt, bois
  alue, jossa kasvaa ennen kaikkea puita, mutta myös aluskasvillisuutta

metsäinen /mˈetsæinen/ (adj)
boisé
  sellainen alue, tai paikka, jossa kasvaa metsää

metsäjänis /mˈetsæjænɪs/ (n)
lièvre, lièvre variable
  koko Suomessa yleinen, noin 60 cm mittainen eläin, jolla on 12 cm pitkät mustakärkiset korvat ()

metsäkauris /mˈetsækˌaurɪs/ (n)
chevreuil
  siro euraasialainen lehti- ja sekametsien hirvieläin, . Suomessa nykyisin riistaeläin.

metsäkuusi /mˈetsækˌuːsɪ/ (n)
épicéa commun
  eräs mäntykasvien heimon (Pinaceae) kuusien sukuun kuuluva havupuulaji () tai tämän yksilö

metsäomenapuu /mˈetsæˌomenapuː/ (n)
pommier sauvage
  luonnonvaraisena kasvava omenapuu , joka kuuluu myös Suomen alkuperäislajistoon

metsäpalo /mˈetsæpˌalo/ (n)
feu de forêt
  hallitsematon maastopalo metsäalueella

metsästäjä /mˈetsæstˌæjæ/ (n)
chasseur
  henkilö, joka työkseen tai harrastuksekseen metsästää

metsätalous /mˈetsætalous/ (n)
sylviculture
  alkutuotantoon lukeutuvaa metsän taloudellista käyttöä ja hoitoa

metsätiede /mˈetsætˌiede/ (n)
sylviculture
  metsiin ja niiden toimintaan ja käyttöön liittyvä soveltava tieteen ala, jonka tutkimukset suuntautuvat metsätalouteen ja metsäsektorin perus- ja soveltavaan tutkimukseen

metsävahanokka /mˈetsævˌahanˌokːa/ (n)
astrild à tête noire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

meänkieli /mˈeæŋkˌielɪ/ (n)
finnois tornédalien, tornédalien
  Ruotsissa, etupäässä Tornionjokilaaksossa puhuttavien suomen murteiden ryhmä, joka on luokiteltu Ruotsissa vähemmistökieleksi; kielitunnus fit

miehistö /mˈiehɪstø/ (n)
équipage, troupe
  alukselle (laivalle, lentokoneeseen jne.) palkattu tai määrätty ihmisjoukko, joka työskentelee aluksella huolehtien aluksen kuljettamisesta ja muista toimista

miehittää /mˈiehɪtːæː/ (v)
occuper
  viedä sotilasjoukkojaan hallitsemaan toista valtiota tai jotakin aluetta

miehitys /mˈiehɪtys/ (n)
occupation
  miehitysjoukkojen lähettäminen johonkin tai pitäminen jossakin

miekka /mˈiekːa/ (n)
épée
  pitkäteräinen ase, jossa on kahva ja joka on suunniteltu isku- tai pistolyöntejä varten

miekkakala /mˈiekːakˌala/ (n)
espadon
  kookkaaksi kasvava ja nopeasti uiva kala Xiphias gladius, jonka yläleuka muistuttaa suurta miekkaa

miekkavalas /mˈiekːavalas/ (n)
orque, épaulard
  delfiineihin kuuluva valas (Orcinus orca)

mielellään /mˈielellæːn/ (adv)
volontiers
  halukkaasti, ei vastahakoisesti

mielenkiinto /mˈieleŋkˌiːnto/ (n)
intérêt
  kiinnostus johonkin asiaan

mielenkiintoinen /mˈieleŋkˌiːntoinen/ (adj)
intéressant
  joka herättää mielenkiintoa tai on kiinnostava

mielenosoittaja /mˈielenosˌoitːaja/ (n)
manifestant, manifestante
  henkilö, joka osoittaa mieltään osana mielenosoitusta

mielenosoitus /mˈielenosˌoitus/ (n)
manifestation
  tilaisuus, jossa tavallisella kansalla on mahdollisuus näyttää yhdessä mielipiteensä jostain asiasta

mieletön /mˈieletøn/ (adj)
absurde, insensé
  absurdi, järjetön, järjenvastainen; mieltä vailla; sellainen, jolla ei ole mieltä

mielihyvä /mˈielɪhˌyvæ/ (n)
plaisir
  mieltä hyväilevä myönteinen tunne

mielikuva /mˈielɪkˌuva/ (n)
impression
  mielle; kuvitelma

mielikuvitus /mˈielɪkˌuvɪtus/ (n)
imagination
  kyky tuottaa mielessään ajatuksia tapahtumista ja selityksiä niille

mielipide /mˈielɪpˌide/ (n)
avis
  näkemys asiasta tai henkilöstä

miellekartta /mˈiellekˌartːa/ (n)
carte conceptuelle, carte heuristique, carte mentale
  ideointia ja asioiden jäsentämistä varten suunniteltu esitysmuoto

mielleyhtymä /mˈielleyhtˌymæ/ (n)
association
  mielteen kytkeytymiseen aikaisempaan mielteeseen liittyvä tapahtuma

miellyttävä /mˈiellytːˌævæ/ (adj)
agréable, plaisant, confortable
  mieltä hyväilevä, myönteisiä tuntemuksia tuottava, mielihyvää aiheuttava, mieltymysten mukainen

miellyttää /mˈiellytːæː/ (v)
plaire
  olla jkn mieleen, pitää jstk

mies /mˈies/ (n)
homme
  aikuinen miespuolinen ihminen
  toinen sukupuolista; miessukupuolen edustaja

miettiä /mˈietːɪæ/ (v)
réfléchir
  ajatella jotakin tiettyä asiaa, pohtia, pohdiskella

mihin /mˈihɪn/ (adv)
où
  minne

miiminen /mˈiːmɪnen/ (adj)
mimique
  mimiikkaan kuuluva; mimiikan keinoin toteutettu tai toimiva

miina /mˈiːna/ (n)
mine
  maastoon tai vesistöön asetettava taisteluväline, joka räjähtää herätteestä

miinanraivaaja /mˈiːnanrˌaivaːja/ (n)
dragueur
  sotalaiva, jonka pääasiallisena tehtävänä on merimiinojen raivaus

miinusmerkki /mˈiːnusmˌerkːɪ/ (n)
signe moins
  negatiivista arvoa tai vähennyslaskua ilmaiseva symboli "−", miinus; Unicode-merkki U+2212

mikmak /mˈikmak/ (n)
Micmac
  mikmakit Pohjois-Amerikan koillisosissa elävä intiaanikansa
micmac
  heidän algonkinkieliin kuuluva kielensä (kielikoodi: mic)

mikroaaltouuni /mˈikroˌaːltoˌuːnɪ/ (n)
four à micro-ondes, micro-ondes, four micro-ondes
  uuni, jossa kuumennetaan ruokaa mikroaaltosäteilyn avulla

mikrobi /mˈikrobɪ/ (n)
microbe, microorganisme
  mikroskooppisen pieni eliö, mikro-organismi

mikrobiologi /mˈikrobˌiolˌoɡɪ/ (n)
microbiologiste
  mikrobiologian tutkija

mikrobiologia /mˈikrobˌiolˌoɡɪa/ (n)
microbiologie
  mikrobeja tutkiva tiede, mikrobien biologia

mikrometri /mˈikromˌetrɪ/ (n)
micromètre
  metrin miljoonasosa eli millimetrin tuhannesosa, tunnus μm

mikropiiri /mˈikropˌiːrɪ/ (n)
circuit integré
  integroitu piiri; pieni elektroniikan komponentti, johon on integroitu suuri määrä aktiivisia (transistori) ja passiivisia (diodi, vastus, kondensaattori) elektronisia komponentteja

mikrosekunti /mˈikrosekˌuntɪ/ (n)
microseconde
  sekunnin miljoonasosa eli 10−6 s, tunnus µs

mikroskooppi /mˈikroskˌoːpːɪ/ (n)
microscope
  optinen laite, jolla pienistä esineistä tai eliöistä saadaan katseltavaksi suurennettuja kuvia

mikroskooppinen /mˈikroskˌoːpːɪnen/ (adj)
microscopique
  pienen pieni, sellainen, minkä ihmissilmä voi nähdä vain mikroskoopilla voimakkaasti suurennettuna; mikroskooppia käyttäen tehtävä

miksi /mˈiksɪ/ (adv)
pourquoi
  minkä takia, minkä tähden, minkä vuoksi ?

miliisi /mˈilɪːsɪ/ (n)
milice
  joissakin maissa virallinen tai epävirallinen, poliisin tavoin toimiva tai puolisotilaallinen organisaatio

militarismi /mˈilɪtarˌismɪ/ (n)
militarisme
  joko sotilaallisten seikkojen yksipuolista korostamista, sotahenkisyyttä ja sotaisuutta tai sotilasvaltaa

miljardööri /mˈiljardˌøːrɪ/ (n)
milliardaire
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljardin arvosta

miljonääri /mˈiljonˌæːrɪ/ (n)
millionnaire
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljoonan arvosta

miljoonas /mˈiljoːnas/ (n)
millionième
  lukua miljoona vastaava järjestysluku

miljöö /mˈiljøː/ (n)
milieu
  ympäristö; se millaisena ympäristömme näyttäytyy, sen vallitseva ilmapiiri, olemus ja aikaansaamat tuntemukset

millimetri /mˈillɪmˌetrɪ/ (n)
millimètre
  metrin tuhannesosa, tunnus mm

millisekunti /mˈillɪsekˌuntɪ/ (n)
milliseconde
  sekunnin tuhannesosa, tunnus ms

milloin /mˈilloin/ (adv)
quand
  , koska

mimiikka /mˈimɪːkːa/ (n)
mimique
  ajatusten ilmaisu sekä tunteiden ja mielentilojen ilmentäminen kasvonilmeiden ja eleiden avulla, äänetön elekieli

minareetti /mˈinarˌeːtːɪ/ (n)
minaret
  pyöreäpoikkipintainen suippokattoinen torni moskeijan yhteydessä, josta julistetaan rukouskutsu

mindanaonluri /mˈindanaˌonlurɪ/ (n)
loriquet de Johnstone
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mineraali /mˈinerˌaːlɪ/ (n)
minéral
  kivennäinen, yhtenäinen maankuoren tai taivaankappaleen aines, joka ei ole ihmisen tai elollisen luonnon tuottama; tavallisesti epäorgaaninen yhdiste

minervanpöllö /mˈinervˌampøllø/ (n)
chouette chevêche
  pienikokoinen euraasialainen pöllölaji,

minibaari /mˈinɪbˌaːrɪ/ (n)
mini-bar
  hotellihuoneessa oleva pieni jääkaappi, josta voi ostaa alkoholi- ja virvoitusjuomia sekä pientä syötävää

minihame /mˈinɪhˌame/ (n)
minijupe, jupette, mini-jupe
  todella lyhyt hame, jonka helma ylettyy yleensä parikymmentä senttiä polvien yläpuolelle

minimaalinen /mˈinɪmˌaːlɪnen/ (adj)
minimal
  mahdollisimman pieni, erittäin pieni

minimi /mˈinɪmɪ/ (n)
minimum
  pienin (mahdollinen) määrä tai aste

minimoida /mˈinɪmˌoida/ (v)
minimiser
  tavoitella pienintä (mahdollista) määrää tai astetta, vähimmäistää

ministeri /mˈinɪstˌerɪ/ (n)
ministre
  virkaa toimittava poliitikko, joka on valtioneuvoston jäsen ja siten myös hallituksen jäsen

ministerinsalkku /mˈinɪsterˌinsalkːu/ (n)
portefeuille
  ministerin asema

ministeriö /mˈinɪstˌerɪø/ (n)
ministère
  valtion hallituksen tietyn hallinnonhaaran osasto. Suomessa ministeriö on valtioneuvoston toimivaltainen osasto, jota johtaa se ministeri, jonka toimialaan ao. ministeriö kuuluu. Pääministeri on valtioneuvoston kanslian päällikkö.

miniä /mˈinɪæ/ (n)
belle-fille, bru
  oman lapsen vaimo

minne /mˈinne/ (adv)
où
  interrogatiivinen, liikkeen suuntaa kysyvä adverbi

minttu /mˈintːu/ (n)
menthe
  jokin Mentha-suvun kasvi, yleensä viherminttu tai piparminttu

minuutti /mˈinuːtːɪ/ (n)
minute
  SI-järjestelmän mukainen ajan yksikkö, tunnus: min, 60 sekuntia, 1/60-osa tuntia

minä /mˈinæ/ (n)
moi
  minuus, ihmisen olemuksen subjektiivinen osa, ego

minäkuva /mˈinækˌuva/ (n)
amour-propre
  persoonan käsitys tai näkemys omasta minuudestaan (varsinkin suhteessa ympäröivään todellisuuteen)

mirabelleluumu /mˈirabˌellelˌuːmu/ (n)
mirabelle
  keltainen kirsikkakokoinen hedelmä

missä /mˈissæ/ (adv)
où
  interrogatiivinen, olemista paikassa tai sijaintia kysyvä adverbi

mistelimesikko /mˈistelˌimesˌikːo/ (n)
méliphage de Hindwood
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mistelisieppomesikko /mˈistelɪsˌiepːomesˌikːo/ (n)
méliphage peint
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mistraali /mˈistraːlɪ/ (n)
mistral
  Etelä-Ranskassa ja Välimerellä puhaltava kylmä tuuli

mitali /mˈitalɪ/ (n)
médaille
  esimerkiksi muistoksi, palkinnoksi tai kunniamerkiksi tehty taiteellinen, usein pyöreä ja metallinen laatta

mitata /mˈitata/ (v)
mesurer
  arvioida tai määrittää jonkin asian pituuden, massan tai muun suureen määrää esim. mitan avulla

miten /mˈiten/ (adv)
comment
  millä tavoin; kuinka. Yleensä kysymyshakuinen.

mitokondrio /mˈitokˌondrɪo/ (n)
mitochondrie
  kahdesta kalvosta muodostunut soluelin, jossa soluhengitys tapahtuu

mitoosi /mˈitoːsɪ/ (n)
mitose
  tuman jakautuminen solunjakautumisessa siten että genomi jakautuu kahdeksi identtiseksi kopioksi

mitra /mˈitra/ (n)
mitre
  eräs kirkollinen päähine, ulkoasultaan erilainen läntisen ja itäisen kirkon välillä

mitta /mˈitːa/ (n)
mesure
  jokin suureen arvo tai mittauksen tulos

mitä /mˈitæ/ (adv)
qu'est-ce que, que, pourquoi donc
  miksi, mistä syystä; mitä sitten, saati sitten; jostakin puhumattakaan

mitätöidä /mˈitætˌøidæ/ (v)
annuler
  julistaa laillisesti pätemättömäksi, sellaiseksi, jolla ei ole mitään juridista pätevyyttä

mobiili /mˈobɪːlɪ/ (adj)
mobile
  liikkuva, joko paikasta toiseen vaivattomasti siirrettävä tai itseliikkuva

mobile /mˈobɪle/ (n)
mobile#Ranska
  kineettinen veistos tai muu taideteos

modaaliverbi /mˈodaːlɪvˌerbɪ/ (n)
modal, verbe modal
  apuverbi, joka ilmaisee puheena olevan teon modaliteettia kuten todennäköisyyttä, mahdollisuutta, luvallisuutta tai pakollisuutta; esim.: saattaa, voida, täytyä.

modeemi /mˈodeːmɪ/ (n)
modem
  laite, joka muuntaa tietokoneen signaalit yhteyskaapeliin, tavallisesti puhelinverkkoon sopiviksi ja päinvastoin

moderaattori /mˈoderˌaːtːorɪ/ (n)
modérateur
  käytävän keskustelun asiallisuutta valvova henkilö (erityisesti internetissä)

moderni /mˈodernɪ/ (adj)
moderne
  uusia suuntauksia edustava, uudenaikainen, nykyaikainen

modernisti /mˈodernˌistɪ/ (n)
moderniste
  modernismin kannattaja

modernistinen /mˈodernˌistɪnen/ (adj)
moderniste
  modernismin mukainen

modisti /mˈodɪstɪ/ (n)
modiste
  naisten hattujen myyjä tai valmistaja

moduuli /mˈoduːlɪ/ (n)
module
  itsenäinen osa, jollaisista voidaan koota erilaisia kokonaisuuksia

mokkanahka /mˈokːanˌahka/ (n)
suède
  pinnaltaan samettimaiseksi hiottu vuohikasnahka

moksibustio /mˈoksɪbˌustɪo/ (n)
moxibustion
  perinteiseen kiinalaiseen lääketieteeseen perustuva hoitomuoto, jossa iholla poltetaan kuivattua pujoa

mokša /mˈokʃa/ (n)
mokcha
  Venäjällä puhuttava suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluva uralilainen kieli (kielitunnus: mdf)

moldova /mˈoldova/ (n)
moldave
  romanian muoto, joka on Moldovan virallinen kieli, moldovan kieli (kielitunnus: mo)

molekyyli /mˈolekˌyːlɪ/ (n)
molécule
  hiukkanen, joka koostuu toisiinsa kovalentti- tai ionisidoksilla liittyneistä atomeista

molli /mˈollɪ/ (n)
mineur
  eräitä musiikillisia diatonisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-½-1-1-½-1-1, esim. C-D-E♭-F-G-A♭-B♭

molukkienkakadu /mˈolukːˌieŋkakˌadu/ (n)
cacatoès à huppe rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienkanahaukka /mˈolukːˌieŋkanahˌaukːa/ (n)
autour de Meyer
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienkuningaskaija /mˈolukːˌieŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
perruche tricolore
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienriippukaija /mˈolukːˌienrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis des Moluques
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molukkienvarpushaukka /mˈolukːˌienvarpˌushaukːa/ (n)
autour des Moluques
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

molybdeeni /mˈolybdˌeːnɪ/ (n)
molybdène
  alkuaine, kemiallinen merkki Mo

momentti /mˈomentːɪ/ (n)
moment
  voiman momentti, mekaaninen suure, joka kuvaa voiman ja momenttivarren (vaikuttava matka) tulona syntyvää vääntövaikutusta

monacolainen /mˈonakolˌainen/ (adj)
monégasque
  Monacosta peräisin oleva tai Monacoon liittyvä

monacolainen /mˈonakolˌainen/ (n)
Monégasque
  pysyvästi Monacossa asuva henkilö
  Monacon kansalainen
  syntyperältään monacolainen

monarkia /mˈonarkˌia/ (n)
monarchie
  hallitusmuoto, jossa valtion johdossa on asemansa perinyt tai vaalilla valittu monarkki. Monarkia voi olla absoluuttinen eli rajaton yksinvalta, perustuslaillinen tai parlamentaarinen. Monarkioista käytetään nimityksiä keisarikunta, kuningaskunta tai ruhtinaskunta.

monarkki /mˈonarkːɪ/ (n)
monarque
  Hallitsija tai valtionpäämies monarkiassa. Monarkki perii valtansa ja hallitsee yleensä koko elinikänsä. Tyypillisiä monarkin arvonimiä ovat keisari, kuningas, kuningatar, ruhtinas, sulttaani tai emiiri.

mongerrus /mˈoŋŋerrus/ (n)
jargon, zircon
  käsitteellisesti epäselvä puhuminen, siansaksa

mongertaa /mˈoŋŋertaː/ (v)
baragouiner, jargonner
  (kielitiede) puhua epäselvästi käyttäen outoja sanoja ja virheellistä artikulointia.

mongoli /mˈoŋŋolɪ/ (n)
mongol
  mongolin kieli (kielitunnus: mn), lähinnä Mongoliassa puhuttava mongolilainen kieli

mongolialainen /mˈoŋŋolˌialˌainen/ (adj)
mongol
  Mongoliasta peräisin oleva tai Mongoliaan liittyvä

mongolialainen /mˈoŋŋolˌialˌainen/ (n)
Mongol
  pysyvästi Mongoliassa asuva henkilö
  Mongolian kansalainen
  syntyperältään mongolialainen

moniavioisuus /mˈonɪˌavɪˌoisuːs/ (n)
polygamie
  polygamia, olotila jossa yleensä uros pitää useaa puolisoa samaan aikaan

monikko /mˈonɪkːo/ (n)
pluriel
  sanan lukua ilmentävä muoto, joka viittaa moneen (samanlaiseen) nominiin, tai verbin tapauksessa siihen, että tekijöitä on monta

monikulttuurinen /mˈonɪkˌultːuːrɪnen/ (adj)
multiculturel
  sellainen, jossa sekoittuu useita kulttuureja; sellainen, jossa ei ole vain yhtä kulttuuria

monikulttuurisuus /mˈonɪkˌultːuːrɪsuːs/ (n)
multiculturalisme
  se, että on monikulttuurinen; kulttuurinen monimuotoisuus yhteiskunnan tilana

monitahokas /mˈonɪtˌahokas/ (n)
polyèdre
  polyedri; monikulmion muotoisten tasojen rajoittama kolmiulotteinen kappale; nimetään siinä olevien tahojen eli tahkojen lukumäärän mukaan

monitori /mˈonɪtˌorɪ/ (n)
moniteur
  tarkkailtavaa ääntä tai kuvaa esittävä laite

monivärinen /mˈonɪvˌærɪnen/ (adj)
multicolore
  sellainen, jossa on monta väriä

monni /mˈonnɪ/ (n)
silure, silure glane
  säkiä, monnikaloihin kuuluva makeassa vedessä elävä kookas viiksekäs petokala ()

monnikala /mˈonnɪkˌala/ (n)
siluriforme
  mikä tahansa monnikalojen lahkoon () kuuluva kalalaji tai sellaisen yksilö

monnikalat /mˈonnɪkalat/ (n)
siluriformes
  eräs kaikkialla Antarktiksen ulkopuolella elävien kalojen lahko (), jonka yksilöille tyypillisiä ovat kissan viiksiä muistuttavat viikset

mono /mˈono/ (n)
chaussure de ski
  suksen siteeseen kiinnittyvä hiihtokenkä

monofysiitti /mˈonofysˌiːtːɪ/ (n)
monophysite
  monofysitismin kannattaja

monokkeli /mˈonokːˌelɪ/ (n)
monocle
  yhden silmän päällä pidettävä linssi, joka korjaa näköä silmälasien tapaan

monoliittinen /mˈonolˌiːtːɪnen/ (n)
monolithique
  yhdestä kappaleesta tai materiaalista valmistettu; yhdestä koostuva, jakamaton

monologi /mˈonolˌoɡɪ/ (n)
monologue
  yksinpuhelu, itsekseen puhelu

monomania /mˈonomˌanɪa/ (n)
monomanie
  ylenmääräinen kiinnostus yksittäistä aihetta kohtaan

monomeeri /mˈonomˌeːrɪ/ (n)
monomère
  pieni molekyyli, joka voi sitoutua kemiallisesti toisiin monomeereihin muodostaen polymeerin

monotoninen /mˈonotˌonɪnen/ (adj)
monotone
  yksitoikkoinen

monstranssi /mˈonstranssɪ/ (n)
ostensoir, monstrance, montrance
  astia, jota käytetään siunatun ehtoollisleivän kantamiseen

montaasi /mˈontaːsɪ/ (n)
montage
  taideteos, joka on muodostettu kokoamalla useista pienistä kuva-aiheista yksi suurempi kuva

montenegrolainen /mˈontenˌeɡrolˌainen/ (adj)
monténégrin
  Montenegrosta peräisin oleva tai Montenegroon liittyvä

montenegrolainen /mˈontenˌeɡrolˌainen/ (n)
Monténégrin
  pysyvästi Montenegrossa asuva henkilö

montmorilloniitti /mˈontmorˌillonˌiːtːɪ/ (n)
montmorillonite
  eräs hyvin pehmeä silikaattipohjainen, mikroskooppisista kiteistä koostuva savinen maalaji

monumentaalinen /mˈonumˌentaːlɪnen/ (adj)
monumental
  mittasuhteiltaan mahtava; monumentin kaltainen

monumentti /mˈonumˌentːɪ/ (n)
monument
  suurikokoinen ja vaikuttava patsas tai muistomerkki

mooli /mˈoːlɪ/ (n)
mole
  ainemäärän SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus mol)

moottori /mˈoːtːorɪ/ (n)
moteur
  kone, joka muuttaa energiaa toisen muotoiseksi mekaaniseksi energiaksi

moottoriajoneuvo /mˈoːtːorˌiajonˌeuvo/ (n)
véhicule à moteur, véhicule automobile
  ajoneuvo, jossa on moottori voimanlähteenä

moottorikelkka /mˈoːtːorɪkˌelkːa/ (n)
motoneige, moto-neige
  pääasiassa lumella liikkumiseen suunniteltu telamaton avulla liikkuva ajoneuvo

moottoripyörä /mˈoːtːorɪpˌyøræ/ (n)
motocyclette, moto
  kaksipyöräinen moottoriajoneuvo, jonka moottorin iskutilavuus on yli 50 kuutiosenttimetriä (vrt. mopo, mopedi)

moottoripyöräilijä /mˈoːtːorɪpˌyøræilˌijæ/ (n)
motard
  moottoripyörällä ajava tai ajamista harrastava henkilö

moottorisaha /mˈoːtːorˌisaha/ (n)
tronçonneuse, scie à chaîne
  erityisesti metsurin bensiinikäyttöinen työkalu, jossa moottori kierrättää teräketjua laipan ympärillä

moottoritie /mˈoːtːorɪtie/ (n)
autoroute
  vain auto- ja moottoripyöräliikenteelle tarkoitettu kaksiajoratainen tie, jolla on eri ajosuunnat erottava keskialue ja jolla nopeusrajoitus on Suomessa normaalioloissa vähintään 100 km/h

mopottaa /mˈopotːaː/ (v)
bizuter
  keksiä jäynää, kiusata, simputtaa (esimerkiksi alokkaita tai seitsemäsluokkalaisia eli yläkoulun uusia oppilaita)

mopotus /mˈopotus/ (n)
bizutage
  mopottaminen, koulussa tapahtuva initiaatiorituaali, uusien tulokkaiden rituaalimainen kiusaaminen

mopsi /mˈopsɪ/ (n)
carlin
  tylppäkuonoinen, pienikokoinen ja tukevarakenteinen koirarotu

moraali /mˈoraːlɪ/ (n)
morale, moralité
  paljolti tapoja ja toimintaa ohjaava, aikakaudelle ominaisen yhteisön tai yksilöiden eettiset käyttäytymissäännöt; käsitysten, arvostusten ja normien sisäistetty kokonaisuus

moreeni /mˈoreːnɪ/ (n)
moraine
  jääkauden aikaansaama maa-ainesten lajittumaton kerrostuma, joka usein muodostaa maalajipeitteen. Erilaisia moreeneja nimetään niissä vallitsevan raekoon perusteella.

morfeemi /mˈorfeːmɪ/ (n)
morphème
  kielen pienin merkityksen sisältävä rakenneosa

morfi /mˈorfɪ/ (n)
morphe
  kielen pienin semanttisesti merkitsevä yksikkö

morfiini /mˈorfɪːnɪ/ (n)
morphine
  eräs opioideihin kuuluva kipulääke ja päihde

morfologia /mˈorfolˌoɡɪa/ (n)
morphologie
  (biologia) muoto-oppi, biologian osa, jossa käsitellään eliöiden rakennetta ja kehitystä solujen, elimien ja kokonaisuuden osalta

morsian /mˈorsɪan/ (n)
fiancée
  kihlattu nainen, avioliittoon menossa oleva nainen

mosaiikki /mˈosaˌiːkːɪ/ (n)
mosaïque
  pienistä vierekkäin astelluista värillisistä lasi-, kivi- tai keramiikkapalasista tehty sommitelma

mosambikilainen /mˈosambˌikɪlˌainen/ (adj)
mozambicain, mozambiquais
  Mosambikista peräisin oleva tai Mosambikiin liittyvä

mosambikilainen /mˈosambˌikɪlˌainen/ (n)
Mozambicain, Mozambiquais
  pysyvästi Mosambikissa asuva henkilö

mosambikinkaija /mˈosambɪkˌiŋkaija/ (n)
perroquet à tête brune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

moskeija /mˈoskeija/ (n)
mosquée
  islaminuskoisten temppeli

moskiitto /mˈoskɪːtːo/ (n)
moustique
  erityisesti trooppisten alueiden malariasääskistä ja joskus myös muista hyttysistä käytetty nimitys

moskovalainen /mˈoskovalˌainen/ (adj)
moscovite
  Moskovasta peräisin oleva tai Moskovaan liittyvä

motelli /mˈotellɪ/ (n)
motel
  maantien varrella sijaitseva majoituspalvelu, joka on hotellia alempitasoinen varustukseltaan ja on tarkoitettu erityisesti autolla matkustavien yöpymistä varten

motetti /mˈotetːɪ/ (n)
motet
  erilaisista kuoroteoksista käytetty nimitys

motiivi /mˈotɪːvɪ/ (n)
motif
  (erityisesti) syy rikoksen tekemiseen

motivoida /mˈotɪvˌoida/ (v)
motiver
  saada aikaan motivaatiota jonkin tekemiseen

motivoitua /mˈotɪvˌoitua/ (v)
motiver, motivé
  motivoida itseään; saada motivaatiota

moukka /mˈoukːa/ (n)
rustre, mufle, goujat
  käytökseltään sivistymätön henkilö; tomppeli, pölkkypää, hölmö, ääliö

muffini /mˈuffɪnɪ/ (n)
muffin
  yleensä paperisessa vuoassa uunissa paistettu kuohkea leivonnainen

mufloni /mˈuflonɪ/ (n)
mouflon
  Euroopassa elävä luonnonvarainen lammas ()

muhennos /mˈuhennos/ (n)
ragoût, ragout
  höystö (harvoin), raguu. Hitaasti miedolla lämmöllä eri ruoka-aineita yhdessä muhentamalla valmistettu ruokalaji, sakeampi kuin keitto.

muikku /mwˈikːu/ (n)
corégone blanc, ouistiti, marène, vendace
  siikojen sukuun kuuluva lohensukuinen sisä- ja murtovesien kalalaji, . Muikku on eläinplanktonia syövä parvikala. Murtovesissä kasvavaa muikkua nimitetään maivaksi.

muinainen /mwˈinainen/ (adj)
ancien
  hyvin vanha, ikiaikainen

muinaishollanti /mwˈinaishˌollantɪ/ (n)
vieux néerlandais
  frankkien Euroopan länsirannikolla varhaiskeskiajalla puhumien murteiden jatkumo (kielitunnus:odt)

muinaistulokas /mwˈinaistˌulokas/ (n)
archaéofyte
  kasvilaji, -kanta tms., joka on saapunut alueelle ennen kuin on ollut kasvitieteilijöitä sitä muistiinmerkitsemässä

muinaisuus /mwˈinaisuːs/ (n)
ancienneté
  hyvin kaukainen menneisyys

muisti /mwˈistɪ/ (n)
mémoire
  kyky pitää mielessä aiemmin tapahtuneita asioita
  datan tallennuspaikka tai -väline

muistikortti /mwˈistɪkˌortːɪ/ (n)
carte mémoire
  muodoltaan litteä kortti, jonka flash-muistiin tallennetaan elektronisesti tietoa

muistitikku /mwˈistɪtˌikːu/ (n)
clé USB
  muodoltaan puikkomainen USB-väylään kytkettävä flash-muistiin perustuva massamuisti, johon voi tallentaa tietokoneelta tiedostoja; USB-tikku

muisto /mwˈisto/ (n)
souvenir
  muistissa oleva tieto jostakin aiemmin tapahtuneesta, muistikuva

muistomerkki /mwˈistomˌerkːɪ/ (n)
mémorial
  julkisesti esille laitettu esine, usein veistos, joskus rakennus, joka kertoo menneestä tapahtumasta tai henkilöstä

muistuttaa /mwˈistutːaː/ (v)
rappeler
  saada joku toinen muistamaan, palauttamalla mieleen; mainita, huomauttaa
  tuoda joku tai jokin mieleen vaikutelmansa perusteella, vaikuttaa jonkun kaltaiselta

muka /mˈuka/ (adv)
sans blague, soi-disant, tu dis, vous dites
  väittämänsä mukaan, ilmaisee yleensä ironiaa, pilaa tai epäuskoa

mukaan /mˈukaːn/ (adv)
selon, après, avec
  joukkoon, myötä; esim. jonkun kanssa, tapaa ilmaiseva adverbi

mukautuminen /mˈukautˌumɪnen/ (n)
adaptation
  tilanteeseen t. olosuhteisiin sopeutuminen

muki /mˈukɪ/ (n)
mug
  kuppimainen astia, jonka koko vastaa noin 1,5 kuppia

mukula /mˈukula/ (n)
tubercule
  versokasvien turpeiden ja maltoisten, vararavintoa sisältävien osien yleisnimi

mulgaparatiisikaija /mˈulɡapˌaratˌiːsɪkˌaija/ (n)
perruche multicolore
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mulkku /mˈulkːu/ (n)
bite, paf, pine, vit, zob, queue
  siitin

multa /mˈulta/ (n)
sol, terre, terreau
  lehtometsien runsaasta lehtikarikkeesta syntyvä eloperäinen maalaji, johon on sekoittunut myös kivennäismaalajeja

muna /mˈuna/ (n)
œuf
  munivan eläimen (linnun tai matelijan) tuottama alkio, joka kehittyy munittuna sitä ympäröivän kuoren sisällä itsenäiseksi yksilöksi
  kananmuna elintarvikkeena
couille
  kives
bite, queue, zizi
  siitin

munakas /mˈunakas/ (n)
omelette
  Astiaan rikotuista kananmunista ja tilkkasesta vettä valmistetusta seoksesta, joka maustetaan miedosti suolalla ja valkopippurilla, pannulla hyydytetty ruoka. Kypsä munakas käännetään kaksinkerroin ja usein sisälle laitetaan kypsennetty täyte, josta munakas saa lisän nimeensä.

munakello /mˈunakˌello/ (n)
minuteur
  kanamunien keittämisen apuväline, ajastin joka hälyttää säädettävän muutaman minuutin pituisen ajan jälkeen

munakoiso /mˈunakˌoiso/ (n)
aubergine
  koisokasveihin kuuluva vihanneshedelmä (Solanum melongena)

munakuppi /mˈunakˌupːɪ/ (n)
coquetier
  pieni astia, johon mahtuu yksi keitetty kananmuna pystyyn syömistä varten

munasarja /mˈunasˌarja/ (n)
ovaire
  (anatomia) aivolisäkkeen säätelemä, naisen sukupuolielimistöön kuuluva parillinen elin munasolujen tuottamista varten

munasauva /mˈunasˌauva/ (n)
oves et dards
  kapiteeleissa, rakennusten friiseissä ja koristelistoissa sekä kehyslistoissa käytetty koristeaihe (joonialainen kyma), jossa munan muotoinen kohoama vuorottelee sauvan, nuolen tai tikarin muotoisen kanssa

munasolu /mˈunasˌolu/ (n)
ovule
  naaraseläinten sukusolu, joka on ihmisen suurimpia soluja

munia /mˈunɪa/ (v)
pondre
  tuottaa munia jälkeläisten aikaansaamiseksi tai elintarvikkeiden jakeluketjuun

munkki /mˈuŋkːɪ/ (n)
moine
  miesluostarin asukas, luostariveli; uskonnollisista syistä askeesissa elävä mies
beignet
  upporasvassa paistettu ja usein sokeroitu tai kuorrutettu, toisinaan hillolla täytetty yl. hiivalla nostatettu leivonnainen

munkkiaratti /mˈuŋkːɪarˌatːɪ/ (n)
conure veuve
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

munniharppu /mˈunnɪhˌarpːu/ (n)
guimbarde
  idiofoninen soitin, jota soitetaan hampaita vasten pitämällä ja soittimen kieltä näppäilemällä siten, että suuontelo toimii kaikukoppana

munuainen /mˈunuˌainen/ (n)
rein, rognon
  (anatomia) pavunmuotoinen virtsaa erittävä elin maksan ja pernan alapuolella
rognon
  (keittiö) terveen teuraseläimen munuaiset ja niistä valmistettu ruoka

munuaismuhennos /mˈunuˌaismuhˌennos/ (n)
rognon mijoté
  muhennos, joka on tehty (tavallisesti naudan) munuaisista

munuaisrasva /mˈunuˌaisrasva/ (n)
graisse de rognons
  nautaeläinten ja lampaiden munuaisten ympärillä oleva rasva, jota käytetään ruoanlaitossa ja josta valmistetaan talia

munuaistulehdus /mˈunuˌaistulˌehdus/ (n)
néphrite, inflammation rein
  munuaisten tulehdus

muodokas /mˈuodokas/ (adj)
voluptueux
  yleensä naisesta: isorintainen tai leveälanteinenkin

muodollinen /mˈuodollɪnen/ (adj)
formel, formelle
  formaali; muodon mukainen

muodollisesti /mˈuodollɪsˌestɪ/ (adv)
formellement
  muodollisella tavalla

muodollisuus /mˈuodollɪsuːs/ (n)
formalité
  se, että on muodollinen

muodostelmaluistelu /mˈuodostˌelmalwˌistelu/ (n)
patinage synchronisé
  taitoluistelun alalaji, jossa luistelijat luistelevat joukkueessa niin, että heidän liikkeensä ovat samanaikaisia

muokata /mˈuokata/ (v)
modifier
  saattaa uuteen tai toiseen muotoon; vaikuttaa johonkin muuttaen sitä, muovata
éditer, remanier, réécrire
  käsitellä tai kirjoittaa uudelleen jonkun toisen tekemää tekstiä tai muuta teosta

muokkaaja /mˈuokːaːja/ (n)
éditeur, éditrice
  henkilö, joka muokkaa

muoti /mˈuotɪ/ (n)
mode
  usein houkutteilla tai muilla keinoin aikaan saatu ja ylläpidetty aikakaudelle tai ajanjaksolle ominainen, vallalla oleva suuntaus, jäljitelty tapa. Muoti kohdistuu erityisesti asusteisiin.

muotti /mˈuotːɪ/ (n)
moule
  malli, johon muotoiltava asia tai materia sijoitetaan mukautuvasti

muovailuvaha /mˈuovailˌuvaha/ (n)
pâte à modeler
  pehmeää värikästä massaa, jota voi muotoilla käsin

muovi /mˈuovɪ/ (n)
plastique
  hiilipohjaisista polymeereistä ja niihin sekoitetuista lisäaineista, täyteaineista ja lujitteista koostuva materiaali

muratti /mˈuratːɪ/ (n)
lierre
  murattien () -suvun köynnöskasvi

murea /mˈurea/ (adj)
tendre
  sellainen, joka on helposti leikattava ja pureskeltava; sellainen, joka ei ole sitkeä

mureke /mˈureke/ (n)
farce
  (keittiö) Hienoksi hakatusta lihasta, kalasta tai muusta korvaavasta valmistettu höystetty ruoka, joka paistetaan uunissa tai kypsytetään höyrykeittimessä.

murha /mˈurha/ (n)
meurtre, assassinat
  tahallinen, suunniteltu hengen riisto toiselta ihmiseltä

murhaaja /mˈurhaːja/ (n)
meurtrier, meurtrière, assassin
  ihminen, joka on tehnyt murhan, tappanut suunnitelmallisesti tai julmasti toisen ihmisen

murhata /mˈurhata/ (v)
assassiner
  tappaa toinen tahallisesti ja suunnitellusti, tehdä murha

murhenäytelmä /mˈurhenˌæytelmæ/ (n)
tragédie
  näytelmäkirjallisuuden muoto, jossa henkilöt kohtaavat murheellisen kohtalon, tragedia

murmeli /mˈurmelɪ/ (n)
marmotte
  oravien heimon sukuun (Marmota) kuuluva laji

murre /mˈurre/ (n)
dialecte
  alueellisesti esiintyvä kielen muunnelma, kielimuoto, jota ei voida pitää toisena kielenä

murrosikä /mˈurrosˌikæ/ (n)
puberté
  ikävaihe, jolloin ihminen kehittyy sukukypsäksi

murskata /mˈurskata/ (v)
écraser, briser
  tehdä murskaksi, rikkoa palasiksi

mursu /mˈursu/ (n)
morse
  suurikokoinen hyljettä muistuttava nisäkäs, jolla on kulmahampaista kehittyneet syöksyhampaat: mursujen heimon ja suvun ainoa elossa oleva laji () tai sen yksilö

murteellinen /mˈurteːllɪnen/ (adj)
dialectal
  murteeseen kuuluva (ilmaisuista yms.)

murto /mˈurto/ (n)
cambriolage
  murtautumisen toteutus

murtoluku /mˈurtolˌuku/ (n)
fraction
  luku, joka on esitetty kokonaislukujen osamääränä

murtomaahiihto /mˈurtomˌaːhɪːhto/ (n)
ski de fond
  tasaisella tai vaihtelevassa maastossa käytettävä tavallisin hiihtomuoto

murtovaras /mˈurtovaras/ (n)
cambrioleur, cambrioleuse
  henkilö joka murtautuu esim. asuntoon ja varastaa sieltä jotakin

murtua /mˈurtua/ (v)
briser, casser, rompre
  mennä rikki, särkyä - usein tietystä kohdasta
brisé
  mennä rikki henkisesti, esim. paineen alla, murtua henkisesti

murtuma /mˈurtuma/ (n)
fracture
  murtumisen tapahtuma tai ajankohta

museo /mˈuseo/ (n)
musée
  laitos, johon on järjestelmällisesti kerätty taidetta, kulttuurihistoriaa tai luonnontiedettä koskevaa aineistoa

musiikki /mˈusɪːkːɪ/ (n)
musique
  säveltaide, yleensä sävelten ja sävelryhmien välistä säännönmukaisuutta noudattavaan ääneen ja sen tuottamiseen perustuva taiteen muoto

muskottipähkinä /mˈuskotːɪpˌæhkɪnæ/ (n)
muscade
  eräiden muskottipuiden eteerisiä öljyjä sisältävä siemen, jonka siemenkuori on poistettu; käytetään mausteena

muskoviitti /mˈuskovˌiːtːɪ/ (n)
muscovite
  eräs mineraali

musliini /mˈuslɪːnɪ/ (n)
mousseline
  eräitä ohuita puuvillakankaita

muslimi /mˈuslɪmɪ/ (n)
musulman
  islaminuskoinen henkilö

musta /mˈusta/ (adj)
noir
  väriltään sellainen, joka ei heijasta lainkaan valoa; sysimusta aine on vailla väriä kaikissa valaistuksissa; sinimusta ja mustanharmaa ovat erittäin tummia värejä

musta /mˈusta/ (n)
noir
  musta väri

musta aukko /mˈusta ˈaukːo/ (n)
trou noir
  suurimassainen pistemäinen avaruuden kohde, jossa aine on tihentynyt loputtoman tiheään tilaan ja joka imee siihen osuvan valon

musta jää /mˈusta jˈæː/ (n)
verglas
  tien pintaan kosteuden ja pakkasen vaikutuksesta syntynyt ohut läpinäkyvä ja liukas jääkerros, jonka näkymättömyys ja liukkaus tekevät hyvin vaaralliseksi

musta kahvi /mˈusta kˈahvɪ/ (n)
café noir
  kahvi mustana; kahvi ilman maitoa, kermaa tai vastaavaa

musta laatikko /mˈusta lˈaːtɪkːo/ (n)
boîte noire, boite noire
  laite, joka tallentaa tietoa muun muassa lentokoneen eri tapahtumista; se on väriltään kirkkaan oransseja ja sijoitettu koneen peräosaan onnettomuuden jälkeisen löytämisen helpottamiseksi

mustajuuri /mˈustajˌuːrɪ/ (n)
scorsonère
  eräs asterikasvien heimoon kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

mustakakadu /mˈustakˌakadu/ (n)
cacatoès funèbre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustakanahaukka /mˈustakˌanahˌaukːa/ (n)
autour noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustakurkkumaluri /mˈustakˌurkːumˌalurɪ/ (n)
mérion de Lambert
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustakurkkumesikko /mˈustakˌurkːumesˌikːo/ (n)
méliphage leucotique
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustalakkiaratti /mˈustalˌakːɪarˌatːɪ/ (n)
caïque maïpourri
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustaluri /mˈustalˌurɪ/ (n)
lori noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustamaija /mˈustamˌaija/ (n)
panier à salade, fourgon de police
  erillisellä säilötilalla varustettu kiinniotettujen ja pidätettyjen kuljettamiseen tarkoitettu poliisiauto

mustamaluri /mˈustamˌalurɪ/ (n)
mérion à épaulettes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustamamba /mˈustamˌamba/ (n)
mamba noir
  Afrikan keski- ja eteläosissa elävä myrkkykäärme

mustanokka-amatsoni /mˈustanˌokːaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone verte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustapyrstömesikko /mˈustapˌyrstømesˌikːo/ (n)
méliphage à bavette
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustapää /mˈustapæː/ (n)
comédon
  eräs ihon sairaus, tukkeutunut ihohuokonen

mustapääkerttu /mˈustapˌæːkertːu/ (n)
fauvette à tête noire
  kerttujen heimoon kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

mustapääsirkku /mˈustapˌæːsɪrkːu/ (n)
bruant mélanocéphale
  eräs sirkkujen heimoon kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

mustapäästäinen /mˈustapˌæːstæinen/ (n)
musaraigne sombre
  eräs varsinaisten päästäisten alaheimoon kuuluva päästäisten laji () tai sen yksilö

mustarastas /mˈustarˌastas/ (n)
merle
  varpuslintuihin kuuluva rastas ()

mustaselkäaranen /mˈustasˌelkæˌaranen/ (n)
toui à sept couleurs
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustasiipiaratti /mˈustasˌiːpɪarˌatːɪ/ (n)
caïque à ailes noires
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustasiipiluri /mˈustasˌiːpɪlˌurɪ/ (n)
lori à joues bleues
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mustasukkainen /mˈustasˌukːainen/ (adj)
jaloux, jalouse
  sellainen, joka (aiheesta tai ilman) epäilee toisen uskollisuutta (erityisesti seksisuhteessa)

mustasukkaisuus /mˈustasˌukːaisuːs/ (n)
jalousie
  inhimillinen ominaisuus tai luonteenpiirre, johon liittyy ylikorostunut omistamisenhalu yhdistyneenä kateellisuuteen ja epäluuloisuuteen, joskus aito menettämisenpelko

mustavaris /mˈustavarɪs/ (n)
freux, corbeau freux
  tumma violetin metallin hohtoinen variksen sukuinen lintu ()

muste /mˈuste/ (n)
encre
  paperille painettavaksi tai kirjoituksen tarkoitettu väriaine

mustekala /mˈustekˌala/ (n)
pieuvre, poulpe
  joukko vedessä eläviä pääjalkaisiin kuuluvia nilviäisiä (Cephalopoda), joilla on kahdeksan tai kymmenen lonkeroa ja jotkut lajit pystyvät piiloutumaan ruiskuttamalla eteensä vihollista harhauttavan väripilven

mustikka /mˈustɪkːa/ (n)
myrtille, airelle
  kangasmustikka, puolukoiden sukuun kuuluva kanervakasvi ()

mustua /mˈustua/ (v)
noircir
  tulla väriltään mustaksi

mutaatio /mˈutaːtˌio/ (n)
mutation
  muutos solun geneettisessä materiaalissa (DNA:ssa tai RNA:ssa); kolmea eri tyyppiä: geenimutaatioita, kromosomimutaatioita ja kromosomistomutaatioita

mutka /mˈutka/ (n)
virage
  kaareva, koukistunut, käyrä tai väärä kohta jossakin; tiessä oleva osuus, joka ei ole suora; kaarre, kurvi

mutsi /mˈutsɪ/ (n)
maman, daronne
  äiti

mutteri /mˈutːerɪ/ (n)
écrou
  pultin vastakappaleena käytettävä kiinnitysväline
daronne, maman
  äiti, mutsi

muuliaasi /mˈuːlɪˌaːsɪ/ (n)
bardot
  aasitamman ja hevosoriin risteymä

muuliankka /mˈuːlɪˌaŋkːa/ (n)
canard gras, mulard
  (erityisesti) koiraspuolisen myskisorsan ja naaraspuolisen pekinginankan risteymä

muumi /mˈuːmɪ/ (n)
Moumine
  suomenruotsalaisen Tove Janssonin luoma satuhahmo

muumio /mˈuːmɪo/ (n)
momie
  kuivumalla säilynyt tai kuivattamalla säilötty ruumis

muun muassa /mˈuːn mˈuassa/ (adv)
entre autres
  muiden vaihtoehtojen ohessa; käytetään, kun ei haluta sanoa kaikkia esimerkkejä.

muura /mˈuːra/ (n)
formicariidé
  mikä tahansa muurain heimoon () kuuluva varpuslintujen laji tai sellaisen yksilö

muurahainen /mˈuːrahˌainen/ (n)
fourmi
  jokin yleisen ja monilajisen -heimon yhdyskunnissa elävistä pistiäisiin kuuluvista hyönteisistä

muurahaiskarhu /mˈuːrahˌaiskarhu/ (n)
fourmilier
  mikä tahansa muurahaiskarhujen heimoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

muurahaiskeko /mˈuːrahˌaiskeko/ (n)
fourmilière
  kekomuurahaisten pesän maanpäällinen osa, joka koostuu pääasiassa kerätyistä aineksista

muurahaiskorento /mˈuːrahˌaiskorˌento/ (n)
fourmi-lion
  mikä hyvänsä muurahaiskorentojen heimoon () kuuluva hyönteinen tai sellaisen yksilö

muurain /mˈuːrain/ (n)
plaquebière
  edellisen hedelmä, joka on kerrattu luumarja

muurari /mˈuːrarɪ/ (n)
maçon
  muurausta ammatikseen tekevä henkilö

muuri /mˈuːrɪ/ (n)
mur, muraille
  puolustustarkoitukseen rakennettu umpinainen pystysuora rakennelma, joka on tehty latomalla kivistä tai valettu muottiin rakennusmassasta. Ladottujen muurien kivet on tavallisesti sidottu laastilla.

muusa /mˈuːsa/ (n)
muse
  kreikkalaisessa mytologiassa runottaria, taiteiden ja tieteiden haltiattaria
  taiteilijan työtä innoittava nainen

muusikko /mˈuːsɪkːo/ (n)
musicien, musicienne
  esiintyvä taiteilija, ammattitaitoinen soittaja, säveltäjä; henkilö, joka tekee tai esittää musiikkia

muuten /mˈuːten/ (adv)
au fait, à propos
  (diskurssipartikkeli) ohimennen, kesken kaiken, sivumennen sanottuna

muutos /mˈuːtos/ (n)
changement, modification, mutation, transformation, évolution
  muuttuminen, toisenlaiseksi tuleminen; muuttaminen, toisenlaiseksi tekeminen

muuttaa /mˈuːtːaː/ (v)
déménager, partir
  siirtyä muualle asumaan, mennä pysyvästi toiseen paikkaan
changer, modifier
  uudistaa, laittaa uusiksi, muuttaa toisenlaiseksi
changer
  tehdä muutoksia, uudistaa, korjata
changer, transformer, convertir
  tehdä toisenlaiseksi, vaihtaa tilanne

muutto /mˈuːtːo/ (n)
déménagement
  paikan vaihto

muuttohaukka /mˈuːtːohˌaukːa/ (n)
faucon
  jalohaukkoihin kuuluva keskikokoinen päiväpetolintu ()

muuttuja /mˈuːtːuja/ (n)
variable
  lausekkeessa esiintyvä symboli, joka voi saada eri arvoja

myeliini /mˈyelˌiːnɪ/ (n)
myéline
  hermostossa esiintyvä rasva, joka muodostaa sähköä eristävän kalvon solujen viejähaarakkeiden ympärille

mykiö /mˈykɪø/ (n)
cristallin
  silmän sisällä värikalvon ja lasiaisen välissä oleva linssi, joka taittaa valoa niin, että katse tarkentuu halutulle etäisyydelle ja terävä kuva piirtyy verkkokalvolle

mykkä /mˈykːæ/ (adj)
muet, muette
  syntymästään tai sairauden tai tapaturman vuoksi puhekyvytön

mykkäelokuva /mˈykːæˌelokˌuva/ (n)
film muet
  mykkäfilmi, elokuvan alkuaikoina ja myöhemminkin tuotettu elokuva, jossa ei ole tallennettua (synkronista) ääntä

mylly /mˈylly/ (n)
moulin
  luonnon energian avulla tai käsivoimin jauhinkivin viljan jauhamiseen käytetty laite t. laitos; jauhamiseen käytetty tuotantolaitos; myös rakennus, johon tämä on sijoitettu t. ylipäänsä rakennus, jossa jauhetaan viljaa

myllynkivi /mˈyllyŋkˌivɪ/ (n)
meule
  toinen kivi myllyssä viljaa jauhavien pyöreiden kiekkomaisten uurrepintaisten kivien parista

mylläri /mˈyllærɪ/ (n)
meunier, meunière
  myllyn hoitaja, joka jauhaa viljaa jauhoksi

myopatia /mˈyopˌatɪa/ (n)
myopathie
  lihassairaus

myrkky /mˈyrkːy/ (n)
poison, venin
  elävälle eliölle jo pienenäkin annoksena vakavaa haittaa aiheuttava vieras aine; erityisesti myrkyttämistarkoitukseen tuotettu aine

myrkyllinen /mˈyrkyllɪnen/ (adj)
vénéneux, toxique, venimeux
  sellainen kemiallisesti vaikuttava minkä pienetkin määrät aiheuttavat eliölle vakavia haittoja; myrkkyä sisältävä

myrkyttää /mˈyrkytːæː/ (v)
empoisonner
  antaa jollekin myrkkyä

myrkytys /mˈyrkytys/ (n)
intoxication
  elimistölle haitallisen aineen suuren annoksen aiheuttama häiriö elintoiminnoissa

myrmekologia /mˈyrmekˌoloɡˌia/ (n)
myrmécologie
  muurahaisia tutkiva tieteenala; muurahaistutkimus, muurahaistiede

myrsky /mˈyrsky/ (n)
tempête, orage
  (ilmatiede) voimakas matalapaine, johon liittyy keskinopeudeltaan 21–32 metriä sekunnissa (raja meteorologiassa) oleva tuuli

myrtti /mˈyrtːɪ/ (n)
myrte
  meillä huonekasvina viljeltävä ikivihreä eurooppalainen koristepensas

myski /mˈyskɪ/ (n)
musc
  eläinkunnasta, kuten myskihirven ihopussin rauhasten eritteenä saatava hajuaine, jota käytetään hajuvesiteollisuudessa. Myskiä tuotetaan myös synteettisesti

myskihärkä /mˈyskɪhˌærkæ/ (n)
bœuf musqué
  vuohieläinten alaheimon nisäkäs.

myskilurikki /mˈyskɪlurˌikːɪ/ (n)
lori à bandeau rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mysli /mˈyslɪ/ (n)
muesli, musli
  viljahiutaleista, pähkinöistä, hedelmänpalasista, rusinoista ja sokerista tehty paahtamaton aamu- ja välipalavalmiste

mytologia /mˈytolˌoɡɪa/ (n)
mythologie
  etnisen ryhmän yhteinen tarusto ja uskomukset. Jonkin uskonnon jumaluustarusto ja myytit; tällaisten tutkiminen

myydä /mˈyːdæ/ (v)
vendre
  antaa jotakin maksua vastaan; tehdä kauppaa, pitää kaupan
  par. 'mennä kaupaksi', 'käydä kaupaksi'

myymälä /mˈyːmælæ/ (n)
boutique
  kauppa, liike, puoti (jonka tiloissa myydään tavaroita)

myyntiartikkeli /mˈyːntɪˌartɪkːˌelɪ/ (n)
article
  myynnissä oleva tuote, kauppatavara

myytti /mˈyːtːɪ/ (n)
mythe
  tarina tai uskomus, joka selittää asioita, joista ei ole ensikäden tietoa tai joiden paikkansapitävyyttä ei voida todistaa

myöhemmin /mˈyøhemmɪn/ (adv)
plus tard
  myöhempänä aikana

myöntäminen /mˈyøntæmɪnen/ (n)
confession
  myöntää-verbistä muodostettu teonnimi

myöntää /mˈyøntæː/ (v)
admettre, concéder
  tunnustaa jokin asia, hyväksyä samanmielisenä tosiasia, olla samaa mieltä
accorder
  antaa laina, sopimus jollekin osapuolelle

myös /mˈyøs/ (adv)
aussi
  jonkin lisäksi, jonkin ohella, ei ainoastaan; -kin

myöskään /mˈyøskæːn/ (adv)
non plus
  (negatiivisisssa yhteyksissä) myös

myötäjäiset /mˈyøtæjˌæiset/ (n)
dot
  rahamäärä tai muu omaisuus, jonka puoliso tai hänen perheensä maksaa toisen puolison perheelle naimisiinmenon yhteydessä

mäki /mˈækɪ/ (n)
colline
  ympäristöönsä nähden selkeästi koholla oleva maastonkohta

mäkihyppy /mˈækɪhˌypːy/ (n)
saut à ski
  talviurheilulaji, jossa vuorollaan kukin mäkihyppääjä laskee suksilla lumen peittämää mäkeä alas hyppyrinnokalle, josta hän hyppää eli ponnistaa ilmalentoon tarkoituksenaan ensin lentää tyylikkäästi pitkälle ja sitten laskeutua suksilleen liukuun alastulorinteeseen

mäkärä /mˈækæræ/ (n)
simulie
  (eläintiede) mäkäräinen, joukko sääskien lahkon pieniä vertaimeviä hyönteisiä, joita suomessa tavataan noin 20 lajia.

mänty /mˈænty/ (n)
pin, pin sylvestre
  metsämänty , Pinus-sukuun kuuluva havupuulaji

mäntyaratti /mˈæntyarˌatːɪ/ (n)
conure à gros bec
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

mäntä /mˈæntæ/ (n)
piston
  sylinterissä edestakaisin liikkuva lieriömäinen, joskus laattamainen sylinteriin tiiviisti sovitettu kappale, koneenosa, jonka välityksellä sylinterissä oleva kaasu tai neste saa aikaan mekaanista työtä tai jolla siirretään sylinterin kaasua tai nestettä

märehtijä /mˈærehtˌijæ/ (n)
ruminant
  kasvissyöjä, jolla on erikoislaatuinen ruoansulatuskanava monine mahoineen. Erityistuntomerkkeinä hampaaton yläleuka ja nimitystä vastaava syömiskäyttäytyminen, märehtiminen.

märkä /mˈærkæ/ (adj)
humide, mouillé
  sellainen, jossa on paljon nestettä; kosteaa nestepitoisempi

märkä /mˈærkæ/ (n)
pus
  kuolleista valkosoluista ja bakteereista tulehdusalueelle muodostunut aine, visva, mätä

mäti /mˈætɪ/ (n)
rogue, œufs de poisson
  kudussa naaraskalan laskemat mätimunat, jotka koiraskala hedelmöittää maidilla

mätäkuu /mˈætækuː/ (n)
canicule
  23.7. ja 23.8. välinen tai epämääräisempi ajanjakso keski–loppukesällä

mätämuna /mˈætæmˌuna/ (n)
brebis galeuse
  ainainen epäonnistuja; joukon häpeäpilkku

mäyrä /mˈæyræ/ (n)
blaireau
  näätäeläimiin kuuluva yleensä metsässä asuva yöeläin (Meles meles), joka syö hyönteisiä, marjoja ja juuria

mäyräkoira /mˈæyrækˌoira/ (n)
teckel
  alkuaan mäyräjahtiin jalostettu lyhytjalkainen ja pitkäselkäinen koirarotu, jota käytetään ajo- ja seurakoirana

määkiä /mˈæːkɪæ/ (v)
bêler
  pitää lampaalle tai vuohelle ominaista ääntä

määritellä /mˈæːrɪtellæ/ (v)
définir
  muodostaa jonkin asian kuvaus kertomalla sille ominaiset piirteet (yl. jollekin abstraktille), tuottaa määritelmä jollekin

määritelmä /mˈæːrɪtˌelmæ/ (n)
définition
  käsitteen ominaisuuksien lyhyt kielellinen kuvaus, definitio

määrittää /mˈæːrɪtːæː/ (v)
déterminer
  tehdä määritys tai määrityksiä jonkin määrän tai muun mitallisen arvon selvittämiseksi

määrä /mˈæːræ/ (n)
quantité
  paljous, se, missä määrin, kuinka runsaasti jotakin on

määräinen /mˈæːræinen/ (adj)
défini
  tunnettua, ennen mainittua osoittava, definiittinen

määräinen artikkeli /mˈæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
article défini
  pääsanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo pääsanan kieliopillisesti määräisestä muodosta eli siitä että pääsanan ajatellaan olevan tuttu tai tietty

määräisyys /mˈæːræisyːs/ (n)
définitude
  se, että on määräinen

määränpää /mˈæːræmpæː/ (n)
destination
  maali

määrätietoinen /mˈæːrætˌietoinen/ (adj)
déterminé
  jolla on selkeä päämäärä

määrätä /mˈæːrætæ/ (v)
ordonner
  antaa määräys, käskeä

mökki /mˈøkːɪ/ (n)
cabane, chalet
  maja, pieni, kevyt rakennus oleskelua varten

mököttää /mˈøkøtːæː/ (v)
bouder
  ilmaista pahaa mieltä tai suuttumusta pysymällä hiljaa ja vetäytymällä omiin oloihinsa

mölyturpiaali /mˈølytˌurpɪˌaːlɪ/ (n)
quiscale des marais
  mölyturpiaalien lintusuvun nimikkolaji () tai sen yksilö

mönjä /mˈønjæ/ (n)
minium
  kirkkaanpunaisena väriaineena käytetty lyijyoksidi, lyijyorthoplumbaatti Pb₃O₄

naakka /nˈaːkːa/ (n)
choucas
  pieni tumma varislintu

naali /nˈaːlɪ/ (n)
renard polaire
  napakettu (), koiraeläimiin kuuluva, pohjoisella puurajan yläpuolisilla tunturialueilla elävä petoeläin, jonka turkki on talvisin kokonaan valkoinen ja kesäisin ruskeanharmaa

naama /nˈaːma/ (n)
face, gueule
  kasvot, ihmisen pään etuosa

naamio /nˈaːmɪo/ (n)
masque
  kasvojen peittämiseen tarkoitettu suoja

naamiohohtokaija /nˈaːmɪohˌohtokˌaija/ (n)
perruche masquée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naamiokaijanen /nˈaːmɪokˌaijanen/ (n)
inséparable masqué
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naamiokanahaukka /nˈaːmɪˌokanahˌaukːa/ (n)
autour blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naamiovahanokka /nˈaːmɪˌovahanˌokːa/ (n)
astrild à moustaches
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

naapuri /nˈaːpurɪ/ (n)
voisin, voisine
  Olinpaikan tai asunnon lähistön asukas. Rivi- ja kerrostaloissa on myös seinänaapureita.

naara /nˈaːra/ (n)
drague
  koukku jota käytetään naaraukseen

naaras /nˈaːras/ (n)
femelle
  sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, jonka munasolut koiras hedelmöittää

naava /nˈaːva/ (n)
usnée
  mikä tahansa naavojen sukuun () kuuluva jäkälien laji tai sellaisen muodostama organismi

nabob /nˈabob/ (n)
nabab
  eräiden intialaisten 1500–1800-luvun hallitsijoiden nimitys

nadiiri /nˈadɪːrɪ/ (n)
nadir
  näennäisen taivaanpallon se piste, joka on zeniitin vastakkaisella puolella

nahka /nˈahka/ (n)
cuire, cuir
  materiaali, jota saadaan parkitsemalla eläinten vuodista

nahkainen /nˈahkainen/ (adj)
en cuir
  nahasta tehty, nahkasta valmistettu; aineeltaan nahkaa.

nahkiainen /nˈahkɪˌainen/ (n)
lamproie
  (eläintiede) ympyräsuinen, vedessä elävä kiduksilla hengittävä selkärankainen nahkiaiskalojen lahkon (Petromyzontiformes) vesieläin, jolla on muodonvaihdos. Kalan tapaan se nousee jokeen syksyllä ja kutee keväällä. Munasta kuoriutuu toukka-aste, likomato.

naida /nˈaida/ (v)
épouser, marier avec
  ottaa joku puolisokseen, mennä naimisiin jonkun kanssa
baiser, niquer
  olla seksuaalisessa yhdynnässä jonkun kanssa, rakastella jotakuta

naiivi /nˈaɪːvɪ/ (adj)
naïf
  lapsellinen lapsenomaisen herkkäuskoinen, yksinkertainen

naimattomuus /nˈaimatːomuːs/ (n)
célibat
  se, että on naimaton

nainen /nˈainen/ (n)
femme, dame
  aikuinen naispuolinen ihminen, ihmisnaaras

naismainen /nˈaismainen/ (adj)
efféminé
  naisille tyypillinen tai ominainen

naispuolinen /nˈaispuolɪnen/ (adj)
féminin
  sukupuoleltaan nainen

naistenpäivä /nˈaistempˌæivæ/ (n)
journée des femmes
  kansainvälinen naistenpäivä, maaliskuun 8.

naittaa /nˈaitːaː/ (v)
marier
  pakottaa joku naimisiin jonkun kanssa

naivistinen /nˈaivɪstɪnen/ (adj)
naïf
  naivismin mukainen

nakkisämpylä /nˈakːɪsˌæmpylæ/ (n)
hot-dog
  pitkulainen sämpylä, jonka välissä on nakki ja yl. maustekastiketta

naljailu /nˈaljailu/ (n)
raillerie
  naljaileminen

nalkutus /nˈalkutus/ (n)
plaintes, reproches
  nalkuttaminen

nallekarhu /nˈallekˌarhu/ (n)
nounours
  leikkikalu, joka on valmistettu karvaisesta kankaasta ja täytetty ja muokattu karhua muistuttavaan asuun

nalli /nˈallɪ/ (n)
amorce, capsule, capsule fulminante, détonateur
  pieni iskusta tai lämmöstä herkästi syttyvää ainetta sisältävä kapseli, joka sytyttää isomman räjähteen tai aseen ruudin

namu /nˈamu/ (n)
bonbon
  (puhekieltä) karkki, namunen

namusetä /nˈamusˌetæ/ (n)
pédéraste, satyre
  karamellien avulla lapsia seksisuhteeseen houkutteleva mies; miespuolinen pedofiili

nanosekunti /nˈanosekˌuntɪ/ (n)
nanoseconde
  sekunnin miljardisosa eli 10−9 s, tunnus ns

napa /nˈapa/ (n)
nombril, ombilic
  poistetun napanuoran jättämä arpi ihmisen tai muun eläimen mahassa
pôle
  Maan pohjoisin tai eteläisin kohta; pohjois- tai etelänapa
  jännitelähteen ääripotentiaalin kontaktit; plus ja miinus

napajännite /nˈapajˌænnɪte/ (n)
tension aux bornes
  virtalähteen napojen välinen jännite

napakenkä /nˈapakˌeŋkæ/ (n)
pièce polaire
  akun napaan kytkettävä liitin

napanuora /nˈapanˌuora/ (n)
cordon ombilical
  sikiön ja istukan yhdistävä yhdysside, jossa kulkee kolme verisuonta

napapiiri /nˈapapˌiːrɪ/ (n)
cercle polaire
  leveyspiiri, jonka kulmaetäisyys maapallon pohjois- tai etelänavasta on sama kuin maapallon akselin kaltevuus, sijainti noin 66 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä; napapiirejä on maapallolla kaksi kappaletta

napinläpi /nˈapɪnlˌæpɪ/ (n)
boutonnière
  napinreikä

napitus /nˈapɪtus/ (n)
boutonnage
  napittaminen

nappi /nˈapːɪ/ (n)
bouton
  vaatteissa ja muissa tekstiileissä käytettävä kiinnike tai koriste

nappula /nˈapːula/ (n)
bouton
  pieni, yleensä lieriömäinen, lyhyt kappale

nardus /nˈardus/ (n)
nard
  siitä saatava hyväntuoksuinen öljy

narkolepsia /nˈarkolˌepsɪa/ (n)
narcolepsie
  pakonomainen torkahtelu

narkomaani /nˈarkomˌaːnɪ/ (n)
drogué, droguée
  henkilö joka on riippuvainen huumausaineista

narsismi /nˈarsɪsmɪ/ (n)
narcissisme
  rakentava itsensä rakastaminen
  narsistinen persoonallisuushäiriö

narttu /nˈartːu/ (n)
chienne
  naaraspuolinen koira
  loukkaukseksi tarkoitettu luonnehdinta voimakastahtoisesta ja riitelevästä naisesta, joka ei sitoudu perinteisiin sosiaalisiin normeihin

naru /nˈaru/ (n)
ficelle
  sitomistarkoituksiin valmistettu yksinkertainen tai kerrattu, tavallisesti kierretty lankamainen tuote

naskali /nˈaskalɪ/ (n)
alêne
  suutarin työkaluna käyttämä kädensijallinen ohut yleensä hieman käyrä ja litteä piikki, jolla tehdään mm. pohjanahkaan reikiä kenkien ompelua varten; vastaava työkalu kirjansidonnassa

naskalivyömesikko /nˈaskalɪvˌyømesˌikːo/ (n)
méliphage à bec grêle
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

natrium /nˈatrium/ (n)
sodium
  pehmeä, kevyt ja reaktiivinen alkalimetalli

natriumkloridi /nˈatriumklˌorɪdɪ/ (n)
chlorure de sodium
  natriumin suola (NaCl), joka meillä tunnetaan käyttönimillä ruokasuola, keittosuola tai merisuola

natsi /nˈatsɪ/ (n)
nazi, nazillon
  kansallissosialisti, kansallissosialismin kannattaja; Saksan kansallissosialistisen puolueen jäsen 1919–1945

naudanliha /nˈaudanlˌiha/ (n)
bœuf
  ruoanlaittoon tarkoitettu teurastetun nautaeläimen liha

nauha /nˈauha/ (n)
bande, bandeau
  kapea, litteä punomalla tai kutomalla valmistettu tuote tai muulla tavoin tehty saman muotoinen materiaali
bande
  videonauha tai ääninauha

naukua /nˈaukua/ (v)
miauler
  kissasta, joistakin muista kissaeläimistä ja eräistä linnuista: pitää niille ominaista ääntä

naula /nˈaula/ (n)
clou
  metallinen tai harvoin puinen terävä kiinnitystarvike, jolla kiinnitetään puuosia toisiinsa; nauloja voidaan käyttää myös taulujen ripustukseen tms.

nauraa /nˈauraː/ (v)
rire
  päästää katkonaista ääntä, naurua, esimerkiksi ilon, hermostuneisuuden tai pilkan osoituksena

naurattaa /nˈauratːaː/ (v)
faire rire
  saada nauramaan

naurattaja /nˈauratːˌaja/ (n)
blagueur, blagueuse, plaisantin
  henkilö, joka naurattaa; saa muut nauramaan

naurettava /nˈauretːˌava/ (adj)
ridicule, risible
  pelkän naurun arvoinen; sellainen, jota ei ole syytä ottaa vakavasti

nauru /nˈauru/ (n)
rire
  ihmisen tunteenilmaus iloon tai muuhun tunteenpurkaukseen

naurulokki /nˈaurulˌokːɪ/ (n)
mouette rieuse
  pieni lokki, jonka tunnistaa tummanruskeasta pään etuosasta ()

nauta /nˈauta/ (n)
bovin, bœuf
  onttosarvinen märehtijä, jonka lajeja ovat: biisoni, puhveli, kyttyränauta, kesy nauta. Kesyt naudat, kuten lehmä, sonni, hieho, vasikka ovat varsinaisia nautoja

nautaeläin /nˈautaelæin/ (n)
bovin
  jokin onttosarvisten Bovinae alaheimoon kuuluva märehtijä

nautakarja /nˈautakˌarja/ (n)
bovins
  karjatalouden tuotantoeläiminä pidetyt nautaeläimet

nautinto /nˈautɪnto/ (n)
plaisir
  mielihyvää tuottava asia

nauttia /nˈautːɪa/ (v)
profiter, jouir
  tuntea mielihyvää, kokea nautinto
ingérer
  ottaa ravintoa tai juomaa, lääkettä, syödä, juoda

navetta /nˈavetːa/ (n)
étable
  eläinsuoja lehmille ja muulle nautakarjalle

neekeri /nˈeːkerɪ/ (n)
nègre
  afrikkalaisperäinen tummaihoinen henkilö

nefroni /nˈefronɪ/ (n)
néphron
  verta suodattava munuaisen toimintayksikkö, joita on ihmisellä noin miljoona kummassakin munuaisessa

negaatio /nˈeɡaːtˌio/ (n)
négation
  kieltäminen

negatiivinen /nˈeɡatˌiːvɪnen/ (adj)
négatif
  sellainen, joka on kielteinen; ei ole positiivinen

negrosinaratti /nˈeɡrosˌinarˌatːɪ/ (n)
conure de Souancé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

neilikka /nˈeilɪkːa/ (n)
œillet
  Dianthus-suvun kasvi

neiti /nˈeitɪ/ (n)
mademoiselle, jeune fille
  naimaton nuori nainen

neitsyt /nˈeitsyt/ (n)
vierge, pucelle
  henkilö, yleensä nainen, joka ei ole koskaan ollut sukupuoliyhteydessä

nekrofilia /nˈekrofˌilɪa/ (n)
nécrophilie
  seksuaalisen kiinnostuksen kohdistuminen kuolleisiin, ruumiisiin

neliapila /nˈelɪˌapɪla/ (n)
trèfle
  apilan epätavallinen nelilehdykkäinen muunnos t. sitä muistuttava kuvio

nelikulmio /nˈelɪkˌulmɪo/ (n)
quadrilatère
  monikulmio, jossa on neljä sivua ja neljä kulmaa.

neliö /nˈelɪø/ (n)
carré
  säännöllinen nelikulmio; suorakulmio, jonka sivut ovat yhtä pitkät keskenään
  toinen potenssi

neliömetri /nˈelɪømˌetrɪ/ (n)
mètre carré
  pinta-alan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m²

neljäkäs /nˈeljækæs/ (n)
losange
  (geometria) suunnikas, jonka kaikki sivut ovat yhtä pitkiä

neljännesvuosittain /nˈeljænnˌesvuosˌitːain/ (adv)
trimestriellement
  neljä kertaa vuodessa; kerran kolmessa kuukaudessa

neljännesvuosittainen /nˈeljænnˌesvuosˌitːainen/ (adj)
trimestriel
  neljä kertaa vuodessa tapahtuva

neljäsosanuotti /nˈeljæsˌosanˌuotːɪ/ (n)
noire
  ¹/₄-nuotti, kahden kahdeksasosanuotin ja puolen puolinuotin pituinen nuotti. Jos tahtiosoituksen alempi numero on 4, ylempi kertoo yhden tahdin neljäsosanuottien määrän. Esim. ³/₄-tahtilajissa kolme.

nelonen /nˈelonen/ (n)
quatre
  numeroa neljä vastaava substantiivi, luku 4; numerolla neljä merkitty tai järjestetty
zéro sur dix, zéro sur vingt
  arvosana neljä, peruskoulun hylätty arvosana

nenä /nˈenæ/ (n)
nez
  keskellä ihmisen kasvoja sijaitseva ruumiinosa, joka aistii hajuärsykkeitä, kosteuttaa ja puhdistaa hengityselimistöön tulevaa sisäänhengitysilmaa

nenäliina /nˈenælˌiːna/ (n)
mouchoir
  nenän niistämiseen käytettävä paperi- tai kangasliina

neodyymi /nˈeodˌyːmɪ/ (n)
néodyme
  eräs lantanoideihin kuuluva alkuaine

neoklassismi /nˈeoklˌassɪsmɪ/ (n)
neoclassicisme
  taiteessa erityisesti 1900-luvulla vaikuttanut genre

neon /nˈeon/ (n)
néon
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine

nepalilainen /nˈepalɪlˌainen/ (adj)
népalais
  Nepalista peräisin oleva tai Nepaliin liittyvä

nepalilainen /nˈepalɪlˌainen/ (n)
Népalais
  pysyvästi Nepalissa asuva henkilö

nepotismi /nˈepotˌismɪ/ (n)
népotisme
  sukulaisen suosiminen työtehtävään tai vastaavaan otettaessa

neptunium /nˈeptunium/ (n)
neptunium
  eräs radioaktiivinen alkuaine

nero /nˈero/ (n)
génie
  poikkeuksellisen älykäs henkilö

neste /nˈeste/ (n)
liquide, fluide
  juoksevassa olomuodossa oleva aine

netto /nˈetːo/ (n)
net
  se, mitä jää jäljelle, kun kaikki vähennykset on tehty

neula /nˈeula/ (n)
aiguille
  metallinen, ohut ja teräväpäinen työkalu, jota käytetään ompeluun tai kiinnittämään kankaita

neulansilmä /nˈeulansˌilmæ/ (n)
chas
  neulan tylpässä päässä oleva aukko, johon lanka pujotetaan

neurologia /nˈeurolˌoɡɪa/ (n)
neurologie
  aivojen ja hermoston orgaanisia sairauksia tutkiva lääketieteen osa-alue

neuroosi /nˈeuroːsɪ/ (n)
névrose
  kattokäsite lieville psykiatrisille sairauksille, joissa todellisuudentaju on vääristynyt, mutta ei esiinny harha-ajatuksia eikä -aistimuksia

neutriino /nˈeutrɪːno/ (n)
neutrino
  (fysiikka) fermioneihin kuuluvia varauksettomia alkeishiukkasia, joita esiintyy kolmessa muodossa: elektronin, myonin ja taun neutriino

neutroni /nˈeutronɪ/ (n)
neutron
  sähkövaraukseton nukleoni, joka lähes poikkeuksetta yhdessä protoneiden kanssa muodostaa atomiytimen; yksi baryoneista ja koostuu kolmesta kvarkista

neutronitähti /nˈeutronɪtˌæhtɪ/ (n)
étoile à neutrons
  gravitaation vaikutuksesta kokoon luhistunut pienikokoinen tähti, jonka aine koostuu pääasiassa neutroneista

neuvo /nˈeuvo/ (n)
conseil, avis
  saatu tai annettu hyödyllinen ohje

neuvoa /nˈeuvoa/ (v)
conseiller
  antaa ohjeita jklle jnk tekemiseen

neuvosto /nˈeuvosto/ (n)
conseil
  yhtiön, työpaikan, valtion tms. päättävä tai neuvoa-antava elin

neuvostoliittolainen /nˈeuvostolˌiːtːolˌainen/ (adj)
soviétique
  Neuvostoliitosta kotoisin tai peräisin oleva, Neuvostoliittoon liittyvä

neuvostoliittolainen /nˈeuvostolˌiːtːolˌainen/ (n)
Soviétique
  pysyvästi Neuvostoliitossa asunut henkilö

neuvottelu /nˈeuvotːˌelu/ (n)
négociation
  keskustelu asiasta sopimiseksi

ngazidjankomori /ŋːˈatsɪdjˌaŋkomˌorɪ/ (n)
grand comorien
  Ison-Komorin saarella puhuttava komorin kielen variantti (kielitunnus: zdj)

nielu /nˈielu/ (n)
pharynx, gorge
  suuontelon ruokatorveen yhdistävä ruoansulatuskanavan osa

nielutulehdus /nˈielutulˌehdus/ (n)
pharyngite
  tulehduksellinen nielun sairaus; faryngiitti

niemi /nˈiemɪ/ (n)
cap
  vesialueeseen työntyvä maakaistale t. maakieleke

niemimaa /nˈiemɪmaː/ (n)
péninsule, presqu’île
  mantereesta mereen pistävä laaja maa-alue

nigerialainen /nˈiɡerˌialˌainen/ (adj)
nigérian
  Nigeriasta peräisin oleva tai Nigeriaan liittyvä

nigerialainen /nˈiɡerˌialˌainen/ (n)
Nigérian
  pysyvästi Nigeriassa asuva henkilö

nigerianvahanokka /nˈiɡerɪˌanvahanˌokːa/ (n)
astrild du Niger
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nihilismi /nˈihɪlˌismɪ/ (n)
nihilisme
  ajatussuunta, joka kieltää vallitsevat arvot ja käsitykset

niiaus /nˈiːaus/ (n)
révérence
  naisten kunnioittava tervehdys polviaan notkistaen

niin /nˈiːn/ (adv)
si, tellement, tant
  (myöntösana) kyllä, "niin se oli"; sana, jolla vahvistetaan tai myönnellään (joko omaa tai toisen puhujan) aiempaa lausetta tai olettamaa
c'est ça, exactement, oui
  siinä määrin

niitty /nˈiːtːy/ (n)
pré
  luonnontilainen aukea, jossa kasvaa niittykukkia ja heiniä

nikama /nˈikama/ (n)
vertèbre
  epäsäännöllisen muotoinen moniulokkeinen luu, joista selkäranka muodostuu ()

nikkeli /nˈikːelɪ/ (n)
nickel
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni.

nikobaarienkaija /nˈikobˌaːrieŋkˌaija/ (n)
perruche des Nicobar
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nikotella /nˈikotella/ (v)
hoqueter, avoir hoquet
  hikata, hikotella

nikotiini /nˈikotˌiːnɪ/ (n)
nicotine
  tupakoista (Nicotiana) saatava myrkyllinen alkaloidi

nilkka /nˈilkːa/ (n)
cheville
  nivel säären ja jalkaterän välissä

nilviäinen /nˈilvɪˌæinen/ (n)
mollusque
  tavallisesti pehmeäruumiisten yksineuvoisten suvullisesti lisääntyvien kaikissa maailman merissä, jonkin verran sisävesissä ja osa maalla olevien, vaihtelevan kokoisten selkärangattomien suuren kokonaisuuden, eläinkunnan pääjakson Mollusca edustaja

nimetön /nˈimetøn/ (adj)
innomé, sans nom
  ilman nimeä oleva, sellainen jolla tai millä ei ole nimeä

nimetön /nˈimetøn/ (n)
annulaire
  sormi ihmisen kädessä keskisormen ja pikkusormen välissä

nimi /nˈimɪ/ (n)
nom
  käsitteen pelkistetty verbaalinen kuvaus, sovittu nimitys. Nimet luokitellaan nimisanoihin eli substantiiveihin ja luonteensa mukaisesti siellä alaryhmiin.

nimiavaruus /nˈimɪˌavaruːs/ (n)
espace de noms, espace de nom
  formaalin kielen symboleja ryhmäksi sitova määritelmä, jonka sisältö voidaan ottaa käyttöön kokonaan tai nimi kerrallaan

nimikirjoitus /nˈimɪkˌirjoitus/ (n)
autographe
  henkilön itsensä omalla persoonallisella tavallaan käsin kirjoittama oma nimi

nimittäin /nˈimɪtːæin/ (adv)
à savoir
  sana, jota seuraa tarkennus edellä sanottuun

nimittäjä /nˈimɪtːˌæjæ/ (n)
dénominateur
  murtoluvussa jakoviivan alapuolella oleva luku tai lauseke

niobium /nˈiobium/ (n)
niobium
  eräs alkuaine

nippuside /nˈipːusˌide/ (n)
serre-câble
  muovinen kiinnike, jota käytetään sähköjohtojen niputtamiseen

niska /nˈiska/ (n)
nuque
  kaulan takaosa; ruumiinosa selkäpuolella pään ja vartalon välillä

nissi /nˈissɪ/ (n)
niche
  syvennys seinässä ikkunaa, uunia, patsasta t. koriste-esinettä varten

nisäkäs /nˈisækæs/ (n)
mammifère
  imettäväinen; selkäjänteisten nisäkkäiden luokkaan kuuluva eläin, joka imettää poikasiaan

nivel /nˈivel/ (n)
articulation
  (anatomia) kahden toisiinsa liittyvän tukirangan osan liikkuva tai kiinteä liitos

niveljalkainen /nˈiveljˌalkainen/ (n)
arthropode
  -pääjakson eläin

nivelside /nˈivelsˌide/ (n)
ligament
  säikeinen, runsaasti kollageenia sisältävä sidekudos, joka yhdistää kaksi nivelen liittämää luuta toisiinsa ja pitää niveltä koossa

nivelvoide /nˈivelvˌoide/ (n)
synovie
  nivelvoidekalvon erittämä niveltä voiteleva neste

nivelvoidekalvo /nˈivelvˌoidekˌalvo/ (n)
membrane synoviale
  nivelkalvon sisäpinta, joka erittää niveltä voitelevaa nivelvoidetta

nizzalainen /nˈitsalˌainen/ (adj)
niçois
  Nizzasta peräisin oleva tai Nizzaan liittyvä

niçard /nˈikard/ (n)
niçois
  Côte d'Azurin rannikkoalueella ja Monacossa puhuttu provensaalin alamurre

nobelium /nˈobelium/ (n)
nobélium
  eräs alkuaine

noin /nˈoin/ (adv)
environ, à peu près
  likimain, suunnilleen; lyhenne on n.
ainsi, comme ça
  tuolla tavalla

noita /nˈoita/ (n)
sorcière, sorcier
  entisajan epäkristillisiä ja siksi pahoiksi leimattuja tietäjiä ja magian, noituuden tai kansanlääkinnän harjoittajia

noituus /nˈoituːs/ (n)
sorcellerie
  se, että on noita; noidan taikakeinot

nojatuoli /nˈojatˌuolɪ/ (n)
fauteuil
  suuri yl. pehmustettu tuoli, jossa on takana selkänoja ja istuinosan molemmin puolin käsinojat

noki /nˈokɪ/ (n)
suie
  epätäydellisestä palamisesta syntyvä hienojakoinen hiili

nokiselkäaranen /nˈokɪsˌelkæˌaranen/ (n)
toui à dos noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nokka /nˈokːa/ (n)
bec
  linnun tai nokkaeläimen ulkoneva sarveisaineesta muodostunut leukaosa

nokkaeläin /nˈokːaelæin/ (n)
monotrème
  mikä tahansa nokkaeläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

nokkahuilu /nˈokːahwˌilu/ (n)
flûte à bec
  soittimen päässä olevaan suukappaleeseen puhallettava huilu, päästä puhallettava huilu

nokkakala /nˈokːakˌala/ (n)
orphie, aiguille de mer
  eräs nokkakaloihin kuuluva pitkä ja laiha kalalaji () tai sen yksilö

nokkasiili /nˈokːasˌiːlɪ/ (n)
échidné
  nokkaeläimiin kuuluva Australiassa ja Tasmaniassa elävä siiliä muistuttava eläin ()

nokkonen /nˈokːonen/ (n)
ortie
  isonokkonen, eräs runsastyppistä maata rakastava kasvi, joka tunnetaan siitä että sen lehdissä on poltetta aihettavia piikkejä (Urtica dioica)

nokkosperhonen /nˈokːospˌerhonen/ (n)
petite tortue
  tunnettu euraasialainen toukkana nokkosia syövä punaoranssi päiväperhonen

nokturno /nˈokturno/ (n)
nocturne#Ranska
  yöllistä tunnelmaa kuvaava sävellysmuoto

nominaalinen /nˈomɪnˌaːlɪnen/ (adj)
nominal
  ominaisuuksiltaan nominin kaltainen

nominatiivi /nˈomɪnatˌiːvɪ/ (n)
nominatif
  nominin perusmuoto

nomini /nˈomɪnɪ/ (n)
nom
  sana, joka taipuu sijamuodoissa sekä yksikössä ja monikossa

nopea /nˈopea/ (adj)
rapide, vite
  sellainen, jolla on suuri nopeus

nopeasti /nˈopeˌastɪ/ (adv)
rapidement, vite
  suurella nopeudella

nopeaälyinen /nˈopeˌaælˌyinen/ (adj)
intelligent, perspicace
  nopeasti tajuava, nokkela

nopeus /nˈopeus/ (n)
vitesse
  liikkeen määrä, paikan muutos tietyssä ajassa, vauhti
vitesse, vélocité
  vektorisuure, joka ilmaisee liikkeen määrän ja suunnan; paikan muutos tietyssä ajassa, aikayksikössä kuljettu matka; yksikkö metriä sekunnissa (m/s)

nopeusmittari /nˈopeusmˌitːarɪ/ (n)
indicateur de vitesse
  nopeutta mittaava laite, takometri

noppa /nˈopːa/ (n)
dé
  arpakuutio eli peleissä ja leikeissä käytetty satunnaistuloksia antava viskeltävä tahokas esine

noradrenaliini /nˈoradrˌenalˌiːnɪ/ (n)
noradrénaline
  eräs keskushermoston välittäjäaine

norfolk /nˈorfolk/ (n)
norfolk
  norfolkin kieli, Norfolkinsaarella puhuttava kreolikieli.

norfolkinsaarenviherkaija /nˈorfolkˌinsaːrˌenvɪhˌerkaija/ (n)
perruche de Norfolk
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

norja /nˈorja/ (n)
norvégien
  norjan kieli, Norjassa puhuttava taustaltaa germaanis-skandinaavinen kieli (kielitunnus: no)

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (adj)
norvégien, norvégienne
  Norjasta peräisin oleva tai Norjaan liittyvä

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (n)
Norvégien, Norvégienne
  pysyvästi Norjassa asuva henkilö

norkko /nˈorkːo/ (n)
chaton, iule
  velttolapakkoinen tähkää muistuttava puun riippuva kukinto

normaali /nˈormaːlɪ/ (adj)
normal
  säännönmukainen, odotuksia vastaava, hyväksyttävä, tavanomainen

normaali /nˈormaːlɪ/ (n)
normale
  suoraa tai tasoa vastaan kohtisuora suora tai vektori
  ohjeeksi tarkoitettu tyypitetty malli, esikuva tai esine

normalisointi /nˈormalɪsˌointɪ/ (n)
normalisation
  normalisoiminen; se, että normalisoidaan

normanni /nˈormannɪ/ (n)
Normand
  Normandiaan 900-luvulla asettuneita viikinkejä, jotka edelleen vaelsivat Sisiliaan ja ranskalaistuttuaan valloittivat Englannin

normatiivinen /nˈormatˌiːvɪnen/ (adj)
normatif, normative
  ohjeellinen, suosituksen tai toimintaohjeen antava, sitä määrittelevä miten jokin asia tulisi tehdä (ottaa kantaa siihen miten pitäisi tai tulisi tehdä jotain) eli mikä olisi jossain asiassa noudatettava toimintaohje

normi /nˈormɪ/ (n)
norme
  sääntö, määräys, ohje, periaate, malli

norsu /nˈorsu/ (n)
éléphant
  elefantti, suurin maalla elävä nisäkäs ()

norsunluinen /nˈorsunlwɪnen/ (adj)
en ivoire
  sellainen, joka on norsunluuta, norsunluusta valmistettu

norsunluu /nˈorsunluː/ (n)
ivoire
  norsun syöksyhampaiden kova luu

norsunluutorni /nˈorsunlˌuːtornɪ/ (n)
tour d’ivoire, tour d'ivoire
  todellisesta elämästä irrallaan oleva toimielin tai instituutio, joka usein pyrkii ohjaamaan, kritisoimaan tai muuten vaikuttamaan yhteiskunnan tai yhteisön toimintaan; organisaatiossa ylempänä olevista toimielimistä tai teoreetikoista käytetty halventava ilmaus

nostaa /nˈostaː/ (v)
lever
  siirtää tai laittaa ylemmäs; saada nousemaan ylös, ilmaan

nostalgia /nˈostalɡˌia/ (n)
nostalgie
  menneen ikävöinti, kaiho ja haikeus

nostolava /nˈostolˌava/ (n)
plateforme élévatrice
  taakan nostoon ja henkilönostimena käytettävä moottoroitu itsenäinen tai kulkuneuvoon asennettu kaiteellinen taso

notaari /nˈotaːrɪ/ (n)
notaire
  eräiden, nykyisin yleensä lainoppineisuutta vaativien tehtävien nimike

noteerata /nˈoteːrˌata/ (v)
coter
  määrittää hinta pörssissä; olla kaupan pörssissä
prêter attention
  panna merkille, huomioida

nousta /nˈousta/ (v)
se lever, monter
  liikkua ylöspäin tai ylemmäs, kohota
se lever
  nousta sängystä, herätä

nousu /nˈousu/ (n)
essor
  kohoaminen, konkreettisen tai kuvaannollisen korkeusaseman muuttuminen ylemmäksi
montée
  jonkin mitattavan arvon suureneminen; hintojen suureneminen, kallistuminen; määrän kasvaminen, lisääntyminen: laajeneminen, leviäminen
décollage
  lentokoneen lähtö

novelli /nˈovellɪ/ (n)
nouvelle
  lyhyehkö kaunokirjallinen kertomus

nudismi /nˈudɪsmɪ/ (n)
nudisme
  alastomuuden harrastaminen

nuija /nwˈija/ (n)
gourdin, maillet
  muinoin sodassa käytetty puinen lyömäase
marteau de président
  kokouksen johtamiseen käytettävä merkinantoväline, puheenjohtajan nuija
abruti, idiot
  typerys, ääliö, juntti, bimbo

nuijapää /nwˈijapæː/ (n)
têtard
  sammakkoeläinten vedessä elävä raajaton poikasvaihe

nukahtaa /nˈukahtaː/ (v)
endormir
  vaipua uneen

nukke /nˈukːe/ (n)
poupée
  usein ihmishahmoa esittävä leikkikalu

nukkekoti /nˈukːekˌotɪ/ (n)
maison de poupée
  pieni leikkitalo, jossa on pienoiskokoisia huonekaluja ja muita tavaroita, nukketalo

nukkua /nˈukːua/ (v)
dormir
  olla unessa

nukkumalähiö /nˈukːumˌalæhˌiø/ (n)
cité-dortoir, ville-dortoir
  lähiö, jossa ei ole työpaikkoja

numeerinen /nˈumeːrɪnen/ (adj)
numérique
  sellainen, joka voidaan laskea, ilmaista numeroina, käsitellä numeroina; lukumääräinen; digitaalinen

numeraali /nˈumerˌaːlɪ/ (n)
adjectif numéral, numéral
  nomineihin kuuluva lukusana, joka voidaan ilmaista myös numeromerkein; jaetaan kahteen ryhmään, kardinaalilukuihin ja ordinaalilukuihin

numero /nˈumero/ (n)
chiffre, symbole numérique
  kirjoitusjärjestelmässä oleva tietyn lukusanan eli numeraalin esittämiseksi sovittu merkki, numeromerkki
numéro
  numeroin (1) tehty merkintä, joka kuvaa erilaisissa järjestelmissä asemaa, kokoa, osaa, sijaintia tai muuta yksilöintiä, usein kirjainten yhteydessä käytetty symboli
  ohjelmanumero, esitys

numismaatikko /nˈumɪsmˌaːtɪkːo/ (n)
numismate
  henkilö joka harjoittaa tai harrastaa numismatiikkaa

numismaattinen /nˈumɪsmˌaːtːɪnen/ (adj)
numismatique
  numismatiikkaan kuuluva

numismatiikka /nˈumɪsmatˌiːkːa/ (n)
numismatique
  historian tutkimusta tukeva erityisesti metallirahoja, mutta myös muita maksuvälineitä ja mitaleja käsittelevä tiede

nummimesikko /nˈummɪmesˌikːo/ (n)
méliphage à calotte fauve
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

nuntius /nˈuntius/ (n)
nonce
  Pyhän istuimen suurlähettilään arvonimi

nuohooja /nˈuohoːja/ (n)
ramoneur
  savupiippuja ja tulisijoja työkseen puhdistava henkilö

nuoli /nˈuolɪ/ (n)
flèche
  teräväkärkinen, jousessa käytettävä ammus

nuolla /nˈuolla/ (v)
lécher
  kosketella kielellään

nuori /nˈuorɪ/ (adj)
jeune
  sellainen, jolla on alhainen ikä tai, jolla on vähäinen määrä elettyjä vuosia. Hyvin nuoria saatetaan kutsua pieniksi, eikä aina koon mukaan.

nuori /nˈuorɪ/ (n)
jeune
  ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut

nuoriso /nˈuorɪso/ (n)
jeunesse
  nuoret ihmiset

nuoruus /nˈuoruːs/ (n)
jeunesse
  ihmisen ikäkausi lapsuuden ja aikuisuuden välillä, aika jolloin ihminen on nuori

nuotti /nˈuotːɪ/ (n)
note
  musiikin kirjallisessa muistiin merkitsemisessä käytettävä symboli, joka osoittaa sävelen korkeuden ja sävelen keston annetussa tempossa

nuottiavain /nˈuotːɪavain/ (n)
clé, clef
  nuottiviivaston merkki, joka ilmoittaa viivaston perussävelkorkeuden

nuottikirjoitus /nˈuotːɪkˌirjoitus/ (n)
notation
  kirjoitusjärjestelmä, jolla musiikin sisältö saadaan nuotteja käyttäen tallennetuksi kirjalliseen muotoon

nurkka /nˈurkːa/ (n)
coin
  paikka, jossa kaksi seinää kohtaavat

nurmikko /nˈurmɪkːo/ (n)
pelouse
  heinälajeista koostuva monivuotinen kasvusto, joka pidetään matalana leikkaamalla

nurmipuntarpää /nˈurmɪpˌuntarpæː/ (n)
vulpin des prés
  eräs puntarpäihin kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

nussija /nˈussɪja/ (n)
baiseur
  se, joka nussii (erityisesti yhdyssanojen osana)

nuttura /nˈutːura/ (n)
chignon
  niskaan tai päälaelle yhteenkootut hiukset

nuuska /nˈuːska/ (n)
snus
  suussa ylä- tai alahuulen alla käytettävä tupakkatuote, jonka nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta

nykyaikainen /nˈykyˌaikainen/ (adj)
moderne
  sellainen, joka tai mikä kuluu nykyaikaan ja on siihen mukautunut

nykyinen /nˈykyinen/ (adj)
actuel
  sellainen, joka on olemassa tai vallitsee parhaillaan; tällä hetkellä oleva, tämänhetkinen

nykyisyys /nˈykyisyːs/ (n)
présent
  juuri kuluva hetki, tämä aika

nymfi /nˈymfɪ/ (n)
nymphe
  kreikkalaisen mytologian luonnonhengetär, johonkin paikkaan tai maanmuotoon liittyvä jumalolento

nyrkkeilijä /nˈyrkːeilˌijæ/ (n)
boxeur
  henkilö, joka harjoittaa nyrkkeilyä

nyrkkeily /nˈyrkːeily/ (n)
boxe
  kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi ottelijaa yrittävät lyödä toisiaan pehmustetuilla hanskoilla suojatuilla nyrkeillään

nyrkki /nˈyrkːɪ/ (n)
poing
  käsi, jonka sormet on puristettu suppuun vasten kämmentä

nyrkkitervehdys /nˈyrkːɪtˌervehdys/ (n)
poing-à-poing
  tervehdys, jossa tervehtijät painavat tai lyövät nyrkkinsä vastakkain

nyt /nˈyt/ (adv)
maintenant
  parhaillaan, parasta aikaa, juuri puhehetkellä

nähdä /nˈæhdæ/ (v)
voir, entrevoir
  aistia näköaistin avulla, kyetä erottamaan silmillään
voir, rencontrer, fréquenter, retrouver
  tehdä näköhavainto, havaita
voir, avis, opinion
  ymmärtää, tajuta

nähtävyys /nˈæhtævyːs/ (n)
attraction, curiosité site
  näkemisen tai vierailun arvoisena pidetty paikka, rakennus, muistomerkki tmv.

näkemys /nˈækemys/ (n)
vue
  sisäistynyt mielikuva; henkilökohtainen mielipide

näkinkenkä /nˈækɪŋkˌeŋkæ/ (n)
coquille, coquillage
  simpukka tai kotilo, erityisesti rannalta löytyvä kuori

näkyvyys /nˈækyvyːs/ (n)
visibilité
  näkyvän valon sironnan seuraus, ilman läpinäkyvyyden mitta, johon ei vaikuta pimeys eivätkä maaston esteet, mutta sitä pienentää ilman kuiva sameus tai kosteussuhteista riippuva kostea sameus

näkyvä /nˈækyvæ/ (adj)
visible
  joka on ilmiselvästi havaittavissa

nälkä /nˈælkæ/ (n)
faim
  ruumiillinen tuntemus, että tarvitsee ruokaa; näläntunne

nälkäinen /nˈælkæinen/ (adj)
faim, affamé
  sellainen, jolla on nälkä

nälänhätä /nˈælænhˌætæ/ (n)
famine
  vallitseva ruoan äärimmäinen niukkuus, mikä johtaa aliravitsemukseen ja siihen, että kaikille ei ole saatavissa tarpeeksi ravintoa hengissä pysymiseksi

nänni /nˈænnɪ/ (n)
mamelon
  nisäkkään pyöreä ja ulkoneva nysty, jonka kärkeen maitotiehyt avautuu

nännipiha /nˈænnɪpˌiha/ (n)
aréole
  areola; rinnan kärkiosassa väriltään tummempi, pyöreä alue, jonka keskellä nänni sijaitsee

näpistys /nˈæpɪstys/ (n)
vol
  näpistäminen

näppäimistö /nˈæpːæimˌistø/ (n)
clavier
  tiedon syöttämiseen tarkoitettu laite, joka koostuu sormilla painettavista näppäimistä

näppäin /nˈæpːæin/ (n)
touche
  kirjoituskoneen, puhelimen, tietokoneen, soittimen tai vastaavan laitteen sormella painettava nappula, jota painamalla välittyy haluttu toiminne mekaanisesti tai sähköisesti

närhi /nˈærhɪ/ (n)
geai, geai des chênes
  värikäs varislintu ()

närkästys /nˈærkæstys/ (n)
déplaisir
  moraalinen, loukkaantumista vähäisempi henkinen trauma

närvänä /nˈærvænæ/ (n)
Sibbaldie couchée, Sibbaldie à tiges couchées
  (erityisesti) närvänöiden sukuun kuuluva tunturinärvänä ()

näyteikkuna /nˈæyteikːˌuna/ (n)
vitrine
  mainospaikkana käytettävä ikkuna

näytellä /nˈæytellæ/ (v)
jouer
  esittää osaa näytelmässä tai elokuvassa; työskennellä näyttelijänä

näytelmä /nˈæytelmæ/ (n)
pièce
  vuoropuheluihin perustuva, tavallisesti näyttämöllä esitettäväksi tarkoitettu kirjallisen tekstin muoto; draamaan perustuva teatteriesitys

näytteillepano /nˈæytːeillˌepano/ (n)
exposition, étalage
  katseltavaksi asettaminen, nähtäväksi sijoittaminen

näyttelijä /nˈæytːelˌijæ/ (n)
acteur, actrice
  henkilö joka näyttelee jotain roolia työkseen

näyttelijätär /nˈæytːelˌijætær/ (n)
actrice
  naispuolinen näyttelijä

näyttely /nˈæytːely/ (n)
exposition
  esineiden tai asioiden esittelemiseen tarkoitettu tapahtuma

näyttäminen /nˈæytːæmɪnen/ (n)
montre
  näyttää-verbistä muodostettu teonnimi

näyttämömestari /nˈæytːæmømˌestarɪ/ (n)
régisseur
  teatterin teknisiä töitä näyttämöllä ja työpajalla johtava henkilö

näyttää /nˈæytːæː/ (v)
avoir l'air, sembler, ressembler
  olla jonkin näköinen
sembler
  vaikuttaa joltakin
montrer, faire voir
  antaa jonkun nähtäväksi, esitellä

näyttö /nˈæytːø/ (n)
écran
  näyttölaite; kuvaa näyttävä elektroninen laite

näytös /nˈæytøs/ (n)
représentation, spectacle
  esitys sirkuksessa, teatterissa tai elokuvateatterissa
acte
  kohtauksista koostuva näytelmän osa

näätä /nˈæːtæ/ (n)
martre des pins, martre
  mäntynäätä, näätäeläimiin kuuluva petonisäkäs (Martes martes), jota metsästetään turkiksiksi

näätäeläin /nˈæːtæelæin/ (n)
mustélidé
  petoeläimiin kuuluvan näätäeläinten heimon () laji

nöyryys /nˈøyryːs/ (n)
humilité
  sopeutuvaisuus, kuuliaisuus, tottelevaisuus

nöyrä /nˈøyræ/ (adj)
humble
  vaatimaton

nöyrästi /nˈøyræstɪ/ (adv)
humblement
  nöyrällä mielin

obeliski /ˈobelˌiskɪ/ (n)
obélisque
  yhdestä kivestä veistetty, pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu on pyramidin muotoinen

objekti /ˈobjektɪ/ (n)
objet
  esine, olio

objektiivi /ˈobjektˌiːvɪ/ (n)
objectif
  joidenkin kielten kieliopillinen lauseenjäsen

oboe /ˈoboe/ (n)
hautbois
  kaksoisruokolehdykkäsoitinten perheeseen kuuluva puupuhallin

oboli /ˈobolɪ/ (n)
obole
  hopea- tai pronssiraha, kuudesosa muinaisesta drakmasta

observatorio /ˈobservˌatorˌio/ (n)
observatoire
  havaintoasema, jossa seurataan tähtiä ja muita taivaankappaleita, yleensä teleskoopin avulla

odelma /ˈodelma/ (n)
arrière-foin, regain
  (maatalous) jälkisato. Nurmissa sadonkorjaamisen tai laiduntamisen jälkeen tapahtuva kasvu, josta saadaan satoa. Odelma on usein tapana korjata säilörehuksi.

odottaa /ˈodotːaː/ (v)
attendre
  olla varautunut jonkin tuloon tai tapahtumiseen
  pysyä jossakin paikassa ja pidättäytyä tekemästä muuta, kunnes jokin tulossa oleva asia tapahtuu

odottamaton /ˈodotːˌamaton/ (adj)
inattendu
  täysin äkillinen, tai äkillisesti tapahtuva; sellainen, jota ei oltu osattu odottaa

odotushuone /ˈodotˌushuone/ (n)
salle d'attente
  yleisölle tarkoitetun vastaanoton eteistilan ja vastaanoton välille sijoitettu huonetila

oftalmofobia /ˈoftalmˌofobˌia/ (n)
ophtalmophobie
  sairaalloinen tuijotetuksi joutumisen kammo

ogonek /ˈoɡonek/ (n)
ogonek
  (typografia) Kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää oikealle suunnatulta koukulta: [ ˛ ], ”häntä”; esimerkiksi puolan sanassa Wałęsa. Useissa kielissä käytetty nasaaliäänteen merkkinä. Liettuassa nykyisin pitkän äänteen merkki (ą, ę, į, ų).

oheislaite /ˈoheislˌaite/ (n)
unité périphérique
  tietokoneeseen kytkettävä ulkoinen laite, joka kommunikoi tietokoneen kanssa, usein syöttö- tai tulostuslaite, tietoliikennelaite tai massamuisti

ohi /ˈohɪ/ (adv)
dépasser, rater
  (liikettä ilmaiseva) Sanotaan jonkun menevän ohi, kun tämä ohittaa jonkun toisen.
fini, passé
  (aikaa ilmaiseva) Sanotaan jonkin päätyttyä sen olevan ohi.

ohimo /ˈohɪmo/ (n)
tempe
  silmäkulman takainen alue pään sivulla, anatomiassa tempus

ohjaaja /ˈohjaːja/ (n)
conducteur, conductrice, pilote
  henkilö joka ohjaa kulkuvälinettä
réalisateur, metteur en scène
  henkilö, joka vastaa tuotannossa teoksen taiteellisesta ilmaisusta; elokuvaohjaaja, teatteriohjaaja
animateur instructeur
  jotain toimintaa kuten leikkiä, opetusta tai liikuntaa valvova ja ohjaava henkilö
conseiller
  henkilö joka neuvoo ja suuntaa johonkin

ohjas /ˈohjas/ (n)
rêne
  suitsien kuolairenkaisiin tai ratsastimiin kiinnitettävä hihna, joka muodostaa hevosen ohjaamiseen käytetyn ohjasparin eli ohjakset

ohjaus /ˈohjaus/ (n)
mise en scène, réalisation
  teoksen taiteellisesta ilmaisusta vastaaminen

ohjelma /ˈohjelma/ (n)
programme
  se mitä tilaisuudessa tapahtuu, tapahtumien ajoitus, aikataulu
  esityslista; suunnitelma
  puolueiden poliittisista tavoitteistaan koostama kirjallinen yhteenveto, puolueohjelma, vaaliohjelma

ohjelmisto /ˈohjelmˌisto/ (n)
programmation, programme
  näytösten, esitysten, ohjelmien muodostama kokonaisuus

ohjelmoida /ˈohjelmˌoida/ (v)
programmer
  kirjoittaa tietokoneohjelma ohjelmointikielellä

ohjelmoija /ˈohjelmˌoija/ (n)
programmeur
  henkilö, joka ohjelmoi tietokoneita ammatikseen jollakin ohjelmointikielellä; tietokoneohjelmoija

ohjelmointi /ˈohjelmˌointɪ/ (n)
programmation
  tietokoneohjelman kirjoittaminen ohjelmointikielellä

ohjelmointikieli /ˈohjelmˌointɪkˌielɪ/ (n)
langage de programmation
  keinotekoinen kieli, jota käytetään mm. tietokoneohjelmien tekemiseen eli ohjelmoimiseen

ohjelmointivirhe /ˈohjelmˌointɪvˌirhe/ (n)
bogue, bug, erreur programmation
  tietokoneohjelman lähdekoodissa oleva virhe. Virheet jaetaan kahteen pääluokkaan: syntaksivirheet ja semanttiset virheet

ohjelmoitava logiikka /ˈohjelmˌoitava lˈoɡɪːkːa/ (n)
automate programmable industriel
  eräänlainen pieni tietokone, jota käytetään tosiaikaisten prosessien numeerisessa ohjauksessa hyödyntäen dataväyliä

ohjus /ˈohjus/ (n)
missile
  aktiivisesti ohjattu tai maaliin hakeutuva raketti- tai suihkumoottorilla varustettu ase

ohmi /ˈohmɪ/ (n)
ohm
  resistanssin (sähköisen vastuksen) SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Ω)

ohra /ˈohra/ (n)
orge
  pelto-ohra, ohrien suvun monimuotoinen viljalaji (Hordeum vulgare), jonka kukinto on tähkä, johon jyvät muodostuvat

ohut /ˈohut/ (adj)
mince
  paksuudeltaan tai vahvuudeltaan vähäinen

ohutsuoli /ˈohutsˌuolɪ/ (n)
intestin grêle
  mahalaukun mahaportista paksusuoleen ulottuva suolen ensimmäinen osa

oikaista /ˈoikaista/ (v)
rajuster
  tehdä suoraksi tai suoremmaksi

oikea /ˈoikea/ (adj)
bon, correct, droit, vrai, authentique, bonne
  aito, todellinen, ei väärä
droit, bon
  oikeanpuoleinen, oikealla puolella oleva; ei vasen

oikeastaan /ˈoikeˌastaːn/ (adv)
en fait
  itse asiassa, tosiasiallisesti

oikeasti /ˈoikeˌastɪ/ (adv)
vraiment, en fait, réellement
  todella, todellisuudessa

oikein /ˈoikein/ (adv)
correctement
  ilman virheitä
bien
  moraalisesti hyvin
complètement, pleinement
  täysin, kokonaan
très, réellement, vraiment
  todella, erittäin, tosi

oikeinkirjoitus /ˈoikeiŋkˌirjoitus/ (n)
orthographe
  kielen sääntöjen mukainen kirjoitusasu ja siihen liittyvät säännöt; ortografia

oikeudenkäynti /ˈoikeudˌeŋkæyntɪ/ (n)
procès
  laissa säännelty menettely, jossa tuomioistuin ratkaisee, mikä yksittäisessä asiassa on lainmukaista

oikeudenmukaisuus /ˈoikeudˌenmukˌaisuːs/ (n)
justice
  yleistä oikeuskäsitystä vastaava teko tai toimi

oikeus /ˈoikeus/ (n)
droit
  vapaus tehdä jotakin tai olla tekemättä jotakin
  tietynlainen lainkäytön järjestelmä periaatteineen
cour, tribunal
  tuomioistuin
justice
  oikeudenmukaisuus

oikeushenkilö /ˈoikeushˌeŋkɪlø/ (n)
personne morale
  kahden tai useamman henkilön muodostama yritys tai yhteisö tai valtio, jolla on oikeuksia ja velvollisuuksia, joka voi tehdä oikeustoimia ja joka voi panna oikeusjutun vireille jotakuta vastaan tai joka voidaan haastaa oikeuteen; joka voi olla oikeusjutun osapuoli

oikeusjuttu /ˈoikeusjˌutːu/ (n)
procès, affaire, cause
  tuomioistuimen ratkaistavaksi joutunut asia

oikeusriita /ˈoikeusrˌiːta/ (n)
litige
  tuomioistuimessa tai välimiesoikeudessa ratkaistava erimielisyys

oikeustiede /ˈoikeustˌiede/ (n)
droit
  tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon

oikeuttaa /ˈoikeutːaː/ (v)
justifier
  olla moraalisesti hyväksyttävä peruste jollekin

oikku /ˈoikːu/ (n)
caprice
  äkillinen halu tai mielenmuutos; mielijohde, päähänpisto

oire /ˈoire/ (n)
symptôme
  enteellinen merkki sairaudesta tai taudista, taudin tunnistamiseen käytettävä merkki, tunnusmerkki

oireyhtymä /ˈoireyhtˌymæ/ (n)
syndrome
  samanaikaisesti esiintyvien oireiden kokonaisuus; syndrooma

oja /ˈoja/ (n)
fossé
  maahan kaivettu ura pintavesien pois johtamista tai maanalaisen johdon sijoittamista varten

ojibwa /ˈojɪbva/ (n)
Ojibwé
  ojibwat eräs algonkinlainen intiaanikansa, joka on Kanadan toiseksi suurin
ojibwé
  heidän kielensä (kielitunnus: oji)

okariina /ˈokarˌiːna/ (n)
ocarina
  umpinainen puhallinsoitin, tyypiltään astiahuilu

oksa /ˈoksa/ (n)
branche
  puuvartisen kasvin, puun tai pensaan, rungosta eroava haara tai haarauma, jossa lehdet ja kukat kasvavat

oksaalihappo /ˈoksaːlɪhˌapːo/ (n)
acide oxalique
  yksinkertaisin dikarboksyylihappo, kemiallinen kaava on C₂H₂O₄

oksennus /ˈoksennus/ (n)
vomissure
  oksentaminen, vatsan sisällön voimallinen poistuminen suun kautta

oksennuspallo /ˈoksennˌuspallo/ (n)
pelote
  eräiden lintujen pallona oksentama ruoan sulamaton aines

oksentaa /ˈoksentaː/ (v)
vomir, débecqueter, débecter
  kokea fysiologinen reaktio, joka poistaa vatsan sisältöä voimallisesti suun kautta (tekijän tahdosta riippumattomana refleksina tai siten, että tekijä itse edesauttaa sitä)

oksete /ˈoksete/ (n)
émétique
  oksentamisen aikaansaava lääkeaine

oksidentti /ˈoksɪdˌentːɪ/ (n)
Occident
  länsimaailma, länsimaat, länsi, Länsi, läntinen maailma

oksidi /ˈoksɪdɪ/ (n)
oxyde
  oksidi-ioni, hapen anioni O2-

oksitaani /ˈoksɪtˌaːnɪ/ (n)
occitan, langue d'oc
  romaaninen kieli, jota puhutaan pääasiassa Etelä-Ranskassa ja jonkin verran Italiassa ja Espanjassa (Kielitunnus: oc )

oksymoron /ˈoksymoron/ (n)
oxymore
  kielellinen ilmaus, jonka sisältämien sanojen merkityksien välillä on ainakin näennäinen ristiriita

oktetti /ˈoktetːɪ/ (n)
octet
  kahdeksan bitin ryhmä

okulaari /ˈokulˌaːrɪ/ (n)
oculaire
  (optiikka) optisten kojeiden käyttäjän silmää lähinnä oleva linssi tai linssijärjestelmä, jonka kautta tavallisesti katsellaan objektiivin muodostamaa kuvaa

olemassaolo /ˈolemˌassaˌolo/ (n)
existence
  se että on olemassa, oleminen

olematon /ˈolematon/ (adj)
inexistant
  joka on erittäin vähäinen tai jota ei ole oikeasti olemassa

olemus /ˈolemus/ (n)
essence
  metafysiikassa se ominaisuus tai ominaisuusjoukko, joka tekee jostakin oliosta tai substanssista sen, mitä se pohjimmiltaan on, ja joka sillä on välttämättä oltava ollakseen olemassa

olento /ˈolento/ (n)
être
  erillinen elävä olio t. kuvitteellinen hahmo

oleskella /ˈoleskella/ (v)
résider, séjourner
  olla, viettää aikaansa jossakin paikassa, oleilla

oletettavasti /ˈoletˌetːavˌastɪ/ (adj)
supposément
  henkilö arvelee väitteen olevan tosi todisteiden perusteella (olematta kuitenkaan täysin varma)

olettaa /ˈoletːaː/ (v)
présumer, supposer
  pitää todennäköisenä päättelyn perusteella
supposer, hypothétiser
  valita tarkastelun lähtökohdaksi

oligarkia /ˈolɪɡˌarkɪa/ (n)
oligarchie
  harvainvalta, jossa hallitseva luokka pyrkii edistämään vain omia etujaan

oliivi /ˈolɪːvɪ/ (n)
olivier, olive
  öljyoliivi, oliivipuu eli öljypuu (Olea europaea), aina vihanta puu
olive
  oliivipuun hedelmä, luumarja

oliivipuu /ˈolɪːvɪpuː/ (n)
olivier
  öljypuu, Välimeren alueella kasvatettava puu, joka tuottaa oliiveja

oliivivahanokka /ˈolɪːvˌivahanˌokːa/ (n)
astrild à ventre jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

oliiviöljy /ˈolɪːvɪˌøljy/ (n)
huile d'olive
  öljypuun luumarjoista saatu öljy, jota käytetään ruoanvalmistuksessa

olio /ˈolɪo/ (n)
créature, être
  elollinen olento, otus
objet
  olio-ohjelmoinnissa tietorakenne, johon kuuluvat sitä käsittelevät toiminnot

olio-ohjelmointi /ˈolɪoˈohjelmˌointɪ/ (n)
programmation orientée objet
  ohjelmointiparadigma, jossa ohjelmointiongelmien ratkaisut jäsennetään olioiden yhteistoimintana

olkain /ˈolkain/ (n)
épaulette
  olkalaatta, epoletti

olkainaranen /ˈolkainˌaranen/ (n)
toui à queue d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

olkapää /ˈolkapæː/ (n)
épaule
  kädellisten ruumiinosa, joka sijaitsee olkavarren yläosassa kaulan vieressä

olkavarsi /ˈolkavˌarsɪ/ (n)
arrière-bras
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, olkanivelen ja kyynärnivelen välinen osa

olki /ˈolkɪ/ (n)
paille, chaume
  heinäkasvien, tyypillisesti viljan, kuivunut suora korsi puinnin jälkeen

olla /ˈolla/ (v)
être, avoir
  (kopula, joka rinnastaa kaksi asiaa) sisältää sama ominaisuus kuin jk, vastata identtisesti jtk (väliaikaisesti tai pysyvästi)
être, exister
  muodostaa osa todellisuudesta , pitää hallussaan jtk paikkaa (väliaikaisesti tai pysyvästi)
être
  muodostaa eksistentiaalilauseen ("jossakin on jotakin" -tyyppisen lauseen)
avoir
  (adess. + y. 3. p. + nominatiivi/partitiivi/akkusatiivi) sana, jolla ilmaistaan omistusta

ollenkaan /ˈolleŋkaːn/ (adv)
du tout, nullement, pas du tout
  (kysymyslauseessa) edes jonkin verran (puhuja olettaa, että vastaus on kielteinen)

olohuone /ˈolohˌuone/ (n)
salon, salle de séjour
  asunnon vapaa-ajan oleskeluun tarkoitettu ja kalustettu huone

olomuoto /ˈolomˌuoto/ (n)
état
  materian tila, joiksi perinteisesti luetaan kiinteä, neste ja kaasu

olosuhteet /ˈolosˌuhteːt/ (n)
circonstance
  olot

olotila /ˈolotˌila/ (n)
état
  tila tai tilanne, jossa joku tai jokin on, ; olosija

olut /ˈolut/ (n)
bière
  viljasta, tavallisesti ohrasta, käyttämällä valmistettu alkoholijuoma

olutlasi /ˈolutlˌasɪ/ (n)
verre à bière
  juomalasi, joka on tarkoitettu oluen juomiseen

oma /ˈoma/ (adj)
propre
  jonkun omistama

omaelämäkerta /ˈomaˌelæmækˌerta/ (n)
autobiographie
  omasta elämästä kirjoitettu elämäkerta

omaisuus /ˈomaisuːs/ (n)
propriété, possession
  asiat joihin henkilöllä on omistusoikeus: jonkun omistamat varat, tavarat ja kiinteä omaisuus
fortune
  suuri rahasumma

omaksua /ˈomaksˌua/ (v)
adopter, assumer, acquérir
  sisäistää jokin asia

omakuva /ˈomakˌuva/ (n)
autoportrait
  taiteilijan piirtämä, maalaama, valokuvaama tai veistämä muotokuva itsestään

omalaatuinen /ˈomalˌaːtwɪnen/ (adj)
particulier
  omituinen, kummallinen, outo

omaperäinen /ˈomaperˌæinen/ (adj)
distinctif, originel
  omintakeinen, persoonallinen

omatunto /ˈomatˌunto/ (n)
conscience
  ihmisen sisäinen käsitys oikeasta ja väärästä

omena /ˈomena/ (n)
pomme
  omenapuussa kasvava pyöreä hedelmä, kasvitieteellisesti epähedelmä, jonka ulkonäkö vaihtelee lajikkeittain

omenapuu /ˈomenapuː/ (n)
pommier
  tarhaomenapuu , omenoiden tuottamiseen jalostettu hedelmäpuu, josta on useita lajikkeita

ominainen /ˈomɪnˌainen/ (adj)
spécifique
  sellainen, joka on luonteenomainen; johonkin luonnostaan kuuluva; tunnusomainen

ominaisuus /ˈomɪnˌaisuːs/ (n)
caractéristique, propriété
  seikka, joka kuvaa millainen jokin asia, henkilö, esine tms. on

omistaa /ˈomɪstaː/ (v)
posséder
  pitää hallussaan ja määräämisvallassaan, hallita omistusoikeutta
dédier
  tehdä esim. teos jollekulle tietylle ihmiselle

omistaja /ˈomɪstˌaja/ (n)
propriétaire, possesseur
  henkilö tai muu taho, joka omistaa jotakin, omistusoikeuden haltija

ommel /ˈommel/ (n)
ligature
  ompelemalla tehty työ

ommella /ˈommella/ (v)
coudre
  liittää kaksi reunaa yhteen langalla pujottaen sitä reunojen läpi neulalla

ompelukone /ˈompelˌukone/ (n)
machine à coudre
  yl. laakeiden esineiden yhteen liittämiseen ompelemalla käytettävä mekaaninen tai sähkömekaaninen laite

ongelma /ˈoŋŋelma/ (n)
problème, ennui
  ratkaisua vaativa pulmallinen tilanne tai asia

ongenkoukku /ˈoŋŋeŋkˌoukːu/ (n)
hameçon
  teräväkärkinen koukku, joka kiinnitetään siimaan ja johon kalojen on tarkoitus jäädä kiinni

onkalo /ˈoŋkalo/ (n)
cavité
  varsinkin maassa oleva suurehko ontto tila, luola, suurehko ontelo

onki /ˈoŋkɪ/ (n)
canne à pêche
  yksinkertainen kalastusväline, jonka osat ovat vapa, siima ja koukku sekä yleensä myös koho ja pieni siiman paino lähellä koukkua

onkia /ˈoŋkɪa/ (v)
pêcher à la ligne
  kalastaa käyttämällä onkea

onkologia /ˈoŋkolˌoɡɪa/ (n)
oncologie
  syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue

onnekas /ˈonnekas/ (adj)
chanceux
  sellainen jolla on hyvä onni

onneksi /ˈonneksɪ/ (adv)
heureusement, par bonheur
  on onni, että

onnellinen /ˈonnellɪnen/ (adj)
heureux, heureuse
  syvästi ja perinpohjaisesti tyytyväinen, onnea tunteva
chanceuse, chanceux
  onnekas, jolla on ollut hyvä onni; joka on hyvän onnen tulosta

onnettomuus /ˈonnetːomuːs/ (n)
accident
  yksilöön, yritykseen, yhteiskuntaan tai luontoon kohdistuva ennalta-arvaamaton, usein seuraamuksiltaan vakava, vahinkoa aiheuttava tapahtuma

onni /ˈonnɪ/ (n)
bonheur, félicité
  (psykologia) onnellisuus, ilon ja riemun tunne, autuus
chance
  onnekkuus; sattumanvarainen menestys, kohtalon suopeus, menestys, hyvä tuuri, onnekas sattuma; tilanne, jossa asiat sujuvat omalta kannalta hyvin,

onnistua /ˈonnɪstˌua/ (v)
réussir
  (tekijästä) suoriutua jostakin halutulla tavalla

onnistua tekemään /ˈonnɪstˌua tˈekemæːn/ (v)
parvenir à
  suoriutua jostakin taitoa, osaamista tai erityistä kykyä edellyttävästä tehtävästä

onnitella /ˈonnɪtella/ (v)
féliciter
  toivottaa onnea, kehua jkta hänen kohtaamansa onnellisen tapahtuman johdosta, yl. sanomalla tälle "onnea!", "onnittelut!" tms.

onomatopoeesi /ˈonomˌatopoˌeːsɪ/ (n)
onomatopée
  sana, joka kuvaa jonkin (luonnollista) ääntä, esim ’määkii’, ’ammuu’ tai ’kukkuu’

onomatopoeettinen /ˈonomˌatopoˌeːtːɪnen/ (adj)
onomatopéique
  ääniasultaan merkitsemäänsä asiaa jäljittelevä, esimerkiksi luonnon ääntä jäljittelevä

ontelokranaatti /ˈontelˌokranˌaːtːɪ/ (n)
charge creuse
  panssarin läpäisemiseen tarkoitettu ammus, joka perustuu räjähdysvaikutuksen suuntaamiseen

ontologia /ˈontolˌoɡɪa/ (n)
ontologie
  olevaisen perimmäistä laatua tutkiva filosofian osa

onttosarviset /ˈontːosˌarvɪset/ (n)
bovidés
  yksi sorkkaeläinten lahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista ()

oodi /ˈoːdɪ/ (n)
ode
  lyhyt runollinen laulettavaksi tai soitettavaksi tarkoitettu sävelteos; lyyrinen runo

oopiumi /ˈoːpiumɪ/ (n)
opium
  oopiumiunikosta valutettavasta maitiaisnesteestä kuivatettu massa, joka sisältää opioideja, kuten morfiinia ja kodeiinia, jotka imeytyvät käyttäjänsä verenkiertoon polttamalla ja päihdyttävät

ooppera /ˈoːpːera/ (n)
opéra
  länsimainen taidemuoto, jossa yhdistyvät ns. taidemusiikki ja näytelmä ja jossa usein on täysimittainen sinfoniaorkesteri

opaskoira /ˈopaskˌoira/ (n)
chien guide d'aveugle
  ihmisen avuksi koulutettu koira, joka auttaa esimerkiksi näkövammaisia jokapäiväisissä askareissa

opastaa /ˈopastaː/ (v)
aider, mener
  auttaa jhk tiettyyn paikkaan, neuvoa tietä

operaatio /ˈoperˌaːtɪo/ (n)
opération
  laskutoimitus
  sotatoimi, jolla on jokin taisteluita yhdistävä tai niitä suurempi tavoite
  kirurginen toimenpide, leikkaus
  kampanja, kampanjatempaus, tempaus

operetti /ˈoperˌetːɪ/ (n)
opérette
  oopperaa kevyempi laulunäytelmä, jossa on puhuttuja vuorosanoja

opetella /ˈopetella/ (v)
apprendre, étudier
  harjoitella jtk oppiakseen sen

opettaa /ˈopetːaː/ (v)
enseigner, apprendre
  antaa uusi tieto tai taito

opettaja /ˈopetːˌaja/ (n)
professeur, enseignant, maître, enseignante, maîtresse, professeure
  henkilö, joka antaa opetusta oppilaalle

opetus /ˈopetus/ (n)
enseignement
  (koulu, ym.) oppisisältö, opettajan oppilaalle antama uusien tietojen tai taitojen kokonaisuus
cours, leçon
  opettamisen toteutus, opetustapahtuma
morale
  kasvatuksellinen anti, opettavainen asia tarinassa

opetusoppi /ˈopetusˌopːɪ/ (n)
didactique
  erityisesti opetusta, opetusmenetelmiä ja opetussuunnitelmaa käsittelevä kasvatustieteen osa

opiskelija /ˈopɪskˌelɪja/ (n)
étudiant
  opiskeleva, oppilaitosta käyvä tai tutkintoa suorittava henkilö

opiskella /ˈopɪskella/ (v)
étudier
  harjoittaa opintoja, hankkia ja analysoida tietoja

opiskelu /ˈopɪskˌelu/ (n)
étude
  opintojen harjoittaminen

opisto /ˈopɪsto/ (n)
institut, école
  (yleensä jnk erikoisalan) oppilaitos

oppi /ˈopːɪ/ (n)
apprentissage, étude
  oppimisen tapahtuma prosessin osana

oppia /ˈopːɪa/ (v)
apprendre
  omaksua uutta tietoa tai uusia taitoja

oppiaine /ˈopːɪˌaine/ (n)
matière
  nimetyn alan asioiden ja tietojen suunnitelman mukaiseen opetusohjelmaan kuuluva kouluissa opetettava aihealuekokonaisuus

oppija /ˈopːɪja/ (n)
apprenant, apprenante
  se, joka oppii

oppikirja /ˈopːɪkˌirja/ (n)
manuel
  opetuksen ja opiskelun apuvälineenä käytettävä kirja, joka käsittelee tiettyä aihekokonaisuutta

oppilas /ˈopːɪlas/ (n)
élève
  henkilö, joka saa opetusta opettajalta; koululainen tai opiskelija

oppipoika /ˈopːɪpˌoika/ (n)
apprenti
  käsityöläisammattien alin taso, josta saattoi yletä kisälliksi ja edelleen mestariksi

oppitunti /ˈopːɪtˌuntɪ/ (n)
leçon
  kouluopetuksen jaksotuksen ja ajankäytön perusyksikkö

opportunismi /ˈopːortunˌismɪ/ (n)
opportunisme
  vallitsevien olojen (moraaliton) hyödyksi käyttäminen

opportunisti /ˈopːortunˌistɪ/ (n)
opportuniste
  opportunismin kannattaja, vallitsevien olojen (moraaliton) hyödyksi käyttäjä; myötäilijä

oppositio /ˈopːosˌitɪo/ (n)
opposition
  (politiikka) yleensä hallitukseen kuulumattomat puolueet
  aspekti, jossa kulmaetäisyys on 180°

optiikka /ˈoptɪːkːa/ (n)
optique
  valo-oppi, tieteenhaara, joka tutkii valon ja muiden sähkömagneettisten ilmiöiden ominaisuuksia

optimaalinen /ˈoptɪmˌaːlɪnen/ (adj)
optimal
  paras tai suotuisin mahdollinen

optinen /ˈoptɪnen/ (adj)
optique
  optiikkaan liittyvä

oraakkeli /ˈoraːkːˌelɪ/ (n)
oracle
  jumalilta ennustuksia tai neuvoja välittävä ennustaja

orangeria /ˈoraŋŋˌerɪa/ (n)
orangerie
  talvipuutarha sitrushedelmille, tyypillisesti rakennuksen eteläsivulle rakennettu lisärakennus jossa on aurinkoa keräävä lasiseinä ja lämmitys uunilla

oranki /ˈoraŋkɪ/ (n)
orang-outan
  Malesiasta ja Indonesiasta peräisin oleva kädellisiin kuuluva apinalaji, joilla on pitkät kädet ja punertava, joskus ruskea karva

oranssi /ˈoranssɪ/ (adj)
orange
  väriltään oranssi, oranssin värinen

oranssi /ˈoranssɪ/ (n)
orange
  punakeltainen väri

oranssiviikunakaija /ˈoranssɪvˌiːkunakˌaija/ (n)
psittacule à poitrine orange
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

orava /ˈorava/ (n)
écureuil
  mikä tahansa oravien heimoon () kuuluva jyrsijöiden laji tai sellaisen yksilö
  erityisesti -laji tai sen yksilö

ordoviikki /ˈordovˌiːkːɪ/ (n)
Ordovicien
  ordoviikkikausi

ordoviikkikausi /ˈordovˌiːkːɪkˌausɪ/ (n)
Ordovicien
  noin 500–435 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Ordoviikkikaudella kehittyivät mm. leuattomat kalat sekä ensimmäiset maakasvit

orgaaninen /ˈorɡaːnɪnen/ (adj)
organique
  hiiltä tai hiilen yhdisteitä sisältävä tai käsittelevä

orgaaninen kemia /ˈorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
chimie organique
  kemian haara, joka on erikoistunut hiiltä ja vetyä sisältäviin kemiallisiin yhdisteisiin

organisaatio /ˈorɡanɪsˌaːtɪo/ (n)
organisation
  ihmisten muodostama toimintajärjestelmä yhteisten päämäärien toteuttamiseksi, us. useiden elinten muodostama tarkoituksen mukaisesti toimiva kokonaisuus

organismi /ˈorɡanˌismɪ/ (n)
organisme
  (biologia) eliö

orgasmi /ˈorɡasmɪ/ (n)
orgasme
  refleksi, joka johtuu seksuaalisen kiihottumisen fyysisestä laukeamisesta

ori /ˈorɪ/ (n)
étalon
  urospuolinen kuohitsematon hevonen, uroshevonen

origami /ˈorɪɡˌamɪ/ (n)
origami
  perinteinen japanilainen taidemuoto, jossa paperista tehdään taittelemalla erilaisia figuureja, esimerkiksi eläinhahmoja

origo /ˈorɪɡo/ (n)
origine
  koordinaatiston akseleiden leikkauspiste; nollapiste

orija /ˈorɪja/ (n)
oriya
  (kielitiede) orijan kieli, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Orissassa Intiassa (kielitunnus: ori)

orja /ˈorja/ (n)
esclave
  historiallisesti henkilö, joka pakotettiin tekemään toiselle työtä saamatta siitä itselle jäävää rahallista korvausta erityisesti maataloudessa ja rakennushankkeissa: esim. Euroopassa maaorja tai Amerikoissa plantaasilla työskennellyt neekeriorja, mutta orjia on ollut useissa kulttuureissa eri aikakausina

orkesteri /ˈorkestˌerɪ/ (n)
orchestre
  mikä tahansa klassista musiikkia soittava yhtye; kapellimestarin johtama soitinyhtye

orkestraatio /ˈorkestrˌaːtɪo/ (n)
orchestration
  orkesterisovitus

orpo /ˈorpo/ (n)
orphelin, orpheline
  henkilö, jonka vanhemmista toinen tai kumpikin on kuollut

orpokoti /ˈorpokˌotɪ/ (n)
orphelinat
  valtion, kunnan tai yksityisen tahon ylläpitämä laitos, jossa asuu orpoja lapsia

ortodoksinen /ˈortodˌoksɪnen/ (adj)
orthodoxe
  oikein ylistävä, oikeaoppinen, puhdasoppinen

ortoepia /ˈortoˌepɪa/ (n)
orthoépie
  normatiivinen fonetiikka, preskriptiivinen oppi kielen oikeasta ääntämisestä

ortografia /ˈortoɡrˌafɪa/ (n)
orthographe
  oikeinkirjoitus

ortografinen /ˈortoɡrˌafɪnen/ (adj)
orthographique
  ortografiaan eli oikeinkirjoitukseen liittyvä

orvokki /ˈorvokːɪ/ (n)
violette
  jokin Viola-sukuun kuuluva kasvi, joiden kukat ovat usein väriltään violetteja

orvokkipeippo /ˈorvokːɪpˌeipːo/ (n)
cordonbleu grenadin, grenadin à joues mauves
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

osa /ˈosa/ (n)
part, pièce
  pala jotakin suurempaa rakennetta tai kokonaisuutta

osake /ˈosake/ (n)
action
  osakeyhtiön liikkeelle laskema rahoitusinstrumentti, joka ostetaan ja vastineeksi osakkeenomistaja saa äänioikeuden yhtiökokouksissa ja mahdollisesti osingon

osakeyhtiö /ˈosakˌeyhtɪø/ (n)
société anonyme
  yhtiömuoto, jossa omistus jakautuu siirtokelpoisiin määräosiin eli osakkeisiin ja osakkailla on yhtiön toiminnasta osakkeiden arvoon rajoittuva taloudellinen vastuu; eräs yhteisö

osakkeenomistaja /ˈosakːˌeːnomˌistaja/ (n)
actionnaire
  osakeyhtiömuotoisen yrityksen osakas, luonnollinen tai juridinen henkilö

osakunta /ˈosakˌunta/ (n)
nation, Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS)
  (Pohjoismaissa) yliopiston piirissä toimiva opiskelijajärjestö, joka kerää jäsenensä pääsääntöisesti näiden kotipaikan mukaan

osallistua /ˈosallˌistua/ (v)
participer, assister
  ottaa osaa, olla mukana (esimerkiksi kilpailussa tai tapahtumassa)

osamäärä /ˈosamˌæːræ/ (n)
quotient
  jakolaskun tulos

osasto /ˈosasto/ (n)
département
  sairaalan tai muun laitoksen erillinen yksikkö
unité
  yliopistoissa yleisemmin laitos

osata /ˈosata/ (v)
savoir
  taitaa, olla kykenevä tekemään jotakin

osavaltio /ˈosavˌaltɪo/ (n)
État, land
  liittovaltion osa, jolla on oma lainsäädäntö ja hallinto

osinko /ˈosɪŋko/ (n)
dividende
  yrityksen osakkeenomistajilleen maksama osuus kertyneistä voitoista

osittaa /ˈosɪtːaː/ (v)
partager
  jakaa osiin

osittain /ˈosɪtːain/ (adv)
en partie
  jossakin määrin, mutta ei täysin, osana jostakin

osittainen /ˈosɪtːˌainen/ (adj)
partiel
  vain joitakin osia jostakin käsittävä tai koskeva

osmium /ˈosmium/ (n)
osmium
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine, tunnus Os.

osmoosi /ˈosmoːsɪ/ (n)
osmose
  veden siirtyminen laimeammasta liuoksesta väkevämpään puoliläpäisevän kalvon läpi

osoite /ˈosoite/ (n)
adresse
  tiedot sijainnista tai toimintapaikasta tai henkilön asuinpaikasta

osoitin /ˈosoitɪn/ (n)
aiguille
  kellotaulun alalla kulkeva varsi, joka osoittaa kehällä sijaitsevia numeroita; viisari
pointeur
  ohjelmoinnissa muuttuja, joka osoittaa toiseen muuttujaan; pointteri

osoittaa /ˈosoitːaː/ (v)
indiquer, pointer, montrer
  näyttää konkreettisesti jotakin suuntaa
montrer, indiquer
  ilmentää, antaa viitteitä
adresser
  merkitä jotain toimitettavaksi jollekin, kohdistaa jollekin

osoittautua /ˈosoitːˌautua/ (v)
révéler, montrer
  käydä ilmi, paljastua, usein ennakkoarvion, tai yleisenä pidetyn käsityksen vastaisesti

ostaa /ˈostaː/ (v)
acheter
  hankkia hyödykkeitä rahaa vastaan

ostaja /ˈostaja/ (n)
acheteur, acquéreur
  henkilö joka ostaa jotakin

osteri /ˈosterɪ/ (n)
huître, sot-l’y-laisse
  meressä elävä simpukkaheimo, johon kuuluu toistakymmentä sukua, joiden eräitä lajeja käytetään luonnosta kerättynäyinä tai viljeltyinä ruoaksi ja niistä erityisesti erooppalainen osteri (Ostrea edulis)

ostoskärry /ˈostoskˌærry/ (n)
chariot
  ostosten kassalle kuljettamiseen tarkoitettu kärry, jossa on yleensä neljä kääntyvää pyörää

osuuskunta /ˈosuːskˌunta/ (n)
coopérative
  yritys joka on jäseniensä omistama siten että kullakin jäsenellä on osuuskunnan kokouksessa yksi ääni

otaksua /ˈotaksˌua/ (v)
supposer, présumer
  olettaa

ote /ˈote/ (n)
prise
  tarttuminen, kiinni pitäminen

otelauta /ˈotelˌauta/ (n)
touche
  kieli- tai jousisoittimien kaulan alue, jota vasten kieliä painetaan

otos /ˈotos/ (n)
échantillon
  perusjoukosta poimittu näytejoukko
prise
  yhdessä jaksossa tehty kuva- tai äänitallenne, esimerkiksi filmin kohtaus, tai sellaisen osa

otsa /ˈotsa/ (n)
front
  silmien ja hiusrajan välissä oleva pään etuosa

otsikko /ˈotsɪkːo/ (n)
titre
  tekstin yläpuolella oleva sana tai lause, joka kertoo lukijalle, mistä tekstissä on kyse; lehdissä painettu yleensä isommalla kuin leipäteksti

ottaa /ˈotːaː/ (v)
prendre
  tarttua kädellä, siirtää jotakin itselle, haltuunsa, ulottuvilleen

ottaa kiinni /ˈotːaː kˈiːnnɪ/ (v)
attraper, saisir, arrêter
  tarttua jhk (estäen sen liikkuminen)
appréhender, arrêter
  tavoittaa (rikollinen) ja pystyä pidättämään hänet

otto /ˈotːo/ (n)
retrait
  käteisen rahan nostamisen tilitapahtuma pankissa
prise
  elokuvan kohtauksen tai sen osan kuvaaminen, otoksen teko

ottomoottori /ˈotːomˌoːtːorɪ/ (n)
moteur allumage commandé
  polttomoottori, jossa sähkökipinä sytyttää polttoaineseoksen sylinterissä, yleinen bensiiniä polttoaineenaan käyttävän moottorin toimintatapa

otus /ˈotus/ (n)
créature
  riistaeläin; kummallisen näköinen eläin.

outo /ˈouto/ (adj)
bizarre, étrange
  tavallisesta poikkeava; epätavallinen, erikoinen; tuntematon

ovaali /ˈovaːlɪ/ (adj)
ovale
  muodoltaan soikea

ovaatio /ˈovaːtˌio/ (n)
ovation
  (historia) antiikin Roomassa triumfia pienempi voitonkulkue

ovenkahva /ˈoveŋkˌahva/ (n)
poignée de porte
  ovessa oleva kahva, josta vetämällä oven voi avata

ovensuukysely /ˈovensˌuːkysˌely/ (n)
sondage sortie des urnes
  mielipidetiedustelu, joka suoritetaan juuri äänestäneiden äänestäjien keskuudessa heidän poistuttuaan vaalihuoneistosta

ovi /ˈovɪ/ (n)
porte, portière
  rakennuksen, huoneen tai muun sisätilan seinässä olevaan oviaukkoon sijoitettu avattava ja suljettava, monesti myös lukittava, saranoitu luukkumainen levymäinen elementti

ovikello /ˈovɪkˌello/ (n)
sonnette
  (instrumentti) ulko-ovessa tai sen läheisyydessä oleva soittokello, jolla sisään pyrkijä voi ilmoittautua; myös oven avaamisen ilmaiseva hälytyskello kauppaliikkeessä tms. henkilökunnan huomion kiinnittämiseksi

ovisilmä /ˈovɪsˌilmæ/ (n)
judas
  huoneiston tai rakennuksen ulko-oveen asennettu linssi, josta voi nähdä ovea avaamatta sisälle pyrkivän henkilön

ovulaatio /ˈovulˌaːtɪo/ (n)
ovulation
  munasolun irtautuminen munasarjoista ja siirtyminen munajohdinten haaraisiin päihin

paahtaa /pˈaːhtaː/ (v)
griller, torréfier
  paistaa tai tummentaa kuumalla kosketuslämmöllä ilman rasvaa ja vettä

paahtopaisti /pˈaːhtopˌaistɪ/ (n)
rosbif
  naudan sisäpaisti palana miedossa uunin lämmössä kypsennettynä

paaluvarustus /pˈaːluvarˌustus/ (n)
palissade
  puolustuseste, joka koostuu vieri viereen pystyyn paalutetuista, teroitetuista paaluista tai seipäistä

paapuuri /pˈaːpuːrɪ/ (n)
bâbord
  aluksen perästä eteenpäin katsoen vasen puoli eli ohjauspuolen vastainen puoli

paarit /pˈaːrɪt/ (n)
civière
  potilaan makuuasennossa kantamiseen tarkoitettu apuväline, joka muodostuu kahdesta yhdensuuntaisesta tangosta ja niiden välille pingoitetusta kankaasta

paarma /pˈaːrma/ (n)
taon
  (eläintiede) kärpäsiin kuuluva lukuisalajinen hyönteisheimo. Paarman toukat elävät vedessä tai kosteassa maassa.

paasto /pˈaːsto/ (n)
jeûne
  kieltäytyminen joistakin tai kaikista ruokalajeista ja juomista terveydellisistä tai uskonnollisista syistä

paastota /pˈaːstota/ (v)
jeûner
  pitää taukoa (yleensä kiinteän) ruoan (ja joissakin tapauksissa myös juoman) nauttimisesta

paavi /pˈaːvɪ/ (n)
pape
  Rooman piispa, katolisen kirkon korkein johtaja

paaši /pˈaːʃɪ/ (n)
page
  keskiajalla hovipoika, kuninkaalliseen yhteisöön kuulunut nuori miespalvelija, myöhemmin myös kamaripoika tai nuorempi aseenkantaja

padota /pˈadota/ (v)
endiguer
  tehdä pato, ympäröidä padolla

paeta /pˈaeta/ (v)
fuir, enfuir, détaler
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, karata

pagodi /pˈaɡodɪ/ (n)
pagode
  buddhalaisten temppelien tornimainen erillisrakennus

pahamaineinen /pˈahamˌaineinen/ (adj)
infâme
  sellainen, jolla on paha maine

pahantahtoinen /pˈahantˌahtoinen/ (n)
malveillant
  sellainen, joka tahtoo pahaa muille

pahantahtoisuus /pˈahantˌahtoisuːs/ (n)
malveillance
  se, että on pahantahtoinen

pahe /pˈahe/ (n)
vice
  paha, huono ja sopimaton tapa; moraalisesti ja konventionaalisesti paheksuttu asia

paheksua /pˈaheksˌua/ (v)
condamner, désapprouver
  pitää pahana; pitää sosiaalisesti ei-hyväksyttävänä

paheksunta /pˈaheksˌunta/ (n)
condamnation
  se, että jotakin paheksutaan; paheksuminen

pahentaa /pˈahentaː/ (v)
empirer, worsen
  tehdä pahemmaksi

pahka /pˈahka/ (n)
loupe, broussin
  puussa kasvava möykky

pahkasika /pˈahkasˌika/ (n)
phacochère
  Afrikassa elävä villi sikojen sukuinen nisäkäs

pahoinpidellä /pˈahoimpɪdellæ/ (v)
attaquer
  kohdella väkivaltaisesti

pahoinpitely /pˈahoimpˌitely/ (n)
coups et blessures
  ihmiseen kohdistuva fyysinen vahingoittaminen

pahoitella /pˈahoitella/ (v)
excuser, regretter
  ilmaista olevansa pahoillaan

paholaisrausku /pˈaholˌaisrausku/ (n)
raie manta
  kookkain rauskulaji Manta birostris, jonka suun molemmilla puolilla on rintaevistä kehittyneet sarveismuodostumat, joista nimi johtuu

pahta-aratti /pˈahtaˈaratːɪ/ (n)
conure mitrée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pahuus /pˈahuːs/ (n)
mal
  abstrakti moraaliin, uskontoihin ja uskomuksiin liittyvä käsite kaiken hyvän vastakohdasta

paikallinen /pˈaikallɪnen/ (adj)
local
  tiettyyn paikkaan kuuluva

paikannimi /pˈaikannˌimɪ/ (n)
toponyme
  jonkin maantieteellisen kohteen erityinen yksilöivä nimi

paikka /pˈaikːa/ (n)
place, endroit, lieu
  konkreettinen kohta, sijaintikohta
lieu, place, endroit
  tila, jossa voidaan käydä tai oleskella, oleskelupaikka

paimen /pˈaimen/ (n)
berger, pâtre
  henkilö, joka paimentaa laitumella olevaa karjaa

paimenkoira /pˈaimeŋkˌoira/ (n)
chien de berger, berger
  karjan paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

paimenruohokaija /pˈaimenrˌuohokˌaija/ (n)
perruche de Bourke
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

painaa /pˈainaː/ (v)
pousser
  työntää alaspäin tai poispäin
peser
  olla painoltaan tai massaltaan
imprimer
  käyttää painokonetta, tuottaa painotuotteita

painajainen /pˈainajˌainen/ (n)
cauchemar
  epämiellyttävä tai pelottava uni
  epämiellyttävä tai pelottava tilanne

painava /pˈainava/ (adj)
lourd
  joka painaa paljon, raskas

painavasti /pˈainavˌastɪ/ (adv)
lourdement
  painavalla tavalla

paine /pˈaine/ (n)
pression
  voiman vaikutus pinta-alayksikköä kohti

paineaalto /pˈaineˌaːlto/ (n)
onde de choc
  kaasussa, nesteessä tai kaasuseoksessa kuten ilmassa aallon kaltaisesti etenevä paine

paineilma /pˈaineilma/ (n)
air comprimé
  kaasusäiliöön ylipaineeseen pakattu ilma

painia /pˈainɪa/ (v)
lutter
  taistella toisen kanssa aseetta, lyömättä ja potkimatta

paino /pˈaino/ (n)
poids
  kappaleen massasta ja painovoiman kiihtyvyydestä riippuva gravitaation voimavaikutus kappaleeseen
haltère
  voimaharjoitteluun käytetyt painot

painokone /pˈainokˌone/ (n)
presse
  painotuotteita tuottava laite, kone joka painaa paperille tekstiä tai kuvia

painolasti /pˈainolˌastɪ/ (n)
lest
  laivan tai muun aluksen arvotonta lisäkuormaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa alusta ja saada aikaan kulun kannalta edullinen syväys

painonnosto /pˈainonnˌosto/ (n)
haltérophilie
  olympiavoimailulaji, joka koostuu kahdesta nostolajista, tempauksesta ja työnnöstä, joiden tulokset lasketaan yhteen

painostaa /pˈainostaː/ (v)
obliger, pousser, pression
  vaatia asettamalla joku henkisen paineen alle

painovoima /pˈainovˌoima/ (n)
gravité
  gravitaation aiheuttama voima; käytetään erityisesti taivaankappaleen pinnalla sijaitsevien kappaleiden yhteydessä, kun massalliset kappaleet saavat painon ja suuntautuvat kohti taivaankappaleen pintaa

painovoimavuorovaikutus /pˈainovˌoimavˌuorovˌaikutus/ (n)
interaction gravitationnelle
  hiukkasfysiikan standardimallin ulkopuolinen, neljäs perusvuorovaikutus: mekanismi, jonka mukaisesti painovoima eli gravitaatio toimii

paistaa /pˈaistaː/ (v)
briller
  loistaa, lämmittää (erityisesti auringosta puhuttaessa)
rôtir, cuir, frire, griller
  kypsentää ruokaa kuumentamalla tulella tai pannulla ilman keitinvettä

paisti /pˈaistɪ/ (n)
rôti
  (keittiö) padassa, uunipannussa, joskus vartaassa kypsennetty suurehko lihakimpale

paistinpannu /pˈaistɪmpˌannu/ (n)
poêle, poêle à frire
  paistamiseen tarkoitettu varrellinen ja tasapohjainen ruoanlaittoastia

paisua /pˈaisua/ (v)
champignonner
  kasvaa runsaasti

paita /pˈaita/ (n)
chemise
  ylävartalon päälle puettava vaate, usein alusvaate

pajari /pˈajarɪ/ (n)
boyard, boïar
  Venäjän muinaiseen ylhäisaateliin kuulunut henkilö ennen Pietari Suuren uudistuksia 1700-luvun alussa

pajatso /pˈajatso/ (n)
paillasse
  ilveilijähahmo commedia dell'artessa

paju /pˈaju/ (n)
saule
  pajukasveihin kuuluva pensas tai lehtipuu ()

pakana /pˈakana/ (n)
païen, païenne
  vallalla olevaan uskonnolliseen enemmistöön kuulumaton; erityisesti polyteistisen tai panteistisen varhaiskantaisen uskonnon kannattaja

pakara /pˈakara/ (n)
fesse
  lantion ja reiden yläosan takana oleva, pakara- ja muiden lihasten muodostama kokonaisuus

pakastaa /pˈakastaː/ (v)
congeler
  jäähdyttää alle jäätymispisteen; säilöä ruokaa pakastamalla

pakastin /pˈakastɪn/ (n)
congélateur
  kylmälaite, jonka sisällä lämpötila pysyy alle nollassa celsiusasteessa pitäen ruoat tms. sisällön jäässä, tyypillisesti lämpötilaltaan noin −18 celsiusastetta

paketti /pˈaketːɪ/ (n)
colis, balle
  tavarakäärö

pakettiauto /pˈaketːɪˌauto/ (n)
camionnette, fourgonnette, fourgon
  tavallisesti umpikorinen, kuorma-autoa kevyempi tavarankuljetusauto

pakistanilainen /pˈakɪstˌanɪlˌainen/ (adj)
pakistanais
  Pakistanista peräisin oleva tai Pakistaniin liittyvä

pakistanilainen /pˈakɪstˌanɪlˌainen/ (n)
Pakistanais
  pysyvästi Pakistanissa asuva henkilö

pakkanen /pˈakːanen/ (n)
gel
  säätila, jossa lämpötila on veden jäätymispisteen alapuolella

pakkoavioliitto /pˈakːoˌavɪolˌiːtːo/ (n)
mariage forcé
  avioliitto, joka on solmittu vastoin toisen tai molempien osapuolten tahtoa

pakkotyö /pˈakːotyø/ (n)
travaux forcés
  rangaistukseksi määrätty palkaton työ

pako /pˈako/ (n)
fuite
  pakeneminen, karkaaminen jostain

pakokauhu /pˈakokˌauhu/ (n)
panique
  tunnetila, jossa ihminen ei kykene ajattelemaan järkevästi ja pyrkii pakenemaan; paniikki

pakolainen /pˈakolˌainen/ (n)
réfugié, réfugiée
  henkilö, joka on paennut kotimaastaan, koska pelkää joutuvansa siellä vainotuksi rodun, uskonnon, kansalaisuuden, sosiaalisen aseman tai poliittisen mielipiteen vuoksi ja on saanut pakolaisen aseman eli pakolaisstatuksen

pakollinen /pˈakollɪnen/ (adj)
obligatoire
  sellainen, jonka tekeminen tai valinta on pakko

pakoputki /pˈakopˌutkɪ/ (n)
pot d'échappement, silencieux
  polttomoottorin pakokaasujen poistoputki

pakottaa /pˈakotːaː/ (v)
forcer, obliger
  saattaa joku vastoin tahtoaan tekemään tai estää häntä tekemästä

paksu /pˈaksu/ (adj)
épais
  sellainen, joka on muutoin kaltaisiinsa verrattuna pituuteensa tai korkeuteensa nähden leveä; paksuudeltaan suuri

paksusuoli /pˈaksusˌuolɪ/ (n)
gros intestin
  ohutsuolesta peräaukkoon ulottuva osa suolta. Ihmisen paksusuolessa erotetaan kolme osuutta: umpisuoli, lynkkysuoli ja peräsuoli.

pala /pˈala/ (n)
pièce, morceau
  osa kokonaisuutta

palaa /pˈalaː/ (v)
brûler, bruler
  yhtyä happeen nopeasti, olla liekeissä, olla tulessa

palankiini /pˈalaŋkˌiːnɪ/ (n)
palanquin
  intialainen maattava kantotuoli

palapeli /pˈalapˌelɪ/ (n)
puzzle
  peli, joka kootaan sijoittamalla sen palat oikeisiin paikkoihin, jolloin paljastuu kuva

palata /pˈalata/ (v)
revenir, retourner
  tulla takaisin, mennä takaisin

palatsi /pˈalatsɪ/ (n)
palais
  hallitsijoiden tai muiden korkearvoisten henkilöiden suuri, usein ylellinen asuinrakennus

palauttaa /pˈalautːaː/ (v)
rendre
  antaa tai viedä takaisin
restituer
  saattaa ennalleen

palawaninviirikaija /pˈalavanˌinvɪːrɪkˌaija/ (n)
palette de Palawan
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

paleontologia /pˈaleˌontolˌoɡɪa/ (n)
paléontologie
  maakerrostumissa tai muulla tavoin säilyneitä kasvi- ja eläinfossiileja tutkiva tiede

paleotsooinen /pˈaleˌotsoːɪnen/ (adj)
paleozoïque
  paleotsoiiseen maailmankauteen (n. 542–250 mvs.) kuuluva

palestiinalainen /pˈalestˌiːnalˌainen/ (adj)
palestinien
  Palestiinasta peräisin oleva, Palestiinassa sijaitseva

palestiinalainen /pˈalestˌiːnalˌainen/ (n)
Palestinien
  nykyisen Israelin alueelta sitä perustettaessa tai sodissa pois asuinseuduiltaan ajettu arabiasukas
  pakolaisleirissä asuva Palestiinasta karkotettujen jälkeläinen
  Israelin miehittämän länsirannan tai Gazan ei-juutalainen asukas

palisadi /pˈalɪsˌadɪ/ (n)
palissade
  hakuli: puolustuseste, joka koostuu pystyyn paalutetuista seipäistä tai paaluista

paljas /pˈaljas/ (adj)
nu, découvert, dénué, dévoilé, simple
  sellainen, joka on alaston, verhoton tai katteeton, vailla vaatteita oleva

paljastaa /pˈaljastaː/ (v)
exposer, révéler
  näyttää julkisesti jtk. sellaista, mikä oli aiemmin yleisöltä piilossa
révéler
  kertoa tai tuoda muuten julki, harkitusti tai tahattomasti, salaisuus tai muu sellainen seikka, jonka ei suotaisi tulevan ilmi tai julki

paljastua /pˈaljastˌua/ (v)
révélé
  käydä ilmi, tulla ilmi; tulla esiin, tulla näkyviin

paljettipöllökehrääjä /pˈaljetːɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge de Hodgson
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

paljon /pˈaljon/ (adv)
beaucoup
  koko joukon, runsaasti

palkata /pˈalkata/ (v)
engager, recruter
  ottaa jk töihin palkkaa vastaan

palkinto /pˈalkɪnto/ (n)
récompense, prix
  kilpailusta saatu, voittajalle tai voittajille myönnettävä tunnustus

palkintokoroke /pˈalkɪntˌokorˌoke/ (n)
podium
  koroke, jolla jaetaan palkinnot yleensä kolmelle parhaimman tuloksen tehneelle urheilijalle

palkita /pˈalkɪta/ (v)
récompenser, gratifier
  antaa palkinto, antaa kunnianosoitus

palkka /pˈalkːa/ (n)
salaire, paye
  korvaus sovitusti tehdystä työstä

palkkamurhaaja /pˈalkːamˌurhaːja/ (n)
tueur à gages
  rahaa vastaan murhia tekevä henkilö

palkki /pˈalkːɪ/ (n)
madrier, poutre
  (sahatavara) neljältä sivulta sahattua järeää sahatavaraa, jonka leveyden ja paksuuden ero on yli 25 mm; yleisemmin mikä tahansa jykevä puutavara
poutre
  vaakasuora tai kalteva rakennusosa, jonka tehtävä on kannatella ylempiä rakenteita
ligature, poutre
  nuotteja yhdistävä vaakasuora tai kalteva viiva, jonka tarkoitus on selventää nuottikuvaa
bande
  kilven vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan kulkeva leveähkö nauha

palladium /pˈalladium/ (n)
palladium
  eräs alkuaine

pallea /pˈallea/ (n)
diaphragme
  rintaontelon ja vatsaontelon välisen kuperan seinämän muodostava hyvin ohut sisäänhengityslihas, joka koostuu suurimmaksi osaksi jänteistä

pallo /pˈallo/ (n)
sphère
  kappale, jonka rajapinnan kaikki pisteet ovat yhtä kaukana eli pallon säteen etäisyydellä pallon keskipisteestä
balle, ballon
  eräiden pelien ja leikkien pallon muotoinen peliväline

pallohuone /pˈallohˌuone/ (n)
jeu de paume
  palloilusali

pallosalama /pˈallosˌalama/ (n)
boule de feu, foudre en boule
  jonkinlainen ilmassa tapahtuva sähköinen ilmiö, jossa havaitaan ilmassa leijuva valaiseva, loistava pallo

palmu /pˈalmu/ (n)
palmier
  mikä tahansa trooppinen tai subtrooppinen Arecaceae-heimon lehtipuulaji

palmuaratti /pˈalmuarˌatːɪ/ (n)
conure jandaya
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

palmusunnuntai /pˈalmusˌunnuntai/ (n)
dimanche des Rameaux
  kirkollinen juhla, sunnuntai viikkoa ennen pääsiäistä

palo /pˈalo/ (n)
ferveur, ardeur, passion
  pesäpallopelin tilanne, jossa juoksija ei ehdi pesälle tai kotipesään ennen palloa
hors-jeu
  poltettu kaskimaa

paloasema /pˈaloˌasema/ (n)
caserne de pompiers
  laitos, jossa paloautoja säilytetään ja palomiehet päivystävät hälytyksiä varten

palokärki /pˈalokˌærkɪ/ (n)
pic noir
  Dryocopus martius, isokokoinen tikka, väriltään punaista päälakea lukuun ottamatta musta

palomies /pˈalomies/ (n)
pompier
  ammatikseen tulipaloja sammuttava ja muita palokunnan tehtäviä hoitava henkilö

palomuuri /pˈalomˌuːrɪ/ (n)
pare-feu
  järjestelmä, joka eristää tietoverkossa suojattavan verkon ulkoverkosta

palopommi /pˈalopˌommɪ/ (n)
bombe incendiaire
  lentopommi, jonka on tarkoitus sytyttää rakennuksia tuleen

palopuhe /pˈalopˌuhe/ (n)
harangue
  (leikkimielinen) kiihkeä puhe

palovamma /pˈalovˌamma/ (n)
brûlure
  palamisen, korkean lämpötilan tai säteilyn elimistössä, usein ihossa, aiheuttama vaurio

palsta /pˈalsta/ (n)
parcelle
  tila tai siitä tilarajoilla tai vesitiluksilla täysin rajattu alue, maapalsta
colonne
  sanomalehdessä tai muussa painotuotteessa palstaleveyden rajamaan tilaan ladottujen tekstirivien muodostama sivua kapeampi painoalan osa
rubrique
  lehdessä tai Internetissä julkaistava ylläpitäjänsä valitsemille vaihtuville tai johonkin aihepiiriin liittyville aiheille varattu palstatila

palsternakka /pˈalsternˌakːa/ (n)
panais
  sarjakukkaiskasvi Pastinaca sativa, jolla on vaaleaa porkkanaa muistuttava juureksena käytettävä voimakasmakuinen juuri

paluu /pˈaluː/ (n)
retour
  tulo takaisin lähtöpaikkaan, palautuminen rutiineihin

palvelija /pˈalvelˌija/ (n)
servante, serviteur, servant
  henkilö, joka palvelee, jonka työ on palvella

palvelin /pˈalvelɪn/ (n)
serveur
  tietokoneohjelma, joka palvelee muita ohjelmia suorittamalla pyydettäessä tietyn toiminnon

palvella /pˈalvella/ (v)
servir
  auttaa toisia, tehdä toisille palveluksia alemmassa asemassa

palvelu /pˈalvelu/ (n)
service
  se, että joku tekee jonkin asian jonkun puolesta, rahallista korvausta vastaan tai ilman sitä

palvelus /pˈalvelus/ (n)
service
  toiselle vapaaehtoisesti tehty avustava teko

pamfletti /pˈamfletːɪ/ (n)
pamphlet
  pienimuotoinen, usein ajankohtaisiin asioihin voimakkaasti kantaaottava ja kärjistävä kirjallinen teos; alkuaan sitomaton irtolehtipainos, lentolehtinen

pamppu /pˈampːu/ (n)
matraque
  varsinkin poliisin käyttämä, yleensä musta, usein kuminen lyömäase

panamalainen /pˈanamalˌainen/ (n)
Panaméen, Panaméenne
  Panaman asukas tai syntyperältään panamalainen

panamanara /pˈanamˌanara/ (n)
ara de Buffon
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pandakarhu /pˈandakˌarhu/ (n)
panda
  isopanda tai jättiläispanda, luontaisesti Kiinassa elävä uhanalainen kasveja syövä nisäkäs

pandeismi /pˈandeismɪ/ (n)
pandéisme
  (filosofia) oppi, yhdistelmä panteismi ja deismi

pandemia /pˈandemˌia/ (n)
pandémie
  maailmanlaajuinen epidemia

paniikkihäiriö /pˈanɪːkːɪhˌæirɪø/ (n)
trouble panique
  ahdistuneisuushäiriöihin kuuluva mielenterveyden häiriö, jonka oireita ovat muun muassa huimaus, kuolemanpelko sekä "hulluksi tulemisen" tunne

panimo /pˈanɪmo/ (n)
brasserie
  tehdas tai laitos, jossa valmistetaan olutta

pankki /pˈaŋkːɪ/ (n)
banque
  rahaliikennettä, luottoja ja talletuksia hoitava yritys tai muu laitos; yksi pääasiallisista rahalaitoksen tyypeistä

pankkiiri /pˈaŋkːɪːrɪ/ (n)
banquier, banquière
  pankin omistaja tai osakas

pankkitili /pˈaŋkːɪtˌilɪ/ (n)
compte bancaire
  liikepankissa sijaitseva henkilön m. yrityksen, käyttötili, jolle voidaan tallettaa rahaa ja josta voidaan nostaa rahaa; myös voidaan viitata muun tyyppisiin pankin tarjoamiin tileihin, kuten esimerkiksi säästötiliin, mutta useimmiten tarkoitetaan käyttötiliä

panna /pˈanna/ (n)
excommunion
  kirkonkirous, ekskommunikaatio, kristillisen kirkon jäsenen oikeuksien riistäminen; sakramenttiyhteydestä sulkeminen

panna /pˈanna/ (v)
mettre
  asettaa johonkin olotilaan; asettaa jollekin ehto tai hinta

pannumyssy /pˈannumˌyssy/ (n)
couvre-théière
  kahvipannun tai teekannun suojana jäähtymisen hidastamiseksi pidetty huppu

pano /pˈano/ (n)
baise
  nainti, naiminen, paneminen

panssariauto /pˈanssarɪˌauto/ (n)
automitrailleuse
  yleensä tiedustelua varten rakennettu pyöräalustainen panssariajoneuvo

panssarivaunu /pˈanssarɪvˌaunu/ (n)
char, char d'assaut, tank
  telaketjuilla kulkeva ja suurikaliiperisella tykillä aseistettu panssaroitu moottoriajoneuvo

panteismi /pˈanteismɪ/ (n)
panthéisme
  oppi, jonka mukaan kaikki olevainen ja jumala ovat sama. Panteismin jumala on persoonaton ja ääretön, joten jumalan lisäksi ei voi olla muuta todellisuutta.

pantomiimi /pˈantomˌiːmɪ/ (n)
pantomime
  elenäytelmä jossa ei käytetä lainkaan puhetta

panttilaina /pˈantːɪlˌaina/ (n)
prêt sur gage
  panttilainaamosta panttia vastaan annettava laina

panttilainaamo /pˈantːɪlˌainaːmo/ (n)
crédit municipal, mont-de-piété
  panttilainausliike, panttilaitos, yritys, joka lainaa rahaa käteispanttia vastaan. Toiminnaltaan tarkoin säädeltyjä panttilainaamoja on kaupungeissa.

panttivanki /pˈantːɪvˌaŋkɪ/ (n)
otage
  vanki, joka vapautetaan lunnaita vastaan

paperi /pˈaperɪ/ (n)
papier
  tavallisesti kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 5–150 g/m³. Tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja pahveja
document, papier
  asiakirja, todistus, asiapaperi

papiamento /pˈapɪamˌento/ (n)
papiamento
  Alankomaiden Antilleilla puhuttava kreolikieli, jonka sanasto on alun perin peräisin portugalista sekä osittain espanjan ja hollannin kielistä (kielitunnus: pap)

pappa /pˈapːa/ (n)
papi, papy, pépé
  isän tai äidin isä, miespuolinen isovanhempi

pappi /pˈapːɪ/ (n)
prêtre, curé, abbé, pasteur
  henkilö, joka suorittaa ammatikseen erilaisia uskonnollisia menoja ja toimituksia

papu /pˈapu/ (n)
haricot
  jokin hernekasvisuvun köynnöstävä ruohokasvi, jonka isokukkaiseen terttukukintoon muodostuu palkoja joita sellaisenaan tai niissä olevia siemeniä käytetään ravinnoksi.
  papukasvien tai joidenkin muiden kasvien, kuten kahvin tai kaakaon kova siemen

papuankanahaukka /pˈapuˌaŋkanahˌaukːa/ (n)
autour de Bürgers
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuankuningaskaija /pˈapuˌaŋkunˌiŋŋaskˌaija/ (n)
perruche à ailes vertes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuanlurikki /pˈapuˌanlurˌikːɪ/ (n)
lori papou
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuanpöllökehrääjä /pˈapuˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge papou
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papuanriippukaija /pˈapuˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis à front orange
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

papukaija /pˈapukˌaija/ (n)
perroquet
  varsinaisiin papukaijoihin (Psittacinae) lukeutuva luonnonvaraisena Euroopan ulkopuolisilla trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla elävä värikäs lintu

papyrus /pˈapyrus/ (n)
papyrus
  papyruskaislasta (Cyperus papyrus) valmistettava paperin kaltainen materiaali, jota käytettiin erityisesti muinaisessa Egyptissä

papyruskaisla /pˈapyrˌuskaisla/ (n)
papyrus
  papyruksen valmistukseen käytetty kaislalaji ()

paraabeli /pˈaraːbˌelɪ/ (n)
parabole
  matemaattinen tasokäyrä, jonka jokaisen pisteen etäisyys polttopisteestä on yhtä suuri kuin sen etäisyys kiinteästä suorasta; ympyräkartion tasoleikkaus

paradoksi /pˈaradˌoksɪ/ (n)
paradoxe
  näennäisesti järjenvastainen, luonnoton tai ristiriitainen seikka tai väite

parakki /pˈarakːɪ/ (n)
baraque
  tilapäiseen käyttöön tehty kevytrakenteinen asuinrakennus

parananaratti /pˈaranˌanarˌatːɪ/ (n)
pione de Maximilien
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

parantaa /pˈarantaː/ (v)
guérir
  tehdä terveeksi, poistaa sairaus

parantua /pˈarantˌua/ (v)
améliorer
  tulla paremmaksi

parapetti /pˈarapˌetːɪ/ (n)
parapet
  linnoituksen matala suojavalli; rintavarustus

paraplegia /pˈaraplˌeɡɪa/ (n)
paraplégie
  alaraajahalvaus, halvaantuminen vyötäröstä alaspäin

parasitologia /pˈarasˌitolˌoɡɪa/ (n)
parasitologie
  loiseliöiden tutkimus

paratiisi /pˈaratˌiːsɪ/ (n)
paradis
  kristinuskon mytologiassa esiintyvä puutarha, myös eeden

parhaillaan /pˈarhaillaːn/ (adv)
actuellement, en ce moment, présentement
  parasta aikaa, juuri nyt

parhaimmisto /pˈarhaimmˌisto/ (n)
crème de la crème, élite
  lajinsa parhaat, eliitti

pari /pˈarɪ/ (n)
paire
  kahden muodostama ryhmä tai yksikkö
couple
  kahden yhdessä käytettävän yl. keskenään samankaltaisen muodostama kokonaisuus
compagnon, membre
  kahden yl. yhdenvertaisen ihmisen muodostama ryhmä

pariisilainen /pˈarɪːsɪlˌainen/ (adj)
parisien
  Pariisista peräisin oleva tai Pariisiin liittyvä

pariisilainen /pˈarɪːsɪlˌainen/ (n)
Parisien
  pysyvästi Pariisissa asuva henkilö

paristo /pˈarɪsto/ (n)
batterie
  sähköenergiaa kemiallisessa muodossa säilyttävä laite, joka koostuu yhdestä tai useammasta sähköparista

pariton /pˈarɪton/ (adj)
impaire
  kokonaisluku, joka ei ole jaollinen kahdella

parittaja /pˈarɪtːˌaja/ (n)
proxénète, souteneur, maquereau, alphonse, maquerelle
  sutenööri; henkilö, joka myy toisten ihmisten toteuttamia seksuaalisia palveluja

parkitsija /pˈarkɪtsˌija/ (n)
tanneur, tanneuse
  parkitsemista (ammatikseen) tekevä henkilö

parkour /pˈarkour/ (n)
parkour
  sotilaallisista harjoitteista kehitetty liikuntalaji, jossa pyritään kehon kokonaisvaltaiseen käyttöön, jotta saataisiin aikaan mahdollisimman tehokas liike siirryttäessä paikasta A paikkaan B

parlamentti /pˈarlamˌentːɪ/ (n)
parlement
  valtion hallintoelin, johon vaaleilla valitut edustajat kokoontuvat säätämään lakeja

parmesaani /pˈarmesˌaːnɪ/ (n)
parmesan
  eräs kova juusto

parodia /pˈarodˌia/ (n)
parodie
  ivamukaelma jostakin kirjallisesta tai kuvallisesta taideteoksesta (tai elokuvasta)

paronymia /pˈaronˌymɪa/ (n)
paronymie
  (kielitiede) sellainen kielen ilmaisujen äänteellinen ja tai kirjoitusasun likeisyys, joka mahdollistaa nopeasti puhuttaessa tai luettaessa väärinkäsityksen

paronyymi /pˈaronˌyːmɪ/ (n)
paronyme
  äänteellisesti samankaltainen, erimerkityksinen sana, ”kaltaissana”

parsa /pˈarsa/ (n)
asperge
  ruokaparsa, vihannesparsa (Asparagus officinalis), jonka nuoria versoja käytetään ravinnoksi

parsakaali /pˈarsakˌaːlɪ/ (n)
brocoli
  ristikukkaiskasveihin kuuluva viljelykasvi (), joka on kaalin muunnos; kukinto ja varret ovat vihreät

parta /pˈarta/ (n)
barbe
  ihmisen kasvojen, erityisesti leuan alueen karvoitus

partacollie /pˈartakˌollie/ (n)
bearded collie
  eräs lammas- ja karjakoirien ryhmään kuuluva koirarotu

partaveitsi /pˈartavˌeitsɪ/ (n)
rasoir
  parran ajamiseen tarkoitettu veitsi, jossa on hyvin teräväksi yhdeltä sivulta teroitettu linkkuveitsen tavoin taittuva terä

partavesi /pˈartavˌesɪ/ (n)
après-rasage
  miehille tarkoitettu parranajon jälkeen käytettävä kosmetiikkatuote

partaviikunakaija /pˈartavˌiːkunakˌaija/ (n)
psittacule d’Edwards
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

partikkeli /pˈartɪkːˌelɪ/ (n)
particule
  taipumaton apusana, joka ei saa määritteitä eikä itse toimi määritteenä; aiemmin partikkeleihin luettiin myös adpositiot ja adverbit, interjektiot ja konjunktiot

partio /pˈartɪo/ (n)
patrouille
  pieni valvontaa ja vartiointia tekevä joukko
scoutisme
  kansainväliseen partioliikkeeseen kuuluva lasten ja nuorten harrastusjärjestö

partisaani /pˈartɪsˌaːnɪ/ (n)
partisan, partisane
  sissisotaa käyvän vastarintaliikkeen jäsen, sissi

partisiipin futuuri /pˈartɪsˌiːpɪn fˈutuːrɪ/ (n)
participe futur
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa tulevaisuuden tapahtumaa

partisiipin perfekti /pˈartɪsˌiːpɪm pˈerfektɪ/ (n)
participe passé
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa tapahtunutta toimintaa tai tapahtumaa ja vastaa suomen NUT-partisiippia (’tehnyt’, ’mennyt’)

partisiipin preesens /pˈartɪsˌiːpɪm prˈeːsens/ (n)
participe présent
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa parhaillaan meneillään olevaa toimintaa tai tapahtumaa ja ja vastaa suomen VA-partisiippia

partisiippi /pˈartɪsˌiːpːɪ/ (n)
participe
  verbin nominaalimuoto, jota käytetään adjektiivin tavoin

partitiivi /pˈartɪtˌiːvɪ/ (n)
partitif
  sijamuoto, joka ilmaisee osittaisuutta tai päättymätöntä toimintaa. Suomen kielen partitiivin sijapääte on vokaalisointua mukaillen -a, -ä, -ta, -tä, -tta, -ttä

partituuri /pˈartɪtˌuːrɪ/ (n)
partition
  musiikkiesityksen kaikkien soitinten nuottien kokonaisuus

parturi /pˈarturɪ/ (n)
coiffeur
  hiusten leikkaamisen ja parranajon ammattilainen

parveke /pˈarveke/ (n)
balcon
  rakennuksen seinästä ulkoneva kaiteellinen tasanne, jonne avautuu ovi rakennuksen sisältä

parviaranen /pˈarvɪˌaranen/ (n)
toui été
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pasaati /pˈasaːtɪ/ (n)
alizé
  tuuli, joka puhaltaa koillisesta pohjoisella pallonpuoliskolla kohti päiväntasaajan matalapaineita, idästä päiväntasaajan seuduilla ja eteläisellä pallonpuoliskolla kaakosta

pasha /pˈasha/ (n)
pacha
  pašša: korkein Osmanien valtakunnan käytössä ollut virka-arvo

paska /pˈaska/ (adj)
merde, merdique
  huono

paska /pˈaska/ (n)
merde
  uloste
  kielteinen tai valheellinen asia

paskiainen /pˈaskɪˌainen/ (n)
salaud
  epämiellyttävä henkilö, kusipää

paspatuuri /pˈaspatˌuːrɪ/ (n)
passepartout
  (graafinen ala) taulun kehystyslasin alle laitettava pahvinen tai paperinen kehys, joka eristää taideteoksen lasipinnasta ja täten suojaa sitä

passi /pˈassɪ/ (n)
passeport
  henkilön tunnistamiseen kansainvälisesti käytetty virallinen asiakirja, matkustusasiakirja

passiohedelmä /pˈassɪˌohedˌelmæ/ (n)
fruit de la passon, fruit de la passion
  (hedelmä) punapassion trooppinen köynnöshedelmä

pasta /pˈasta/ (n)
pâte
  makaroni; ruoka, jossa vehnäjauhoista ja vedestä valmistettu taikina leikataan erilaisiin paloihin, jotka keitetään vedessä joko tuoreena tai kuivattuna

pastilli /pˈastɪllɪ/ (n)
pastille
  makeisen muoto, joka muistuttaa raetta

pastöroida /pˈastørˌoida/ (v)
pasteuriser
  lämpökäsitellä ruoka-aineita pieneliöstön tuhoamiseksi

pastörointi /pˈastørˌointɪ/ (n)
pasteurisation
  ruoka-aineiden lämpökäsittely, joka tuhoaa pieneliöstön

pasuuna /pˈasuːna/ (n)
trombone
  messingistä valmistettava vaskipuhallinsoitin, tavallisesti sama kuin vetopasuuna
clairon trompette
  trumpetin edeltäjä, etenkin sotajoukkojen merkinantovälineenä käytetty soitin

pata /pˈata/ (n)
pique
  tavallisen (ranskalaisen) korttipakan maa, symboli ♠

patagonianaratti /pˈataɡˌonɪˌanarˌatːɪ/ (n)
conure de Patagonie
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pateeni /pˈateːnɪ/ (n)
patène
  kristillisellä ehtoollisella käytettävä lautanen, jolta ehtoollisleipä jaetaan

patentti /pˈatentːɪ/ (n)
brevet
  Valtion viranomaisen tai kansainvälisen patenttiviraston keksijälle tai keksijän oikeudenhaltijalle myöntämä määräaikainen yksinoikeus hyödyntää teollisesti käyttökelpoista ja aiemmista ratkaisuista riittävästi poikkeavaa uutta keksintöä ammatillisesti tietyn valtion alueella. Patenttioikeus on vastine siitä, että hakija kuvaa keksinnön patenttihakemuksessa niin yksityiskohtaisesti, että alan ammattimies pystyy sitä käyttämään. Patentoitua keksintöä saa siis käyttää vapaasti yksityiseen tarkoitukseen, patenttiajan päätyttyä ja/tai patentin myöntäneen valtion ulkopuolella.

patina /pˈatɪna/ (n)
patine
  yleisesti ajan kuluessa tapahtuva pintojen sävyttyminen tai vanhuuden leima

patja /pˈatja/ (n)
matelas
  pehmusteilla täytetty kangaspäällysteinen makuualusta; erityisesti sängyssä

pato /pˈato/ (n)
barrage, digue
  vedenpinnan korkeutta ja veden virtausta ohjaava vesirakennuksen piiriin kuuluva rakennelma, jolla on yleensä seinämäinen tai vallimainen rakenne. Patoja tehdään vesivoimatekniikan ja muihin tarpeisiin.

patologi /pˈatolˌoɡɪ/ (n)
pathologiste
  patologiaan erikoistunut lääkäri

patologia /pˈatolˌoɡɪa/ (n)
pathologie
  tautioppi; oppi, jossa selvitetään tautien syitä, luonnetta ja kulkua

patologinen /pˈatolˌoɡɪnen/ (adj)
pathologique
  sellainen, joka koskee patologiaa tai liittyy siihen

patonki /pˈatoŋkɪ/ (n)
baguette
  muodoltaan pitkä ja kapea vaalea leipä

patriarkka /pˈatrɪˌarkːa/ (n)
patriarche
  (sosiologia) perheen tai suvun päämies, todellista valtaa käyttävä isä

patsas /pˈatsas/ (n)
statue
  muotoon veistetty tai valettu taideteos, jonka materiaalina käytetään tavallisesti kiveä, kipsiä, metallia tai muuta muotoiltavaa materiaalia

patteri /pˈatːerɪ/ (n)
batterie
  tykistössä mikä tahansa jalkaväen komppaniaa vastaava perustason sotilasyksikkö, erityisesti tulipatteri

patti /pˈatːɪ/ (n)
pat
  tasapelitilanne, jossa siirtovuorossa olevan pelaajan kuningas ei ole uhattu, mutta hän ei voi tehdä mitään sääntöjen mukaista siirtoa ilman, että kuningas tulisi uhatuksi

paviaani /pˈavɪˌaːnɪ/ (n)
babouin, papion
  jokin suvun Papio apinalajeista

paštu /pˈaʃtu/ (n)
pachto
  paštun kieli (kielitunnus: ps), Afganistanissa ja Pakistanissa puhuttava iranilainen kieli

pašša /pˈaʃʃa/ (n)
pacha
  korkea arvonimi osmanivaltakunnassa

pedanttinen /pˈedantːɪnen/ (adj)
pédant
  pikkutarkka, pikkumainen

pediatria /pˈedɪˌatrɪa/ (n)
pédiatrie
  lasten sairauksiin keskittynyt lääketieteen ala; lastentautioppi

pedofiili /pˈedofˌiːlɪ/ (n)
pédophile
  henkilö, jonka seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu vain ja ainoastaan seksuaalisesti kypsymättömiin lapsiin; mielenkiinto kohdistuu yleensä 8–10-vuotiaisiin tyttöihin tai 10–13-vuotiaisiin poikiin ja henkilö voi olla mies tai nainen

pedofilia /pˈedofˌilɪa/ (n)
pédophilie
  sukupuolivietin kohdistuminen alle murrosikäisiin lapsiin

peeaa /pˈeːaː/ (adj)
fauché
  sellainen, jolla ei ole rahaa, vailla rahaa oleva, rahaton

pehmeys /pˈehmeys/ (n)
douceur
  se, että on pehmeä

pehmeä /pˈehmeæ/ (adj)
mou, doux
  sellainen, joka tai mikä joustaa tai antaa muutoin myöten; löysä, hervoton

peili /pˈeilɪ/ (n)
miroir, glace
  heijastava pinta, joka on riittävän ohut muodostaakseen kuvajaisen

peippo /pˈeipːo/ (n)
pinson, pinson des arbres
  peipponen (), koko Euroopassa yleinen siemeniä ravinnokseen käyttävä varpuslintu, meillä muuttolintuna jokakesäinen vieras

peite /pˈeite/ (n)
couverture
  jokin joka peittää jotain

peitto /pˈeitːo/ (n)
couverture
  ihmisen päällä tämän maatessa sängyssä oleva peite
  kuorman tai varastoitavan tavaran päälle laitettava suojaava kangas tai vastaava

peittää /pˈeitːæː/ (v)
couvrir, recouvrir
  panna jokin toisen alle tai taakse siten, että tätä ei voi enää havaita (esim. näkemällä, kuulemalla, maistamalla tms.)

pekoni /pˈekonɪ/ (n)
bacon
  pitkäselkäisestä ja laihasta aikuisen sian ruhosta leikattu siansivu suolattuna

pelaaja /pˈelaːja/ (n)
joueur
  henkilö, joka pelaa jotakin peliä

pelargoni /pˈelarɡˌonɪ/ (n)
pélargonium
  pelargonien sukuun () kuuluva kurjenpolvikasvi. Pelargonit ovat suosittuja huonekasveja ja kesäkukkia

pelastaa /pˈelastaː/ (v)
sauver
  tuoda, viedä t. saada pois vaarallisesta paikasta t. tilanteesta

pelastaja /pˈelastˌaja/ (n)
sauveur, sauveteur
  henkilö, joka pelastaa

pelastusrengas /pˈelastˌusreŋŋas/ (n)
bouée, bouée de sauvetage
  kelluva rengas, jonka avulla veteen pudonnut pysyy pinnalla

pelata /pˈelata/ (v)
jouer
  osallistua jhk, missä us. tarkoituksena voittaa toinen, osallistua peliin tai otteluun

peli /pˈelɪ/ (n)
jeu
  ajanvietteeksi harjoitettava määrämuotoinen ja sääntöjen mukainen kilpailu tai leikki

pelikaani /pˈelɪkˌaːnɪ/ (n)
pélican
  mikä tahansa pelikaanien heimoon () kuuluva pelikaanilintujen laji tai sellaisen yksilö
  mikä tahansa pelikaanien sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

pelikenttä /pˈelɪkˌentːæ/ (n)
terrain
  jotakin peliä varten merkitty kenttä, joka mahdollistaa pelin pelaamisen

pelikonsoli /pˈelɪkˌonsolɪ/ (n)
console de jeu
  videopelien pelaamiseen tarkoitettu kodin viihdelaite

pelikortti /pˈelɪkˌortːɪ/ (n)
carte à jouer
  kämmenelle sopiva pystysuuntaisesti suorakaiteen muotoinen lakkapintainen kartonkinen kortti, johon on etusivulle painettu yksilöivät korttisymbolit siten, että kortti on aina käteen otettuna oikein päin. Kaikkien korttien taustapuolelle on painettu yhtenäinen kuviointi niin, ettei kortteja voi tunnistaa kääntöpuolelta.

pelinappula /pˈelɪnˌapːula/ (n)
pièce
  lautapelin peliväline

peliteoria /pˈelɪtˌeorˌia/ (n)
théorie des jeux
  sovelletun matematiikan osa-alue, jossa tarkastellaan agenttien välistä strategista kanssakäymistä

pelko /pˈelko/ (n)
peur, crainte
  tajuttavan uhkan tai vaaran aiheuttama hädän tai tuskan tunne, huoli uhkan toteutumisesta

pelkuri /pˈelkurɪ/ (n)
lâche, couard
  sellainen, jolla ei ole uskallusta siihen mihin pitäisi

pellava /pˈellava/ (n)
lin
  yksivuotinen kuitu- ja öljykasvi (Linum usitatissimum)
lin, toile
  pellavakuituinen kangas

pellavakangas /pˈellavakˌaŋŋas/ (n)
toile
  kangas, joka on tehty pellavasta, liinainen kangas

pelle /pˈelle/ (n)
clown, bouffon
  sirkuksessa hölmöilemällä yleisöä hauskuttava henkilö, joka on tavallisesti maalannut kasvonsa värikkäästi ja pukeutunut värikkäisiin vaatteisiin
bouffon, clown, rigolo
  itsensä naurunalaiseksi saattanut henkilö

pelleillä /pˈelleillæ/ (v)
faire le clown
  käyttäytyä kuin pelle, erityisesti tarkoituksella; hölmöillä

pelletti /pˈelletːɪ/ (n)
granule
  (yleisesti) materiaalia tiivistämällä aikaansaatu kova, yleensä pienehkö, kappale

peloissaan /pˈeloissaːn/ (adv)
effrayé
  ollessaan pelon vallassa, peläten jotakin

pelotella /pˈelotella/ (v)
intimider
  aiheuttaa tai yrittää aiheuttaa pelkoa

pelottava /pˈelotːˌava/ (adj)
effrayant
  sellainen, joka synnyttää pelkoa

pelto /pˈelto/ (n)
champ
  maa-alue, jossa kasvatetaan viljaa ja muita viljelyskasveja

pelätä /pˈelætæ/ (v)
craindre, peur
  tuntea tai kokea pelkoa jkta tai jtk kohtaan

penaali /pˈenaːlɪ/ (n)
plumier, trousse
  kynäkotelo, jossa säilytetään mm. kyniä, pyyhekumeja, viivoitinta, kynänteroitinta yms.

penis /pˈenɪs/ (n)
pénis, verge
  siitin, uroksen sukupuolielin

peniskateus /pˈenɪskateus/ (n)
envie du pénis
  psykoanalyyttisen teorian kuvaama ilmiö, jossa nuori tyttö kokee fallisen vaiheen aikana kriisin tajutessaan ettei hänellä ole penistä

penkki /pˈeŋkːɪ/ (n)
banc
  pehmustamaton ja usein selkänojaton monipaikkainen istuin

pensaikko /pˈensaikːo/ (n)
broussailles
  etupäässä pensaita kasvava alue

pensas /pˈensas/ (n)
buisson, arbrisseau
  puuvartinen, tyvestä haarova, vähintään puoli metriä korkea kasvi

pensasaita /pˈensasˌaita/ (n)
haie
  riviin istutettujen, usein muotoon leikattujen pensaiden muodostama aita

pensseli /pˈensselɪ/ (n)
pinceau
  maalaamiseen tarkoitettu apuväline, jolla voidaan siirtää maali maalattavalle alustalle

pentaani /pˈentaːnɪ/ (n)
pentane
  eräs alkaani, C₅H12

pentagoni /pˈentaɡˌonɪ/ (n)
pentagone
  viisikulmio

pentu /pˈentu/ (n)
chiot
  eläimen, erityisesti nisäkkään poikanen

peoni /pˈeonɪ/ (n)
péon
  köyhä palkkatyöläinen espanjankielisessä Etelä-Amerikassa

peppu /pˈepːu/ (n)
fesses, derrière
  takapuoli

peptidi /pˈeptɪdɪ/ (n)
peptide
  proteiineja pienempiä aminohappoketjuja, jotka koostuvat tavallisesti alle viidestäkymmenestä aminohaposta

perestroika /pˈerestrˌoika/ (n)
perestroïka
  Neuvostoliiton talousjärjestelmän uudistuspolitiikka 1980-luvun jälkipuoliskolla

perfekti /pˈerfektɪ/ (n)
parfait
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka on tullut suoritetuksi täydellisesti ja päättynyt menneisyydessä

pergamentti /pˈerɡamˌentːɪ/ (n)
parchemin
  parkitsematta viimeistelty valkoinen nahka, jolle on kirjoitettu kuin paperille; jokin asiakirja tai teksti joka on kirjoitettu ko. materiaalille

pergola /pˈerɡola/ (n)
#Ranska
  pihaa tai muuta oleskelualuetta, joskus myös kulkuväylää, arkkitehtonisena elementtinä kattava kehikko, jonka päälle tyypillisesti on istutettu köynnöksiä tai muuta kasvillisuutta antamaan alla olijoille suojaa auringonpaisteelta

perhe /pˈerhe/ (n)
famille
  kahden tai useamman henkilön muodostama sukulaisuuden tai parisuhteen yhdistämä yhteisö

perhe-elämä /pˈerheˈelæmæ/ (n)
vie de famille
  perheen kanssa vietetty aika

perhepäivähoito /pˈerhepˌæivæhˌoito/ (n)
crèche familiale
  perhepäivähoitajan kotonaan yleensä työssä käyvien vanhempien lapsille tarjoama hoitopaikka, kaitseminen ja hoito

perheväkivalta /pˈerhevˌækɪvˌalta/ (n)
violence
  perheen sisällä tapahtuva väkivalta

perhonen /pˈerhonen/ (n)
papillon
  perhosten lahkoon (Lepidoptera) kuuluva hyönteinen

perhostoukka /pˈerhostˌoukːa/ (n)
chenille
  perhosen kehitysvaihe ennen koteloitumista

periaate /pˈerɪˌaːte/ (n)
principe
  toimintaa tai ajattelua ohjaava perusajatus, perusohje, perussääntö

perifrastinen /pˈerɪfrˌastɪnen/ (adj)
périphrastique
  perifraasin mukainen

periheli /pˈerɪhˌelɪ/ (n)
périhélie
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on lähimpänä keskustähteä

perinne /pˈerɪnne/ (n)
tradition
  pitkään käytössä ollut tapa

perinnöllinen /pˈerɪnnˌøllɪnen/ (adj)
héréditaire
  sellainen, joka periytyy geeneissä

perinteinen /pˈerɪntˌeinen/ (adj)
traditionnel
  perinteen tai perinteiden mukainen, sellainen johon liittyy perinne

perintä /pˈerɪntæ/ (n)
encaissement, recouvrement
  saatavien maksusuoritusten kerääminen velallisilta

perintö /pˈerɪntø/ (n)
héritage, patrimoine
  vanhemmilta lapsille siirtyvä omaisuus vanhempien kuoltua

peripetia /pˈerɪpˌetɪa/ (n)
péripétie
  käännekohta, ratkaiseva käänne, kohtalon käänne, äkkinäinen muutos, toiminnan kääntyminen vastakkaiseksi, erit. tarinan juonessa, myös elämässä

periskooppi /pˈerɪskˌoːpːɪ/ (n)
périscope
  peileihin perustuva laite, jonka avulla voi tehdä havaintoja piilosta tai jonkin näköesteen takaa tai veden alta

peristyyli /pˈerɪstˌyːlɪ/ (n)
péristyle
  pylväiden ympäröimä, reunoilta katettu, mutta keskeltä avoin sisäpiha

perjantai /pˈerjantai/ (n)
vendredi
  viikon viides päivä, päivä torstain ja lauantain välissä

perkele /pˈerkele/ (n)
diable, merde, osti, putain, tabarnak
  paholainen

permanentti /pˈermanˌentːɪ/ (n)
permanente
  kemiallinen käsittely, jolla hiukset saadaan pysymään kiinteämmin yhdessä; sisältää tavallisesti myös kiharuuden lisäämisen tai vähentämisen

permi /pˈermɪ/ (n)
Permien
  permikausi, noin. 280–245 mvs. vallinnut geologisen ajanlaskun kausi. Permikaudella syntyivät enismmäiset alkeelliset havupuut ja se päättyi suureen joukkotuhoon

perna /pˈerna/ (n)
rate
  muun muassa valkoisia verisoluja muodostava tummanpunainen, pavunmuotoinen elin vatsaontelon yläosassa

pernarutto /pˈernarˌutːo/ (n)
charbon
  Bacillus anthracis -bakteerin aihettama nisäkkäiden vaarallinen tartuntatauti, johon liittyy pernan turpoamista. Tarttuu myös ihmiseen.

persaukinen /pˈersaukɪnen/ (adj)
fauché
  rahaton, varaton

perse /pˈerse/ (n)
cul, miches
  takapuoli

perseennuolija /pˈerseːnnˌuolɪja/ (n)
lèche-cul
  mielistelijä

persereikä /pˈerserˌeikæ/ (n)
trou du cul
  peräaukko

persia /pˈersɪa/ (n)
persan
  persian kieli eli farsi (kielitunnus: fa), arabialaisin kirjaimin kirjoitettava indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Iranissa, Tadžikistanissa nimellä tadžikki, Afganistanissa nimellä dari, Uzbekistanissa ja Bahrainissa

persialainen /pˈersɪalˌainen/ (adj)
persan
  Persiasta peräisin oleva tai Persiaan liittyvä

persialainen /pˈersɪalˌainen/ (n)
Persan
  historiallisen Persian kansalainen
chat persan
  syntyperältään persialainen

persikka /pˈersɪkːa/ (n)
pêche
  persikkapuun hedelmä, joka on kasvitieteellisesti luumarja

persikka-aratti /pˈersɪkːaˈaratːɪ/ (n)
conure couronnée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

persilja /pˈersɪlja/ (n)
persil
  kaksivuotinen ruohovartinen yrtti (Petroselinum crispum), jota käytetään mausteena

persipaani /pˈersɪpˌaːnɪ/ (n)
persipan
  jauhetuista persikan- tai aprikoosinkivistä ja tomusokerista tehty elintarvikemassa, joka voi sisältää myös mantelinkivijauhetta

personifikaatio /pˈersonˌifɪkˌaːtɪo/ (n)
personnification
  henkilöitymä

persoona /pˈersoːna/ (n)
personne
  (psykologia) tietoinen ja tarkoitusellisesti toimiva olento
  (kielitiede) tekijä, teonsanan persoona lauseessa
  (kielitiede) persoonamuoto, verbin taivutuskategoria

persoonallisesti /pˈersoːnˌallɪsˌestɪ/ (adv)
personnel
  persoonallisella tavalla

persoonallisuus /pˈersoːnˌallɪsuːs/ (n)
personnalité
  ihmisen tapa ajatella, tuntea ja käyttäytyä; kokoelma pysyviä ennustettavissa olevia, tunteiden ja käyttäytymisen piirteitä

persoonamuoto /pˈersoːnamˌuoto/ (n)
personne
  persoona, verbin taivutuskategoria, joka ilmaisee tekijän

persoonapronomini /pˈersoːnˌapronˌomɪnɪ/ (n)
pronom personnel
  pronominien alaryhmä, persoonapronomini viittaa henkilöön; suomen kielen persoonapronomineja ovat minä, sinä, hän, me, te ja he

perulainen /pˈerulˌainen/ (adj)
péruvien
  Perusta peräisin oleva tai Peruun liittyvä

perulainen /pˈerulˌainen/ (n)
Péruvien, Péruvienne
  pysyvästi Perussa asuva henkilö

peruna /pˈeruna/ (n)
pomme de terre, patate
  eräs koisojen sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji () tai sen yksilö

perunalastu /pˈerunalˌastu/ (n)
chips, croustilles
  ruokaöljyssä rapeaksi uppopaistettu ja suolattu ja usein maustettu perunasiivu

perunaranen /pˈerunˌaranen/ (n)
toui à tête jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

perusosa /pˈerusˌosa/ (n)
élément
  elementti, kokonaisuuden yhtenä lähtökohtana oleva rakenteellinen osa

perusteellisesti /pˈerustˌeːllɪsˌestɪ/ (adv)
complètement
  perin juurin, alusta loppuun perinpohjaisesti

perusteeton /pˈerustˌeːton/ (adj)
infondé, infondée
  sellainen, jolle ei ole perustetta, vailla minkäänlaista perustetta oleva

perustella /pˈerustella/ (v)
justifier
  kertoa syy esimerkiksi mielipiteeseen

perustulo /pˈerustˌulo/ (n)
revenu de base
  sosiaaliturvajärjestelmän malli, jossa kansalaisille maksetaan säännöllisesti ja ehdoitta rahaa toimeentuloa varten; malli, jossa tulonjako tapahtuu kansalaisuuden perusteella vastikkeettomasti

perustuslaki /pˈerustˌuslakɪ/ (n)
constitution
  valtiovallan ja ihmisten ja yhteisöjen oikeudellisten suhteiden perusperiaatteet sisältävä laki, valtion valtiosäännön keskeisimmät normit sisältävä laki

peruukki /pˈeruːkːɪ/ (n)
perruque
  luonnon hiuksista tai keinokuidusta valmistettu hiuksia korvaava tai täydentävä pukine tai hiuksia jäljittelevä päähine, jota voidaan käyttää naamiointivälineenä tai eräissä kulttuureissa arvoaseman symbolina

peruuttaa /pˈeruːtːaː/ (v)
annuler, supprimer
  keskeyttää jonkin tapahtuma, tilaisuus, tilaus tai sopimus ennen sen täyttymistä tai tapahtumista tai sen aikana

peräaukko /pˈeræˌaukːo/ (n)
anus
  anus, ruoansulatuselimistön päätepiste, jonka kautta uloste poistuu kehosta

peräisin /pˈeræisɪn/ (adv)
originaire
  (yhdessä sanan olla kanssa) kotoisin, alkuisin, lähtöisin

peräkkäinen /pˈerækːˌæinen/ (adj)
consécutif, successif
  ajallisesti t. loogisesti toista seuraava

peräpukama /pˈeræpˌukama/ (n)
hémorroïde
  peräaukkokanavan sisä- tai ulkopuolelle muodostunut laskimon pullistuma

peräruiske /pˈerærwˌiske/ (n)
lavement
  toimenpide, jossa ruiskutetaan nestettä peräsuoleen ja paksusuoleen peräaukon kautta

peräsuoli /pˈeræsˌuolɪ/ (n)
rectum
  suoliston loppupäässä oleva osa paksusuolen ja peräaukon välissä

perättäinen /pˈerætːˌæinen/ (adj)
consécutif, successif
  ajallisesti toista seuraava

pessimismi /pˈessɪmˌismɪ/ (n)
pessimisme
  ajatussuunta, jossa asennoidutaan elämään ja maailmaan kielteisesti, onnistumisen todennäköisyys nähdään pienenä

pessimisti /pˈessɪmˌistɪ/ (n)
pessimiste
  henkilö, joka suhtautuu asioihin pessimistisesti; pessimistinen henkilö

pessimistinen /pˈessɪmˌistɪnen/ (adj)
pessimiste
  sellainen, joka perustuu pessimismiin, pessimismille ominainen

pestä /pˈestæ/ (v)
laver
  puhdistaa vedellä ja jollakin puhdistavalla, usein kemiallisella yhdisteellä

pesu /pˈesu/ (n)
lavage
  puhdistamiseksi tai puhdistautumiseksi, yleensä vettä käyttäen, tehtävä toimenpide, peseminen

pesuaine /pˈesuˌaine/ (n)
détergent
  jonkin pesemiseen tarkoitettu aine

pesuallas /pˈesuˌallas/ (n)
lavabo
  WC:n tai kylpyhuoneen keraaminen tai metallinen vesiallas, jonka yläpuolella on vesihana ja pohjassa tulpallinen reikä veden poistamista varten

pesukarhu /pˈesukˌarhu/ (n)
raton laveur
  pohjoisamerikkalainen mustista silmänympäryksistään tunnistettava nisäkäs (Procyon lotor)

pesukone /pˈesukˌone/ (n)
machine à laver
  kone, joka pesee tai jolla pestään
lave-linge, machine à laver, laveuse
  kone, jolla pestään pyykkiä; pyykinpesukone

pesusieni /pˈesusˌienɪ/ (n)
éponge
  pesuvälineenä tai kiillotukseen käytettävä pesusienestä saatava tai sellaista jäljittelevä kimmoisa ja huokoinen vaahtomuovin tai vaahtokumin pala

pesä /pˈesæ/ (n)
nid
  linnun rakentama paikka, jossa se kasvattaa poikasiaan ja saattaa myös yöpyä; myös hyönteisten rakentama asuinpaikka

pesäpallo /pˈesæpˌallo/ (n)
baseball finlandais, pesäpallo
  pesäpallopeli, suomalainen baseballia muistuttava kahden joukkueen pallopeli, jossa lyödään erityistä pelissä käytettävää palloa mailalla ja juostaan

petankki /pˈetaŋkːɪ/ (n)
pétanque
  Etelä-Ranskasta lähtöisin oleva seurapeli, jossa heitetään mahdollisimman lähelle pientä maalipalloa, snadia, painavammilla metallikuulilla

peti /pˈetɪ/ (n)
lit
  nukkumiseen tarkoitettu paikka tai rakennelma

peto /pˈeto/ (n)
bête, prédateur, fauve
  toisia eläimiä saalistava eläin, nisäkäs tai lintu

petoeläin /pˈetoelæin/ (n)
carnassier, carnivore
  petoeläinten lahkoon kuuluva, petomaisesti käyttäytyvä nisäkäs

petolintu /pˈetolˌintu/ (n)
rapace, oiseau de proie
  petomaisesti käyttäytyvä lintu. Eläintieteellisesti petolinnut jaetaan kahteen lahkoon, päivisin saalistaviin päiväpetolintuihin ja lähinnä öiseen aikaan saalistaviin pöllöihin

petos /pˈetos/ (n)
fraude
  luottamuksen pettäminen; toiselle vahingollinen teko

petrologia /pˈetrolˌoɡɪa/ (n)
pétrologie
  geologian osa-alue, joka tutkii kiviä ja niiden muodostumisolosuhteita

pettyä /pˈetːyæ/ (v)
déçu, désappointé
  huomata toiveiden, odotusten tms. täyttymättä jääminen

pettää /pˈetːæː/ (v)
trahir
  rikkoa luottamus, toimia petollisesti, petkuttaa, johtaa harhaan, harhauttaa; olla uskoton

peukalo /pˈeukalo/ (n)
pouce
  lyhyt ja paksu sormi ihmisen kädessä, sormi etusormen vieressä

peura /pˈeura/ (n)
renne
  jokin peurojen alaheimon () hirvieläin, pois lukien Alces-suvun eläimet, joita nimitetään hirviksi. Pienempiä lajeja nimitetään myös kauriiksi.

pian /pˈian/ (adv)
bientôt, prochainement
  (ajasta) hetken kuluttua, kohta, äkkiä; nopeasti

pianisti /pˈianˌistɪ/ (n)
pianiste
  pianon soittaja

piano /pˈiano/ (n)
piano
  yleinen mekaaninen kosketinsoitin, mutta äänen synnyn perusteella myös kielisoitin

pidgin /pˈidɡɪn/ (n)
pidgin
  kahden eri kieltä puhuvan ihmisryhmän väliseen vuorovaikutukseen kehittynyt apukieli. Pidginit ovat yleensä yksinkertaisia, helposti opittavia ja lyhytaikaisia. Kun pidgin kehittyy sellaiseksi, että sitä puhutaan arkielämässä ja se siirtyy vanhemmilta lapsille puhutaan kreolista

pidättää /pˈidætːæː/ (v)
placer garde à vue
  ottaa rikoksesta epäilty henkilö poliisin haltuun

pieni /pˈienɪ/ (adj)
petit, minuscule
  sellainen, joka tai mikä on kooltaan vähäinen
mineur, petit
  niistä fryygisen intervalleista, jotka eivät ole puhtaita

pienoisbussi /pˈienoisbˌussɪ/ (n)
minibus
  tavallisesti pakettiauton alustalle rakennettu bussin tavoin toimiva auto, jossa saa Suomessa olla kuljettajan lisäksi enintään 8 matkustajaa ja jonka kuljettamiseen riittää henkilö- tai kuorma-auton ajokortti

pienokainen /pˈienokˌainen/ (n)
bébé
  vauva, pieni lapsi

pieraista /pˈieraista/ (v)
pet, péter
  päästää suolistokaasua kerran ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pierrä /pˈierræ/ (v)
péter
  päästää suolistokaasua ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pieru /pˈieru/ (n)
pet, flatulence
  peräsuolesta tuleva suolistokaasun purkauma

pietso- /pˈietso/ (n)
piézo-
  alkuosana yhdyssanoissa, jotka liittyvät pietsosähköön tai muihin mekaanisen paineen synnyttämiin voimavaikutuksiin

pigmentti /pˈiɡmentːɪ/ (n)
pigment
  väriaine

piha /pˈiha/ (n)
cour, jardin
  yleensä välittömästi rakennuksen ympärillä oleva rajattu alue

pihka /pˈihka/ (n)
résine
  öljyjä ja hartseja sisältävä seos, jota havupuut erittävät haavojensa suojaksi

pihta /pˈihta/ (n)
sapin
  mikä tahansa -sukuinen havupuulaji; jalokuusi

pihvi /pˈihvɪ/ (n)
steak, bifteck
  pannulla tai grillissä paistettu liharuoka, joka valmistetaan kokolihasta, yleensä sisä- tai ulkofileestä, myös vastaavanlaisista kasvisruoista

pii /pˈiː/ (n)
silicium
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine. Piin kemiallinen tunnus on Si

piikitellä /pˈiːkɪtellæ/ (v)
embêter
  ärsyttää, ivata, loukata

piikivi /pˈiːkɪvɪ/ (n)
silex
  kova harmaasävyinen kvartsi. Sitä esiintyy kalkkikiven yhteydessä, ei löydetä Suomesta

piikkimonni /pˈiːkːɪmˌonnɪ/ (n)
poisson-chat
  (yleisesti) mikä tahansa piikkimonnien heimoon () kuuluva monnikalojen laji tai sellaisen yksilö
barbote brune, barbotte brune
  (erityisesti) edellisiin kuuluva

piikkimonnit /pˈiːkːɪmˌonnɪt/ (n)
poissons-chats
  eräs viuhkaeväisten luokkaan () kuuluva luukalojen heimo ()

piikkipaatsama /pˈiːkːɪpˌaːtsama/ (n)
houx
  ainavihanta lehtipuu ()

piikkisika /pˈiːkːɪsˌika/ (n)
porc-épic
  jokin jyrsijä heimosta Hystricidae, tunnetaan parhaiten suojaavista piikeistään

piileskellä /pˈiːleskellæ/ (v)
caché
  pysyä piilossa

piilo /pˈiːlo/ (n)
cachette
  paikka, johon piiloudutaan tai piilotetaan jotakin, eikä muiden ole tarkoitus löytää

piilokärki /pˈiːlokˌærkɪ/ (n)
poste 10
  (jalkapallo) hyökkääjien ja keskikenttäpelaajien välissä toimiva pelaaja

piilottaa /pˈiːlotːaː/ (v)
cacher
  panna jokin pois näkyvistä siten että sitä on vaikea löytää, panna piiloon

piiloutua /pˈiːloutˌua/ (v)
cacher
  mennä piiloon

piimaa /pˈiːmaː/ (n)
kieselguhr
  piilevistä sedimentoitunut maalaji

piippu /pˈiːpːu/ (n)
pipe
  väline, jolla voi käyttää tupakkaa, huumeita tai muita päihteitä polttamalla, jotta kemikaalit imeytyisivät hengityskanavasta
cheminée
  rakennelma, jonka kautta savu poistuu
canon
  tuliaseen osa, jonka kautta luoti ammutaan

piirakka /pˈiːrakːa/ (n)
tarte, quiche
  makea tai suolainen täytetty pienehkö leivonnainen, jossa on taikinasta valmistettu kuori

piiri /pˈiːrɪ/ (n)
circonférence, périphérie
  ympyrän kehä
cercle
  suljettu ihmisten ryhmä
circuit
  (elektroniikka) kytkennän osa; mikropiiri tai muu monimutkainen komponentti

piirros /pˈiːrros/ (n)
dessin
  piirtämisen tuloksena, usein käsivaraisesti syntyvä summittainen kuva

piirtää /pˈiːrtæː/ (v)
dessiner
  tehdä viiva, viivoja tai niiden muodostama kuva kynällä tai muulla jälkeä jättävällä esineellä tai hyödyntäen piitämiseen tehtyä tietokoneohjelmaa

piirustus /pˈiːrustus/ (n)
dessin
  kynällä tai tusseilla piirtämällä tuotettu kuva

piispa /pˈiːspa/ (n)
évêque
  kristillisessä kirkossa hiippakunnan hengellinen johtaja, Suomessa mies tai nainen

piitata /pˈiːtata/ (v)
intéresser, importer
  huolia, välittää

pikaluistelu /pˈikalwˌistelu/ (n)
patinage de vitesse
  urheilulaji, jossa kilpailijat pyrkivät soikion muotoisella jäisellä radalla etenemään luistimilla ennalta määrätyn matkan mahdollisimman nopeasti

piki /pˈikɪ/ (n)
poix
  puu-, kivihiili-, ruskohiili-, turve-, luutervaa, hartseja tai vastaavia orgaanisia aineita tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

pikkelssi /pˈikːelssɪ/ (n)
pickles
  etikkainen vihannessalaatti, keitettyjä vihanneksia tai sieniä kuutioituina etikkaliemessä, joskus majoneesiin tai kermaviiliin sekoitettuna

pikkuara /pˈikːuˌara/ (n)
ara noble
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuaratti /pˈikːuarˌatːɪ/ (n)
toui para
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuhelttamesikko /pˈikːuhˌeltːamesˌikːo/ (n)
méliphage à gouttelettes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuhousut /pˈikːuhˌousut/ (n)
culotte
  tyttöjen ja naisten lyhyet alushousut

pikkukaupunki /pˈikːukˌaupuŋkɪ/ (n)
petite ville
  vähäväkinen kaupunki

pikkulauluhaukka /pˈikːulˌauluhˌaukːa/ (n)
autour gabar
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkulurikki /pˈikːulurˌikːɪ/ (n)
lori à masque rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkumustakaija /pˈikːumˌustakˌaija/ (n)
perroquet noir, vaza noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pikkuseikka /pˈikːusˌeikːa/ (n)
bagatelle, broutille
  vähämerkityksinen yksityiskohta, epäoleellinen asia

pikkusormi /pˈikːusˌormɪ/ (n)
auriculaire
  pienin sormi ihmisen kädessä, reunimmainen sormi nimettömän vieressä

pikkuvarpunen /pˈikːuvˌarpunen/ (n)
moineau friquet
  pikkuvarpunen eli metsävarpunen on varpusta pienempi. Sen päälaki on ruskea, poskissa on tumma täplä. Sukupuolten väritys on samanlainen. Parvilintu, jota tavataan meillä vain eteläisessä Suomessa.

pikkuveli /pˈikːuvˌelɪ/ (n)
petit frère
  veljeään tai sisartaan nuorempi veli

pikkuviherkaija /pˈikːuvɪhˌerkaija/ (n)
perruche de Malherbe
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

piknik /pˈiknɪk/ (n)
pique-nique, piquenique
  retki, jonka päätarkoitus on eväiden syöminen ulkoilmassa

pila /pˈila/ (n)
farce
  kepponen, kuje

pilari /pˈilarɪ/ (n)
pilier
  rakennuksen vapaasti seisova pystytuki, joka on poikkileikkaukseltaan nelikulmainen tai monisärmäinen

pilata /pˈilata/ (v)
gâter, pervertir
  tärvellä, vahingoittaa

pilkku /pˈilkːu/ (n)
virgule
  yksi välimerkeistä [,]
pénalité, pénalty
  rangaistuspotkupiste jalkapallossa; (laajemmin) rangaistuspotku

pilleri /pˈillerɪ/ (n)
pilule
  pallomaiseksi puristettu lääkevalmiste tai tabletin muodossa oleva lääke

pilli /pˈillɪ/ (n)
sifflet
  väline, jolla tuotetaan äänimerkki puhaltamalla siihen

pillu /pˈillu/ (n)
con, baba
  naisen häpy ja/tai emätin

pilvenpiirtäjä /pˈilvempˌiːrtæjæ/ (n)
gratte-ciel
  erittäin korkea kerrostalo tai muu rakennus

pilvi /pˈilvɪ/ (n)
nuage
  taivaalla leijaileva koostuma vesihöyryä, jääkiteitä ja muita aineksia

pilvinen /pˈilvɪnen/ (adj)
nuageux
  pilviä sisältävä

pimahtaa /pˈimahtaː/ (v)
éclater
  tulla hulluksi

pimeys /pˈimeys/ (n)
obscurité
  valon puute

pimeä /pˈimeæ/ (adj)
obscur, sombre
  jossa on vähän tai ei yhtään valoa

pimppi /pˈimpːɪ/ (n)
chatte
  ulkosynnyttimien nimitys

pimu /pˈimu/ (n)
meuf, minette, nana
  nuori, hyvännäköinen nainen

pinaatti /pˈinaːtːɪ/ (n)
épinard
  , ruohokasveihin kuuluva vihannes

pingviini /pˈiŋvɪːnɪ/ (n)
manchot
  yleisnimitys Spheniscidae-heimoon kuuluville lentokyvyttömille linnuille, joita esiintyy eteläisellä pallonpuoliskolla Etelämantereelta tropiikkiin

pinkki /pˈiŋkːɪ/ (n)
rose
  violettiin vivahtava vaalea punainen väri

pinnallinen /pˈinnallɪnen/ (adj)
superficiel
  pinnalla tai pinnassa oleva

pino /pˈino/ (n)
pila
  tietorakenne johon voidaan lisätä alkioita ja poistaa niistä päällimmäinen sekä tarkastella pinon tai päällimmäisen alkion tilaa

pinseri /pˈinserɪ/ (n)
pinscher allemand
  edelliseen kuuluva koirarotu

pinsetit /pˈinsetɪt/ (n)
pincette, pince à épiler
  pieniin kappaleisiin tarttumiseen tarkoitettu työkalu, joka koostuu yksinkertaisimmillaan taitetusta joustavasta materiaalista jota puristetaan sormilla

pinta /pˈinta/ (n)
surface, superficie
  esineen tai asian näkyvä, päällimmäinen osa

pinta-ala /pˈintaˈala/ (n)
superficie, aire
  kaksiulotteisen alueen koon mitta

pioneeri /pˈionˌeːrɪ/ (n)
pionnier
  edelläkävijä, uudisraivaaja
sapeur
  asevoimien pioneerijoukkojen sotilas

pioni /pˈionɪ/ (n)
pivoine
  Paeonia-suvun kasveja
pion
  vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen, π-mesoni

piparjuuri /pˈiparjˌuːrɪ/ (n)
raifort
  ristikukkaiskasvien heimon monivuotinen, kookas kasvi jonka juurta käytetään mausteena ()

pipetti /pˈipetːɪ/ (n)
pipette, compte-gouttes
  laboratorioväline, jonka tarkoituksena on mitata hyvin tarkkoja nestemäisiä ainemääriä

pippeli /pˈipːelɪ/ (n)
zizi, quéquette
  (lapsekas ilmaisu) siitin

pippuri /pˈipːurɪ/ (n)
poivre, poivre noir
  ryytipippuri, tärkeä pippureihin kuuluva maustekasvi Piper nigrum, jonka hedelmä on luumarja. Tästä saadaan mustapippuri, valkopippuri ja viherpippuri.

pippurimylly /pˈipːurɪmˌylly/ (n)
moulin à poivre
  pippurin jauhamiseen ruoanlaitossa käytettävä laite

piraatti /pˈiraːtːɪ/ (n)
pirate
  tekijänoikeuksia loukkaava kuluttaja

piraija /pˈiraija/ (n)
piranha
  eräs lihaa syövä eteläamerikkalainen makeanvedenkala

piratismi /pˈiratˌismɪ/ (n)
piratage
  äänitteiden, elokuvien, tietokoneohjelmien lisenssitön kopiointi ja levitys; tuoteväärennösten valmistamiseen ja myyntiin perustuva liiketoiminta

piriste /pˈirɪste/ (n)
stimulant
  stimulantti; päihde, joka kiihdyttää elintoimintoja ja piristää

pirtelö /pˈirtelø/ (n)
milk-shake, lait frappé
  tehosekoittimessa valmistettu maidon ja jäätelön maustettu seos

piski /pˈiskɪ/ (n)
clébard
  koira

piskotella /pˈiskotella/ (v)
bruiner
  sataa pisaroita harvakseltaan

pissa /pˈissa/ (n)
pipi
  virtsa

pissapoika /pˈissapˌoika/ (n)
lave-glace
  tuulilasin pesulaite

pistaasi /pˈistaːsɪ/ (n)
pistache
  mantelipistaasin siemen, pistaasipähkinä

piste /pˈiste/ (n)
point
  välimerkki, kirjoitetussa kielessä virkkeen päättävä merkki [.]
  nollaulotteinen objekti, jolla merkitään sijainti avaruudessa
  peleissä ja kokeissa tai arvioinneissa saavutetun tuloksen yksikkö

pisterengas /pˈisterˌeŋŋas/ (n)
cercle en pointillés
  erään typografisen symbolin (◌) nimi

pistin /pˈistɪn/ (n)
baïonnette
  kiväärin piipun jatkoksi kiinnitettävä terä, jota voidaan käyttää välittömässä läheisyydessä olevaa vihollista vastaan

pistiäinen /pˈistɪˌæinen/ (n)
hyménoptère
  mikä tahansa pistiäisten lahkoon () kuuluva hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

pistooli /pˈistoːlɪ/ (n)
pistolet
  lyhyt, yhdellä tai kahdella kädellä pidettävä käsiase, jossa patruunat ovat irrotettavassa lippaassa, yleensä itselataava

pistää /pˈistæː/ (v)
piquer
  lyödä tai painaa kapealla terävällä kappaleella aiheuttaen reikämäisen jäljen

pitkin /pˈitkɪn/ (adv)
le long de
  jotakin myöten, jonkin mukaisesti

pitkä /pˈitkæ/ (adj)
long, longue
  suuri siinä suunnassa, jossa mitta on suurin
  (ihmisestä) kookas, suuri kantapäästä päälakeen mitattuna
  kestoltaan suuri, pitkäkestoinen

pitkänokkakakadu /pˈitkænˌokːakˌakadu/ (n)
cacatoès de Baudin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkänokkamesikko /pˈitkænˌokːamesˌikːo/ (n)
méliphage à long bec
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkäperjantai /pˈitkæpˌerjantai/ (n)
vendredi saint
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

pitkäpyrstökaija /pˈitkæpˌyrstøkˌaija/ (n)
perruche à longs brins
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pitkään /pˈitkæːn/ (adv)
longuement, longtemps
  hetkistä pidemmän ajan, kauan

pitsi /pˈitsɪ/ (n)
dentelle
  langasta tehtyä verkkomaista koristetta, jossa eri kokoiset silmukat muodostavat kuvioita

pittamarhi /pˈitːamˌarhɪ/ (n)
brachyptérolle pittoïde
  (yleisesti) kumpi tahansa pittamarhien sukuun () kuuluvista marhien heimon lintulajeista tai sellaisen yksilö

pittoreski /pˈitːorˌeskɪ/ (adj)
pittoresque
  maalauksellinen, silmiä hivelevän kaunis

pituus /pˈituːs/ (n)
longueur
  kuinka pitkä jokin esine tai matka on
taille
  kuinka pitkä joku henkilö on
durée, longueur
  kuinka kauan jokin kestää
longitude
  itäinen pituus, läntinen pituus: itä–länsisuuntainen kulmaetäisyys Greenwichin nollameridiaanista

pituusmerkki /pˈituːsmˌerkːɪ/ (n)
macron
  kirjaimen yläpuolinen vaakaviiva ¯, kun sillä merkitään pitkää äännettä, makron ; Unicode-merkki U+00AF, kirjaimeen yhdistyvä pituusmerkki U+0304

pitää /pˈitæː/ (v)
tenir
  pitää otteessa, pidellä
garder
  säilyttää, kohdella
gérer, tenir
  omistaa, pitää omanaan, ottaa omakseen, olla luopumatta jostain

pitää huolta /pˈitæː hˈuolta/ (v)
prendre soin
  huolehtia jostakin

pizza /pˈitsa/ (n)
pizza
  italialaislähtöinen ruokalaji, joka on yksinkertaisimmassa muodossaan uunissa paistettu, litteä, yleensä pyöreä leipä, joka on päällystetty tomaattikastikkeella, mahdollisesti juustolla sekä valinnaisilla täytteillä

plagiaatti /plˈaɡɪˌaːtːɪ/ (n)
plagiat
  eri henkilön tuotos, jonka toinen esittää omanaan varsinkin, jos teko on tekijänoikeusrikkomus

planeetta /plˈaneːtːa/ (n)
planète
  kiertotähti, tähteä kiertävä iso taivaankappale, joka on painovoimansa vaikutuksen ansiosta lähes pallomainen

plankton /plˈaŋkton/ (n)
plancton
  vedessä elävien ja vapaasti kelluvien pienten organismien kokonaisuus, joka on tärkeää ravintoa meren eläimille

plastiikkakirurgia /plˈastɪːkːˌakɪrˌurɡɪa/ (n)
chirurgie esthétique, chirurgie plastique
  kirurgiaa, jolla muokataan kehon epämuodostumia tai kehoon tulleita vammoja mahdollisimman normaaleiksi ja toimiviksi sekä lisätään kehon esteettisyyttä

plataanipuu /plˈataːnɪpuː/ (n)
platane
  Kaakkois-Euroopan, Pohjois- ja Väli-Amerikan sekä Aasian luonnossa kasvava -suvun pitkäikäiseksi kasvava lehtipuu

platina /plˈatɪna/ (n)
platine
  jalometalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pt

pleonasmi /plˈeonˌasmɪ/ (n)
pléonasme
  liikasanainen, samaa asiaa toistava ilmaus

pleremaattinen /plˈeremˌaːtːɪnen/ (adj)
plérématique
  sellainen, joka liittyy rakenteen ja syntaksin sijasta merkitykseen

pleuriitti /plˈeurɪːtːɪ/ (n)
pleurésie
  keuhkopussintulehdus

pluskvamperfekti /plˈuskvampˌerfektɪ/ (n)
plus-que-parfait
  entispäättymä, aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka oli päättynyt jo menneisyydessä.

plusmerkki /plˈusmerkːɪ/ (n)
plus, signe plus
  positiivista numeroarvoa tai yhteenlaskua ilmaiseva symboli +, plus; Unicode-merkki U+002B

plutonium /plˈutonium/ (n)
plutonium
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jota käytetään mm. ydinaseissa, sen kemiallinen merkki Pu

pneumaattinen /pnˈeumaːtːɪnen/ (adj)
pneumatique
  pneumatiikkaan liittyvä, kaasun paineella toimiva

podenco /pˈodenko/ (n)
chien de garenne
  Välimereltä ja Kanariansaarilta kotoisin oleva jäniksen ja villikaniinin metsästykseen käytetty koira, nykyisin Pohjois-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa seurakoira. Nopea ja hoikkarakenteinen, muistuttaa jonkin verran vinttikoiraa, vaikkakin erotuksena jälkimmäiseen omaa pystyt korvat.

pohja /pˈohja/ (n)
fond
  esineen tai muodostuman alapinta, alin osa tai myös perimmäinen kohta vaakasuunnassa katsottaessa; joidenkin kappaleiden alapinta sisältä katsottuna, toisten ulkoa katsottuna

pohjavesi /pˈohjavˌesɪ/ (n)
eau souterraine
  maanpinnan alla maankamaran onteloissa ja raoissa oleva vesi

pohje /pˈohje/ (n)
mollet
  jalan osa, säären takapinta polven ja nilkan välillä

pohjeluu /pˈohjeluː/ (n)
péroné
  sääriluun rinnalla sijaitseva pienempi luu (lat. os fibula)

pohjoinen /pˈohjoinen/ (adj)
nordique, nord
  sellainen, joka sijaitsee pohjoisessa, pohjoisessa oleva tai pohjoisesta tuleva

pohjoinen /pˈohjoinen/ (n)
nord
  pääilmansuunta lännen ja idän välissä, lännestä 90 astetta myötäpäivään

pohjoisamerikkalainen /pˈohjoisˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
nord-américain
  Pohjois-Amerikasta peräisin oleva tai Pohjois-Amerikkaan liittyvä

pohjoiskorealainen /pˈohjoiskˌorealˌainen/ (adj)
nord-coréen
  Korean demokraattinen kansantasavallasta eli Pohjois-Koreasta peräisin oleva

pohjoissaame /pˈohjoissˌaːme/ (n)
sami du Nord, same du Nord
  puhujamäärältään suurin saamelaiskieli (kielitunnus: se ja sme)

pohjukaissuoli /pˈohjukˌaissuolɪ/ (n)
duodénum
  mahalaukun mahaportista lähtevä ohutsuolen alkuosa (lat. duodenum)

pohnpeinluri /pˈohmpeinlˌurɪ/ (n)
loriquet de Ponapé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

poika /pˈoika/ (n)
garçon, gars
  miespuolinen lapsi tai nuori
fils
  jonkun oma miespuolinen lapsi tai jälkeläinen

poikatyttö /pˈoikatˌytːø/ (n)
garçon manqué
  poikamainen tyttö, maskuliininen tyttö

poiketa /pˈoiketa/ (v)
différer
  olla erilainen, poikkeava
dévier
  mennä pois retiltä; tehdä aikomuksen tai suunniteman vastaisesti

poikkeava /pˈoikːeˌava/ (adj)
anormal
  sellainen, joka eroaa tavanomaisesta, erilainen

poikkeus /pˈoikːeus/ (n)
exception
  säännöstä tai määräyksestä tehty erivapaus tai poikkeava menettely; tavanomaisesta poikkeava seikka

poikkihuilu /pˈoikːɪhwˌilu/ (n)
flûte traversière
  useimmiten metallista valmistettava puupuhallin, sinfoniaorkesterissa käytettävä huilu

poimia /pˈoimɪa/ (v)
cueillir, ramasser
  kerätä (varsinkin marjoja, hedelmiä yms.)

poimija /pˈoimɪja/ (n)
cueilleur
  henkilö, joka poimii jotakin

pointteri /pˈointːerɪ/ (n)
pointer
  keskikokoinen seisova kanakoira ja sen edustama koirarotu

poistaa /pˈoistaː/ (v)
enlever, ôter
  ottaa pois

poisto /pˈoisto/ (n)
enlèvement, suppression
  poistaminen, poistaa-toiminto tai sen tekeminen jollekin

poistua /pˈoistua/ (v)
partir, aller
  mennä, mennä pois, lähteä pois

pokeri /pˈokerɪ/ (n)
poker
  nimitys eräille korttipeleille, joita pelataan rahasta ja joissa pyritään keräämään määrättyjä viiden kortin yhdistelmiä

polaarinen /pˈolaːrɪnen/ (n)
polaire
  jolla on kaksi sähköisesti varautunutta napaa

poleemikko /pˈoleːmˌikːo/ (n)
polémiste
  polemiikkia esittävä henkilö, kiistelijä

poleeminen /pˈoleːmɪnen/ (adj)
polémique
  polemiikkia sisältävä, kiistanhaluinen, väittelevä, riitaisa

poletti /pˈoletːɪ/ (n)
jeton
  rahake

poliisi /pˈolɪːsɪ/ (n)
policier, policière, police
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä virkamies
police, gendarmerie
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä organisaatio, poliisivoimat

poliisiasema /pˈolɪːsˌiasˌema/ (n)
comissariat de police
  poliisin toimipaikka

poliisikoira /pˈolɪːsɪkˌoira/ (n)
chien policier
  poliisin käyttöön koulutettu koira

poliitikko /pˈolɪːtˌikːo/ (n)
politicien, homme politique
  usein puoluepoliittisesti sitoutunut, kunnalliseen politiikkaan ja erityisesti valtiolliseen poliittiseen toimintaan osallistuva henkilö

poliittinen /pˈolɪːtːɪnen/ (adj)
politique
  joka liittyy politiikkaan, politiikkaa koskeva

poliittinen korrektius /pˈolɪːtːɪneŋ kˈorrektius/ (n)
politiquement correct, rectitude politique
  toiminta tai kielenkäyttö, jolla pyritään olemaan loukkaamatta ketään, varsinkaan sorretussa tai puolustuskyvyttömässä asemassa olevaksi katsottuja

polio /pˈolɪo/ (n)
poliomyélite
  viruksen aiheuttama sairaus, joka pahimmillaan aihettaa raajojen ja hengityselimistön halvaantumisen, lapsihalvaus

politiikka /pˈolɪtˌiːkːa/ (n)
politique
  julkisyhteisön päätöksenteko ja muu siihen liittyvä toiminta; valtion, kunnan, liikelaitoksen tms. jollakin julkisen elämän alueella harjoittama toiminta
  tiettyyn tavoitteeseen pyrkivä toimintalinja, menettelytapa

politisoida /pˈolɪtɪsˌoida/ (v)
politiser
  tehdä poliittiseksi, antaa jollekin asialle poliittinen luonne

poljento /pˈoljento/ (n)
rythme
  kirjallisuuden, erityisesti runojen, musiikin ja tanssin rytmi

polkea /pˈolkea/ (v)
pédaler
  liikuttaa jaloin polkupyörän tai vastaavan polkimia

polku /pˈolku/ (n)
sentier, chemin
  pieni tallaantumalla syntynyt kulkuväylä tai kulku-ura esim. metsässä
chemin
  tiedoston sijaintia tiedostojärjestelmässä kuvaava määre, joka sisältää tiedoston sijaintia osoittavat hakemistot

polkupyörä /pˈolkupˌyøræ/ (n)
bicyclette, vélo
  tavallisesti kaksipyöräinen kevyt ajoneuvo, joka saadaan liikkeelle polkemalla

polkupyöräilijä /pˈolkupˌyøræilˌijæ/ (n)
cycliste
  polkupyörällä liikkuva henkilö

pollari /pˈollarɪ/ (n)
bollard
  kiinnitystolppa, johon kiinnitetään aluksen kiinnitysköydet

pollusiitti /pˈollusˌiːtːɪ/ (n)
pollucite#Ranska
  eräs zeoliitteihin kuuluva läpinäkyvä väritön mineraali

polonium /pˈolonium/ (n)
polonium
  eräs alkuaine

polttaa /pˈoltːaː/ (v)
brûler, bruler
  saattaa palamaan, hävittää tai tuhota jotakin tulessa tai palossa
fumer
  kärventää, korventaa, paahtaa

polttoaine /pˈoltːoˌaine/ (n)
carburant, combustible
  aine, joka vapauttaa kemiallista energiaa palamisreaktion avulla

polttoitsemurha /pˈoltːoitsemˌurha/ (n)
auto-immolation
  itsensä tuleen sytyttämällä tehty itsemurha

polttolaiva /pˈoltːolˌaiva/ (n)
brûlot
  puualusten aikakaudella vähäarvoinen laiva, joka sytytettiin tarkoituksellisesti palamaan ja ohjattiin päin vihollisen alusta, joka tällöin tuhoutui tulen levittyä siihen

polttoleikkaus /pˈoltːolˌeikːaus/ (n)
oxycoupage
  rautametallin leikkaus kaasuliekillä

polttomoottori /pˈoltːomˌoːtːorɪ/ (n)
moteur à explosion
  kone, joka muuntaa polttoaineesta palamisessa vapautuvan kemiallisen energian liike-energiaksi

polttouhri /pˈoltːouhrɪ/ (n)
holocauste
  juutalaisuudessa uhri, joka poltettiin tulessa; tyypillisesti lammas, joka poltettiin temppelissä alttarin tulessa kokonaan (veri ja vuota tosin oli poistettu ennen polttamista)

polttoväli /pˈoltːovˌælɪ/ (n)
distance focale
  objektiivin taaemman pääpisteen ja polttotason välinen etäisyys kun objektiivi on tarkennettu äärettömään

polvi /pˈolvɪ/ (n)
genou
  nivel reiden ja säären välissä

polvilumpio /pˈolvɪlˌumpɪo/ (n)
rotule
  nelipäisen reisilihaksen jänteessä sijaitseva kolmionmuotoinen luu, joka liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven ojentuessa ja koukistuessa

polymeeri /pˈolymˌeːrɪ/ (n)
polymère
  suuri molekyyli, jossa monomeerit ovat sitoutuneet toisiinsa muodostaen ketjuja

polynesianmesikko /pˈolynˌesɪˌanmesˌikːo/ (n)
méliphage foulehaio
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

polynomi /pˈolynˌomɪ/ (n)
polynôme
  lauseke, jossa vakioita kerrotaan muuttujalla/muuttujilla, jotka korotetaan positiivisiin kokonaislukupotensseihin ja nämä lasketaan yhteen. Mukana saa olla myös vakiotermi eli vakio ilman muuttujalla kertomista.

polystyreeni /pˈolystyrˌeːnɪ/ (n)
polystyrène‎
  eräs muovi

pomeranian /pˈomerˌanɪan/ (n)
spitz nain, loulou de Poméranie, poméranien
  eräs koirarotu, saksanpystykorvan iso muunnos

pommi /pˈommɪ/ (n)
bombe
  räjähdysaineella ladattu laite, jonka räjähdyksen on tarkoitus aiheuttaa vahinkoa

pommittaa /pˈommɪtːaː/ (v)
bombarder
  pudottaa pommeja jollekin alueelle lentokoneesta

poni /pˈonɪ/ (n)
poney
  pienikokoinen hevonen, pienhevonen, säkäkorkeudeltaan enintään 148 cm; vanh. ponihevonen

poninhäntä /pˈonɪnhˌæntæ/ (n)
queue-de-cheval
  pitkät hiukset sidottuna takaa yhteen

ponnahduslauta /pˈonnahdˌuslauta/ (n)
tremplin
  joustava lauta, jolta voidaan hypätä veteen

pontifikaatti /pˈontɪfɪkˌaːtːɪ/ (n)
pontificat
  paavin hallintokausi

poppeli /pˈopːelɪ/ (n)
peuplier
  (kasvitiede) mikä tahansa Populus-sukuun kuuluva puu

populaatio /pˈopulˌaːtɪo/ (n)
population
  niiden yksilöiden joukko, jotka kuuluvat samaan lajiin ja elävät samanaikaisesti samalla alueella

porakone /pˈorakˌone/ (n)
perceuse
  reikien poraamiseen tarkoitettu laite

porkkana /pˈorkːana/ (n)
carotte
  maan sisällä kasvava juures (), jota voidaan syödä raakana tai kypsennettynä
carotte, appât
  houkutin, kiihoke; vapaaehtoisuutta edistävä palkinto; kannuste jolla vältetään pakko

pormestari /pˈormestˌarɪ/ (n)
maire, bourgmestre, mairesse, syndic, syndique
  korkein kunnallinen viranhaltija, joka aiemmin johti kaupunkia raadin kanssa maistraattina

pornografia /pˈornoɡrˌafɪa/ (n)
pornographie
  seksuaaliseen kiihottumiseen tarkoitettu, yleensä kuvallinen materiaali

poro /pˈoro/ (n)
renne
  tunturipeuran () poronhoitoalueilla Pohjoismaissa ja Siperiassa kasvatettava puolikesy alalaji, jonka kummallakin sukupuolella on vuosittain vaihtuvat sarvet ja vuosittain uusiutuva turkki
partir en fumée
  tuhka, karsi

porsas /pˈorsas/ (n)
porcelet, cochonnet
  nuori sika, sian poikanen

portti /pˈortːɪ/ (n)
porte
  kulkuaukko muurissa tai aidassa tai rakenne jolla kulkuaukko tai -väylä suljetaan; myös porttimainen symbolinen rakenne

portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (n)
portugais
  portugalin kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan muun muassa Portugalissa ja Brasiliassa (kielitunnus: pt)

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (adj)
portugais
  Portugalista peräisin oleva tai Portugaliin liittyvä

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (n)
Portugais
  pysyvästi Portugalissa asuva henkilö

porukka /pˈorukːa/ (n)
gang
  ihmisjoukosta käytetty yleinen nimitys

porvari /pˈorvarɪ/ (n)
bourgeois
  porvaristoon kuuluva henkilö

porvaristo /pˈorvarˌisto/ (n)
bourgeoisie
  kauppiaista ja käsityöläisistä koostunut keskiluokkainen sääty
  kapitalistisen yhteiskunnan omistava, vauras yläluokka

posamentti /pˈosamˌentːɪ/ (n)
passement passementerie
  vaatteiden tai sisustustekstiilien viimeistelyyn käytetty koristeellinen punos (nyöri, tupsu, nauha, hapsut yms.)

poseerata /pˈoseːrˌata/ (v)
poser
  pysyä mallina tietyssä asennossa erit. valokuvaa tai maalausta varten

poseeraus /pˈoseːraus/ (n)
pose
  esiintyminen harkitussa asennossa vaikuttavuutta tavoitellen

positiivi /pˈosɪtˌiːvɪ/ (n)
positif
  perusaste, adjektiivin komparaation perusmuoto eli vertailuasteiden perusaste

positiivinen /pˈosɪtˌiːvɪnen/ (adj)
positif
  joka vahvistaa kokeen hakeman tuloksen

positivismi /pˈosɪtɪvˌismɪ/ (n)
positivisme
  empiristinen filosofian suuntaus, joka katsoo teologian, metafysiikan ja muun filosofisen spekulaation mystisiin t. uskonnollisiin kokemuskiin perustuvat opit perusteettomiksi ja epävarmoiksi arvelluiksi ja haluaa ne paljastaa ja kieltää

positroni /pˈosɪtrˌonɪ/ (n)
positron
  elektronin antihiukkanen, jolla on sama massa kuin elektronilla, mutta vastakkainen varaus

poski /pˈoskɪ/ (n)
joue
  ihmisen kasvojen osa, jollainen sijaitsee nenän kummankin puolen

poskikaari /pˈoskɪkˌaːrɪ/ (n)
arcade zygomatique
  poskiluuhun ja ohimoluuhun liittyvä kaarimainen luu (lat. arcus zygomaticus)

poskiparta /pˈoskɪpˌarta/ (n)
favoris
  muualta kuin poskilta ajettu parta

posliini /pˈoslɪːnɪ/ (n)
porcelaine
  kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen

posti /pˈostɪ/ (n)
poste
  organisaatio, laitos tai yritys, joka toimittaa kirjeitä ja paketteja ihmisille lähettäjän antamien ohjeiden, yleensä nimen ja osoitteen perusteella
poste, bureau de poste
  rakennus tai liiketila, jossa postijärjestelmä toimii, postitoimisto
courrier
  kirjeistä, paketeista ja muista lähetyksistä, jotka on toimitettu tai tulee toimittaa perille

postikortti /pˈostɪkˌortːɪ/ (n)
carte postale, carte
  pieni kartonkinen kortti, jossa on yleensä kuva-aihe ja jolla voi lähettää lyhyen tervehdyksen

postilaatikko /pˈostɪlˌaːtɪkːo/ (n)
boîte aux lettres, boîte à lettres, boîte à malle
  laatikko johon voi pudottaa lähetettävät kirjeet ja kortit

postilokero /pˈostɪlˌokero/ (n)
boîte postale, case postale, boite postale
  postitoimistossa sijaitseva lokero, johon sellaisen vuokranneen postit jaetaan

postimerkki /pˈostɪmˌerkːɪ/ (n)
timbre
  postilähetykseen kiinnitettävä todistus siitä, että postimaksu on maksettu

postiosoite /pˈostɪosˌoite/ (n)
adresse postale
  osoite, jonne vastaanottaja haluaa saada postinsa

postnataalinen /pˈostnatˌaːlɪnen/ (adj)
postnatal
  syntymän jälkeinen

postpositio /pˈostposˌitɪo/ (n)
postposition
  nominaalisen päälausekkeensa jälkeen tuleva suhdesana, esim. jälkeen (vrt. prepositio):

postuumi /pˈostuːmɪ/ (adj)
posthume
  tekijän kuoleman jälkeen julkaistu

potaska /pˈotaska/ (n)
potasse
  kaliumkarbonaatti, K₂CO₃, hiilihapon kaliumin kanssa muodostama suola

potenssi /pˈotenssɪ/ (n)
puissance sexuelle
  miehen sukupuolinen kyvykkyys

potentiaali /pˈotentɪˌaːlɪ/ (n)
potentiel
  mahtotapa, tapaluokka, joka kuvaa mahdollisuutta. Indikatiivin potentiaalin tunnus suomen kielessä on -ne-johdin.
  suure, joka kuvaa kappaleen korkeusasemaan (painovoimakenttään) tai sähkökenttään perustuvaa kykyä tehdä työtä
  toistaiseksi käyttämätön mahdollisuus tai voimavara

potilas /pˈotɪlas/ (n)
patient
  sairas henkilö, sairautta poteva henkilö

potka /pˈotka/ (n)
jambonneau
  lihateknologinen nimitys, jota käytetään nisäkkään polvi- ja nilkkanivelien välisestä osasta. Sen mukaan onko kyseessä etu- vai takajalka, voidaan puhua etupotkasta tai takapotkasta.

potkaista /pˈotkaista/ (v)
donner coup pied
  tönäistä kovaa jalalla yhden kerran

potkulauta /pˈotkulˌauta/ (n)
trottinette
  jaloilla potkimalla liikutettava kulkuväline

poukama /pˈoukama/ (n)
crique, anse, baie
  pieni lahti

pouta /pˈouta/ (n)
temps sec
  (ilmatiede) säätila, jonka vallitessa on sateetonta

povi /pˈovɪ/ (n)
poitrine
  naisen rinnat

pragmaattinen /prˈaɡmaːtːɪnen/ (adj)
pragmatique
  käytännönläheisesti asioihin suhtautuva; esimerkiksi toimii poikkeuksellisissa tilanteissa taktisesti oikein - mahdollisesti poiketen suurista linjoista, strategiasta tai ideologiasta

praseodyymi /prˈaseodˌyːmɪ/ (n)
praséodyme
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pr

predikaatti /prˈedɪkˌaːtːɪ/ (n)
prédicat
  lauseen pääjäsen, lauseen persoonamuotoinen verbi
  avoin lause, lause, jonka totuusarvo riippuu yhdestä tai useammasta muuttujasta

preeriakirvinen /prˈeːrɪakˌirvɪnen/ (n)
pipit de Sprague
  eräs kirvisiin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

preesens /prˈeːsens/ (n)
présent
  verbin aikamuoto , joka kuvaa menemätöntä eli nykyistä tekemistä tai tapahtumista. Suomen kielen preesens on myös tulevaa kuvaava aikamuoto, joka vastaa monien muiden kielten futuuria.

prefiksi /prˈefɪksɪ/ (n)
préfixe
  (kielitiede) etuliite; sanavartalon alkuun liitettävä affiksi, jonka lisäys luo uuden sanan

prelaatti /prˈelaːtːɪ/ (n)
prélat
  katolisen kirkon erityisiä tehtäviä varten perustetun prelatuurin johtaja

preludi /prˈeludɪ/ (n)
prélude
  lyhyt, yleensä instrumentaalinen musiikkikappale, jolla ei ole tarkkaan määriteltyä muotoa

premissi /prˈemɪssɪ/ (n)
prémisse
  ehto, lähtökohta, rajoitus, edellytys

prepositio /prˈeposˌitɪo/ (n)
préposition
  ennen nominaalista päälausekettaan tuleva suhdesana, esim. ennen (vrt. postpositio)

presidentti /prˈesɪdˌentːɪ/ (n)
président, présidente
  tasavallan valtionpäämies; tämän aseman haltija tai entisen haltijan arvonimi

pressu /prˈessu/ (n)
bâche, tarp, tarpaulin
  suojapeite

prestiisi /prˈestɪːsɪ/ (n)
prestige
  arvovalta

pretendentti /prˈetendˌentːɪ/ (n)
prétendant
  kruununtavoittelija

preteriti /prˈeterˌitɪ/ (n)
prétérit
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä yleisesti. Mm. suomen ja venäjän verbien menneen ajan muodot vastaavat preteritiä.

preussilainen /prˈeussɪlˌainen/ (n)
Prussien, Prussienne
  Preussin asukas tai Preussista lähtöisin oleva ihminen

primitiivinen /prˈimɪtˌiːvɪnen/ (adj)
primitif
  alkukantainen, sivistykseltään alkeellinen, kehittymätön verrattuna ns. korkeakulttuureihin

primööri /prˈimøːrɪ/ (adj)
primeur
  (harvinainen) kasvin aikaiseen (vuoden ensimmäiseen satoon) kuuluva: "uuden sadon", uusi, varhais-

prinsessa /prˈinsessa/ (n)
princesse
  hallitsijan tytär; myös hallitsijan sisar; myös kruununperillisen tytär

prinssi /prˈinssɪ/ (n)
prince
  kuninkaan, kuningattaren, keisarin tai keisarinnan poika, miespuolinen kruununperijä; myös kruununperillisen poika

priorisoida /prˈiorɪsˌoida/ (v)
prioriser, prioritiser
  asettaa tärkeimmät tai kiireellisimmät asiat etusijalle

prisma /prˈisma/ (n)
prisme
  valon spektriksi hajoittava tai valon kulkua taittava optinen laite

privilegio /prˈivɪlˌeɡɪo/ (n)
privilège
  jollekin yhteiskuntaluokille tai yhdyskunnille myönnetty lakiin perustuva erityisoikeus

profeetta /prˈofeːtːa/ (n)
prophète, prophétesse
  henkilö joka saa viestejä eli profetian jumalalta; ennustaja, julistaja

professori /prˈofessˌorɪ/ (n)
professeur
  yliopiston korkein opetus- ja tutkimustyötehtävä, aikaisemmin virka

profetia /prˈofetˌia/ (n)
prophétie
  jumalallinen ilmoitus, ennustus

progeria /prˈoɡerˌia/ (n)
progéria#Ranska
  geneettinen häiriö, joka aiheuttaa ihmisen fyysisen vanhenemisen 6–10 kertaa tavallista nopeammin

projekti /prˈojektɪ/ (n)
projet
  liittoutuma, jonka tarkoituksena on työstää jotain asiaa; hanke

projektori /prˈojektˌorɪ/ (n)
projecteur
  laite, joka heijastaa kuvan seinälle tai muuhun tasaiseen pintaan, kuvanheitin

proletaari /prˈoletˌaːrɪ/ (n)
prolétaire
  proletariaatin eli työväenluokan jäsen
  antiikin Rooman varattomimman tai myöhemmin toiseksi köyhimmän sosiaaliluokan jäsen

proletariaatti /prˈoletˌarɪˌaːtːɪ/ (n)
prolétariat
  kapitalistisissa liikeyrityksissä toimiva palkkatyöväki; työväenluokka

prologi /prˈoloɡɪ/ (n)
prologue
  esipuhe (tavallisesti kirjallisen teoksen)

prometium /prˈometium/ (n)
prométhium, prométhéum
  eräs radioaktiivinen alkuaine

promoottori /prˈomoːtːˌorɪ/ (n)
promoteur
  henkilö, joka järjestää otteluita tai konsertteja

promulgaatio /prˈomulɡˌaːtɪo/ (n)
promulgation
  (lain) voimaan saattaminen, promulgoiminen

pronomini /prˈonomˌinɪ/ (n)
pronom
  nomineihin kuuluva tekijään tai kohteeseen viittaava sana (esim. se), jota käytetään varsinaisen sanan asemesta esimerkiksi toiston välttämiseksi

pronssi /prˈonssɪ/ (n)
bronze
  lejeerinki, jossa pääkomponenttina on kupari; tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta

pronssiaratti /prˈonssɪarˌatːɪ/ (n)
pione noire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pronssimitali /prˈonssɪmˌitalɪ/ (n)
médaille de bronze
  urheilu- ym. kilpailuissa kolmanneksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

proomu /prˈoːmu/ (n)
chaland, péniche
  tasapohjainen hinaamalla liikuteltava tavarankuljetukseen käytettävä moottoriton kauppa-alus

proosa /prˈoːsa/ (n)
prose
  kertomakirjallisuuden laji; suorasanainen, ei säkeisiin tai runomittaan perustuva kirjallisuus

propaganda /prˈopaɡˌanda/ (n)
propagande
  toiminta tai viesti, jonka tarkoituksena on muokata sen vastaanottajan mielipidettä

propiska /prˈopɪska/ (n)
propiska#Ranska
  edelliseen liittyvä kotimaanpassin leima, johon merkittiin asuinpaikka ja muita henkilötietoja

prosentti /prˈosentːɪ/ (n)
pour cent, pourcentage
  sadasosan merkintätapa; tunnus on % eli prosenttimerkki

prosenttiyksikkö /prˈosentːˌiyksɪkːø/ (n)
point de pourcentage
  prosenttiosuuden ilmaisemiseen käytettävä yksikkö, jolla voi esittää prosenttilukujen absoluuttisen eron

prosessi /prˈosessɪ/ (n)
processus, procès
  säännönmukaisesti etenevä sarja toimintoja tai tapahtumia, tapahtumasarja

prosessioikeus /prˈosessɪˌoikeus/ (n)
droit processuel
  oikeudenkäyntiä ja oikeussuojan saamiseksi käytettäviä muita keinoja koskeva oikeustieteen haara

prostituoitu /prˈostɪtˌuoɪtu/ (n)
prostituée
  henkilö, joka tarjoaa maksullisia tilapäisiä sukupuoliyhteyksiä; prostituution harjoittaja

prostituutio /prˈostɪtˌuːtɪo/ (n)
prostitution
  naisten tai miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen tilapäisessä suhteessa rahaa tai muuta vastiketta vastaan

protaktinium /prˈotaktɪnium/ (n)
protactinium
  eräs alkuaine

proteesi /prˈoteːsɪ/ (n)
prothèse
  keinotekoinen kehon osa; tekoraaja, tekojäsen, tekoelin

proteiini /prˈoteˌiːnɪ/ (n)
protéine
  pitkästä aminohappoketjusta koostuva orgaaninen yhdiste

protestantti /prˈotestˌantːɪ/ (n)
protestant
  kristitty, joka kuuluu johonkin protestanttiseen, ts. reformaation eli uskonpuhdistuksen aikaan roomalaiskatolisesta kirkosta eriytyneeseen kirkkokuntaan tai sellaiseen näistä edelleen erkaantuneeseen tunnustuskuntaan

protestanttinen /prˈotestˌantːɪnen/ (adj)
protestant
  sellaiseen kirkkokuntaan tai sen uskontunnustukseen liittyvä, joka reformaation eli uskonpuhdistuksen aikaan eriytyi roomalaiskatolisesta kirkosta tahi joka on syntynyt näiden pohjalta ja jota yleisesti pidetään kristillisenä

protokolla /prˈotokˌolla/ (n)
protocole
  kokouksen pöytäkirja

protoni /prˈotonɪ/ (n)
proton
  subatominen hiukkanen, joka on positiivisesti varautunut nukleoni; yhdessä neutronien ja muiden protonien kanssa muodostaa atomiytimen; luetaan baryoneihin, sillä koostuu kolmesta kvarkista

provokaatio /prˈovokˌaːtɪo/ (n)
provocation
  yllytys, kiihotus

provokaattori /prˈovokˌaːtːorɪ/ (n)
provocateur
  henkilö, joka provosoi, järkyttää mielipiteitä ja käsityksiä

pryki /prˈykɪ/ (n)
brasserie
  panimo

przewalskinhevonen /prtsˈevalskˌinhevonen/ (n)
cheval de Przewalski
  eräs hevoseläin (Equus caballus przewalskii eli Equus ferus przewalskii), ainoa nykyisin jäljellä oleva villihevonen, kesyhevosen lähisukulainen

psoriasis /psˈorɪasɪs/ (n)
#Ranska
  eräs osittain perinnöllinen tarttumaton autoimmuunisairaus, joka aiheuttaa ihon hilseilyä

psykedeelinen /psˈykedˌeːlɪnen/ (adj)
psychédélique
  aistiharhoja aiheuttava, psykedeelien käytöstä seuraavaan tilaan liittyvä

psykiatri /psˈykɪˌatrɪ/ (n)
psychiatre
  mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon perehtynyt lääkäri

psykiatria /psˈykɪˌatrɪa/ (n)
psychiatrie
  lääketieteen haara, joka keskittyy mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon

psykiatrinen /psˈykɪˌatrɪnen/ (adj)
psychiatrique
  psykiatrian piiriin kuuluva

psykologi /psˈykolˌoɡɪ/ (n)
psychologue
  psykologian maisterin koulutuksen saanut psykologian asiantuntija

psykologia /psˈykolˌoɡɪa/ (n)
psychologie
  elollisten olioiden, varsinkin ihmisen, käyttäytymistä laajoihin toiminnekokonaisuuksiin liittyen kuvaamaan ja selittämään pyrkivä tiede, johon liittyy useita erityisaloja

psykologinen /psˈykolˌoɡɪnen/ (adj)
psychologique
  psykologian piiriin kuuluva

psykoosi /psˈykoːsɪ/ (n)
psychose
  yhteisnimitys mielen sairauksille, joille on ominaista todellisuudentajun vakava hämärtyminen, johon sisältyy harha-aistimuksia ja/tai -ajatuksia

psykopaatti /psˈykopˌaːtːɪ/ (n)
psychopathe
  psykopatiaa sairastava henkilö

psyyke /psˈyːke/ (n)
psyché
  sielu, mielenlaatu

psyykkinen /psˈyːkːɪnen/ (adj)
psychique
  ihmisen mieleen eli psyykeen liittyvä

psyykkisesti /psˈyːkːɪsˌestɪ/ (adv)
psychiquement
  psyykkisellä tavalla

puberteetti /pˈubertˌeːtːɪ/ (n)
puberté
  murrosikä, usein varhaismurrosikä; ikävuosina 10-13

pubi /pˈubɪ/ (n)
pub
  englantilaistyylinen alkoholijuomia myyvä seurusteluravintola, alkuaan olutravintola pub, kapakka

pudas /pˈudas/ (n)
anabranche
  takaisin pääjokeen yhtyvä joenhaara

pudota /pˈudota/ (v)
tomber
  liikkua alaspäin

pudottaa /pˈudotːaː/ (v)
laisser tomber, faire tomber
  aiheuttaa tietoisesti jonkin putoaminen

puertoriconamatsoni /pˈuertˌorɪkˌonamˌatsonɪ/ (n)
amazone de Porto Rico
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

puhallinsoitin /pˈuhallˌinsoitɪn/ (n)
instrument à vent
  soitin, jonka ääni syntyy siihen puhallettaessa saattamalla rajallinen ilmatila, tavallisesti ilmapatsas, värähtelemään ja tämä värähtely etenee soittimesta ympäröivään ilmatilaan

puhaltaa /pˈuhaltaː/ (v)
souffler
  pusertaa ilmaa keuhkoista suun kautta siten, että syntyy ilmavirtaus

puhdas /pˈuhdas/ (adj)
propre
  jossa ei ole likaa tai epäpuhtauksia
pur, pure
  yhdestä aineesta koostuva, jossa ei ole epäpuhtauksia
pur
  pelkkä, ainoastaan jotain

puhdas /pˈuhdas/ (n)
net
  netto

puhdistaa /pˈuhdɪstaː/ (v)
nettoyer, purifier, purger, raffiner
  tehdä puhtaaksi, poistaa likaa tai saastetta
purger
  poistaa järjestöstä tai alueelta ei-toivotut henkilöt

puhdistus /pˈuhdɪstus/ (n)
nettoyage, purge, purification
  puhdistaminen
purge
  ei-toivottujen henkilöiden poistaminen järjestöstä tai alueelta

puhe /pˈuhe/ (n)
discours
  yhden henkilön pitämä suullinen, ennalta laadittu tai improvisoitu, tiettyyn retoriseen päämäärään pyrkivä esitys
parole
  suullinen ilmaisu, puhumisen teko tai tulos

puheenjohtaja /pˈuheːnjˌohtaja/ (n)
président
  henkilö, joka johtaa keskustelua kokouksessa

puhekieli /pˈuhekˌielɪ/ (n)
langue parlée
  kansankieli, puhuttu jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia, eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa arkikieltä, mutta sisältää enemmän vapauksia ja poikkeamia kirjakielestä ja muistuttaa enemmän slangia

puhelin /pˈuhelɪn/ (n)
téléphone
  puheen kaksisuuntaiseen välittämiseen ja keskustelujen käymiseen tarkoitettu yleensä sähkömekaaninen laite

puhelinkoppi /pˈuhelˌiŋkopːɪ/ (n)
cabine téléphonique
  puhelinkioski, pieni rakennelma, jossa on maksullinen puhelin

puhelinluettelo /pˈuhelˌinluˌetːelo/ (n)
annuaire téléphonique
  aakkosellinen luettelo tietyn alueen puhelinliittymien numeroista ja osoitteista haltijan mukaan

puhkusuoja /pˈuhkusˌuoja/ (n)
protection
  äänityksessä mikrofonin edessä sijaitseva levymäinen suoja, joka vähentää suusta tulevien nopeiden ilmanpaineen vaihteluiden synnyttämiä paukahtelevia ääniä

puhua /pˈuhua/ (v)
parler
  tuottaa puhetta, saada suullaan aikaan tunnistettavia sanoja ja lauseita
  jutella, keskustella
  osata jotakin kieltä
raconter
  kertoa kuulustelussa.

puhutella /pˈuhutella/ (v)
adresser
  () puhuttaa; pyrkiä puheisiin / ottaa jokin puheeksi jonkun kanssa

puida /pwˈida/ (v)
battre
  irrottaa jyvät viljakasveista

puisto /pwˈisto/ (n)
parc, jardin public
  usein esteettisiä arvoja korostava, hoidettu, puita kasvava, asutuksesta erillinen suurehko viheralue

pujottelu /pˈujotːˌelu/ (n)
slalom
  urheilulaji, jossa lasketaan mäkeä kierrellen lippuja tai portteja

pukeutua /pˈukeutˌua/ (v)
habiller
  laittaa vaatteet ylleen

pukki /pˈukːɪ/ (n)
bouc
  koiraspuolinen vuohi

puku /pˈuku/ (n)
costume, habit
  miehen tai naisen yhtenäinen asukokonaisuus

pulkka /pˈulkːa/ (n)
toboggan
  lumessa vedettävä tai mäenlaskussa käytettävä tasapohjainen ahkio

pulla /pˈulla/ (n)
brioche
  vehnäjauhoista tehty, hiivalla kohotettu kahvileipä

pullo /pˈullo/ (n)
bouteille
  suusta suppea, usein suljettava nesteen ym. säilyttämiseen tarkoitettu soveliaasta materiaalista valmistettu astia

pullonavaaja /pˈullonavˌaːja/ (n)
décapsuleur
  kruunukorkin avaaja

pullonkaula /pˈulloŋkˌaula/ (n)
embouteillage, goulot bouteille
  pullon tai vastaavan säiliön osa, joka johtaa suuaukosta säiliöön ja on tätä kapeampi

pulmunen /pˈulmunen/ (n)
bruant des neiges, plectrophane des neiges
  jokin pulmusten sukuun () kuuluva lintu

pulsari /pˈulsarɪ/ (n)
pulsar
  (tähtitiede) pyörivä tähden jäännös, neutronitähti, mikä lähettää säännöllisiä radiosäteilypulsseja, minkä perusteella tällaisen tähden olemassaolo on havaittavissa kuunneltaessa avaruudesta tulevia radiosignaaleja

pultti /pˈultːɪ/ (n)
boulon
  koneruuvi, kuusiokantainen kiinnitysväline, tylppäkärkinen ja lieriövartinen ruuvi, mutterin vastakappale

pumpata /pˈumpata/ (v)
pomper
  käyttää pumppua

pumppu /pˈumpːu/ (n)
pompe
  mekaaninen nesteiden tai kaasujen siirtämiseen tarkoitettu laite

puna-ara /pˈunaˈara/ (n)
ara rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punahelttamesikko /pˈunahˌeltːamesˌikːo/ (n)
méliphage barbe-rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punahohtokaija /pˈunahˌohtokˌaija/ (n)
perruche écarlate
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punainen /pˈunainen/ (adj)
rouge, roux
  sellainen, jonka väri on punainen
  poliittisesti äärivasemmistolainen, kommunistinen

punainen /pˈunainen/ (n)
rouge
  punainen väri, näkyvän valon aallonpituudeltaan pisin väri, 625–760 nanometriä

punainen jättiläinen /pˈunainen jˈætːɪlˌæinen/ (n)
géante rouge
  pääsarjan tähti, joka on tiivistynyt keskiosastaan ja huomattavasti laajentunut ulko-osastaan sen jälkeen, kun tähden keskustasta on loppunut vety

punainen kääpiö /pˈunaineŋ kˈæːpɪø/ (n)
naine rouge
  pääsarjan suhteellisen pieni ja viileä tähti, joka on massaltaan 0,075-0,5 Auringon massaa; Linnunradan ylivoimaisesti yleisin tähtityyppi

punakorva-aratti /pˈunakˌorvaˈaratːɪ/ (n)
caïque à capuchon
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punakorvakilpikonna /pˈunakˌorvakˌilpɪkˌonna/ (n)
tortue de Floride
  suokilpikonniin kuuluva vedessä elelevä lemmikkinäkin pidetty matelija (Trachemys scripta elegans)

punakurkkulurikki /pˈunakˌurkːulurˌikːɪ/ (n)
lori à gorge rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punakylkilurikki /pˈunakˌylkɪlurˌikːɪ/ (n)
lori coquet
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punakärpässieni /pˈunakˌærpæssˌienɪ/ (n)
amanite tue-mouches
  punalakkinen kärpässieni ()

punalakkiaratti /pˈunalˌakːɪarˌatːɪ/ (n)
conure tête-de-feu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaleukalurikki /pˈunalˌeukalurˌikːɪ/ (n)
lori à menton rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaluri /pˈunalˌurɪ/ (n)
lori écarlate
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punanaama-aratti /pˈunanˌaːmaˈaratːɪ/ (n)
caïque de Salvin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punanaamiokaija /pˈunanˌaːmɪokˌaija/ (n)
perruche de Geoffroy
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaniskaluri /pˈunanˌiskalˌurɪ/ (n)
loriquet à col rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punanokka-aratti /pˈunanˌokːaˈaratːɪ/ (n)
pione à bec rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaotsa-amatsoni /pˈunaˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone à lores rouges
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaotsa-aranen /pˈunaˌotsaˈaranen/ (n)
toui du Costa Rica
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaotsalurikki /pˈunaˌotsalurˌikːɪ/ (n)
lori à front rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaposkiaratti /pˈunapˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
conure de Pfrimer
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaposkipeippo /pˈunapˌoskɪpˌeipːo/ (n)
cordonbleu à joues rouges
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punapyrstökakadu /pˈunapˌyrstøkˌakadu/ (n)
cacatoès banksien, cacatoès de Banks
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punapääaratti /pˈunapˌæːarˌatːɪ/ (n)
conure à tête rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punarinta /pˈunarˌinta/ (n)
rouge-gorge
  pienikokoinen varpuslintu ()

punarintakaija /pˈunarˌintakˌaija/ (n)
perruche à moustaches
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punarintaluri /pˈunarˌintalˌurɪ/ (n)
loriquet de Forsten
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punarosella /pˈunarosella/ (n)
perruche de Pennant
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaruohokaija /pˈunarˌuohokˌaija/ (n)
perruche splendide
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaselkämaluri /pˈunasˌelkæmˌalurɪ/ (n)
mérion à dos rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punasiipiaranen /pˈunasˌiːpɪˌaranen/ (n)
toui de Huet
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punastua /pˈunastˌua/ (v)
rougir
  muuttua kasvojen väriltä punaiseksi nolostuksen, ujouden tai häpeän vuoksi

punatulkku /pˈunatˌulkːu/ (n)
bouvreuil, bouvreuil pivoine
  peippojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

punaviiksimesikko /pˈunavˌiːksɪmesˌikːo/ (n)
méliphage grimé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

punaviini /pˈunavˌiːnɪ/ (n)
vin rouge
  väriltään punainen viini, johon on liuennut valmistuksen aikana parkkiaineita rypäleiden kuorista ja siemenistä

punktio /pˈuŋktɪo/ (n)
paracentèse
  pisto ruumiin onteloon, esim. näytteen ottamiseksi tai nesteen, märän tai veren poistamiseksi ontelosta

punnita /pˈunnɪta/ (v)
peser
  mitata jnk paino

punta /pˈunta/ (n)
livre
  joissakin maissa käytetyn rahayksikön nimi; Iso-Britannian punnan symboli on £

puntarpäät /pˈuntarpæːt/ (n)
vulpins
  eräs heinäkasvien heimoon kuuluva yksisirkkaisten kasvien suku ()

puola /pˈuola/ (n)
polonais
  puolan kieli, Puolassa puhuttava länsi-slaavilainen kieli (kielitunnus: pl)

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (adj)
polonais
  Puolasta peräisin oleva tai Puolaan liittyvä

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (n)
Polonais
  pysyvästi Puolassa asuva henkilö

puoli /pˈuolɪ/ (adj)
demi, moitié
  ajanilmauksissa, yms.

puoli /pˈuolɪ/ (n)
côté
  jonkin kokonaisuuden osa; toinen kahdesta; yksi useasta
moitié
  yhdyssanan osana ilmaisee kaksiosaisen kokonaisuuden toista puolta

puoliautomaattinen /pˈuolɪˌautomˌaːtːɪnen/ (adj)
semi-automatique
  (tuliaseista) itselataava; sellainen joka ei ammu sarjatulta, vaan yksittäisiä laukauksia latautuen automaattisesti

puolikas /pˈuolɪkas/ (n)
moitié
  puoli, puolisko, toinen jonkin kokonaisuuden kahdesta osasta

puolikuiva /pˈuolɪkwˌiva/ (adj)
demi-sec
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, kuivan ja puolimakean välissä

puolikuu /pˈuolɪkuː/ (n)
demi-lune
  taivaalla auringon puoliksi valaisema Kuun kiekko

puolimakea /pˈuolɪmˌakea/ (adj)
moelleux
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, puolikuivan ja makean välissä

puolimetalli /pˈuolɪmetˌallɪ/ (n)
métalloïde
  alkuaine, jolla on sekä metallin että epämetallin ominaisuuksia, ja sijaitsee jaksollisessa järjestelmässä metallien ja epämetallien välisellä rajalinjalla

puolinuotti /pˈuolɪnˌuotːɪ/ (n)
blanche
  ¹/₂-nuotti, kaksi ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa puolen tahdin pituinen nuotti

puolipiste /pˈuolɪpˌiste/ (n)
point-virgule
  välimerkki, joka erottaa kahta lausetta. Luetteloissa sitä käytetään luokkien välillä. Vastaava symboli ;

puoliso /pˈuolɪso/ (n)
conjoint, conjointe
  mies (aviomies) tai vaimo

puolisuunnikas /pˈuolɪsˌuːnnɪkas/ (n)
trapèze
  nelikulmio, jossa on kaksi yhdensuuntaista sivua

puolue /pˈuolue/ (n)
parti
  yhteisten aatteiden kannattajien ja samoja poliittisia etuja tavoittelevien kansalaisten yhteenliittymä; poliittinen puolue

puolueellinen /pˈuoluˌeːllɪnen/ (adj)
partial
  jonkun osapuolen puolella oleva, sitä suosiva

puolueeton /pˈuoluˌeːton/ (adj)
impartial
  sellainen, joka ei ole minkään osapuolen puolella

puolukka /pˈuolukːa/ (n)
airelle, airelle rouge
  kanervakasveihin kuuluva korkea ikivihreä varpu ()

puolustaa /pˈuolustaː/ (v)
défendre, asseoir
  koettaa vastustaa jnk tahon hyökkäystä

puolustaja /pˈuolustˌaja/ (n)
arrière, défenseur
  pallopeleissä kenttäpelaaja, jonka tehtävänä on torjua vastustajan hyökkäyksiä

puolustus /pˈuolustus/ (n)
défense
  puolustaminen ja sen toteutus

puomi /pˈuomɪ/ (n)
bôme
  (merenkulku) aluksen rikiin kuuluva keulanpuoleisesta päästään nivelellä mastoon tuettu pyöröpuu

puoskari /pˈuoskarɪ/ (n)
charlatan
  henkilö, joka harjoittaa lääketieteellistä tointa ilman voimassa olevaa lupakirjaa

puoti /pˈuotɪ/ (n)
boutique
  myymälä, kauppa, varsinkin pieni erikoisliike

pupu /pˈupu/ (n)
lapin, lapinou
  erityisesti lasten käyttämä hellittelynimi kaniinille tai jänikselle

purje /pˈurje/ (n)
voile
  (merenkulku) purjealuksen mastoon kiinnitetty kangas, johon tuulen voima kohdistuu ja kuljettaa alusta

purjealus /pˈurjealus/ (n)
voilier
  purjeita käyttäen tuulen voimalla liikkuva alus

purjehtia /pˈurjehtˌia/ (v)
faire de la voile, naviguer
  liikkua vesillä purjeen tai purjeiden avulla

purjevene /pˈurjevˌene/ (n)
voilier, cotre
  purjelaivaa pienempi alus, joka kulkee tuulen voiman vaikuttaessa sen purjeisiin

purjosipuli /pˈurjosˌipulɪ/ (n)
poireau
  purjo (Allium porrum), sipuli, jonka juuresta kasvaa lieriömäisesti pitkiä, leveitä lehtiä

purkaa /pˈurkaː/ (v)
démonter, défaire, démanteler, démolir
  hajottaa tai pilkkoa pienempiin osiin hallitusti esimerkiksi taloja tai tavaroita; hajottaa osiin
décharger
  levittää kuormana olevat tavarat (pois kantovälineestä)
annuler, dissoudre
  saattaa pätemättömäksi (sopimus); lakkauttaa (yhtiö, yhdistys)
couler, déverser
  tyhjentää vetensä
déchiffrer, décrypter
  poistaa salaus, muuntaa salakielinen tieto salaamattomaksi

puro /pˈuro/ (n)
fr, ruisseau
  jokea pienempi vesiväylä, joka on suunnilleen 10 cm:stä pariin metriin leveä

purotaimen /pˈurotˌaimen/ (n)
truite brune
  koko maassa paikalliskalana pikku joissa, puroissa ja lampareissa elävä pieni lohikala, taimenen "puromuoto", lähisukua muille taimenille

purppurakruunumaluri /pˈurpːurˌakruːnˌumalˌurɪ/ (n)
mérion couronné
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

purra /pˈurra/ (v)
mordre
  puristaa hampailla

purukumi /pˈurukˌumɪ/ (n)
chewing-gum, chiclet, gomme à mâcher
  pureskeltavaksi tarkoitettu makeinen, jota ei ole tarkoitus niellä

pusakka /pˈusakːa/ (n)
blouson
  lyhyt, usein vain vyötäisille ulottuva päällyspusero

pusero /pˈusero/ (n)
blouse
  ylävartalon ylle puettava yleensä vain vyötäröön saakka ulottuva vaatekappale

pussieläin /pˈussielæin/ (n)
marsupial
  jokin osaluokan nisäkkäistä, jotka elättävät vastasyntyneitä poikasiaan vatsassa olevassa ihopoimussa, jonka sisällä nisät ovat

pussinperä /pˈussɪmpˌeræ/ (n)
cul-de-sac
  umpikuja; tie tai katu, jonka päässä on käännöspaikka

pussittaa /pˈussɪtːaː/ (v)
ensacher
  pakata pussiin

putiikki /pˈutɪːkːɪ/ (n)
boutique
  pieni myymälä

putki /pˈutkɪ/ (n)
tuyau, tube
  tavallisesti poikkileikkaukseltaan pyöreä, tasapaksu ja molemmista päistä avoin kappale

putkimies /pˈutkɪmies/ (n)
plombier
  ammattilainen, joka korjaa ja huoltaa rakennusten lämpö-, vesi- ja ilmastointijärjestelmiä ja -laitteita

puu /pˈuː/ (n)
arbre
  puuvartinen, pensasta suurempi kasvi
  kytketty, syklitön tietorakenne

puuaines /pˈuːaines/ (n)
bois
  (puutavara) mekaanisesti tai kemiallisesti jalostettava puuraaka-aine

puuhiili /pˈuːhɪːlɪ/ (n)
charbon de bois
  puun hiiltyessä, vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine

puujalka /pˈuːjalka/ (n)
échasse
  (alkujaan puinen) pareittain käytettävä väline, jolla voi kulkea tavallista korkeammalla; puujalat

puukenkä /pˈuːkeŋkæ/ (n)
sabot
  puupohjainen kenkä

puukottaa /pˈuːkotːaː/ (v)
poignarder
  lyödä tai viiltää henkilöä vahingoittamistarkoituksessa puukolla tai muulla teräaseella

puuni /pˈuːnɪ/ (n)
punique
  puunilaisten puhuma foinikian kielen myöhäismuoto

puupuhallin /pˈuːpuhˌallɪn/ (n)
bois, bois musique
  puhallussoitinten ryhmän soitin, joka eroaa vaskipuhaltimista materiaaliltaan (joka voi olla puuta tai metallia) sekä äänenmuodostukseltaan.

puuro /pˈuːro/ (n)
gruau
  jostakin viljasta maidon tai veden kanssa keittämällä valmistettu velliä kiinteämpi ruoka

puuseppä /pˈuːsepːæ/ (n)
charpentier, charpentière
  ainespuun käsittelyn ammattilainen, joka tekee puusta erilaisia esineitä sekä korjaa ja entisöi

puutarha /pˈuːtarha/ (n)
jardin
  puilla, pensailla ja kukkaistutuksilla koristeltu rauhallinen ulkoalue, jossa usein tuotetaan koristekasvien lisäksi juureksia ja vihanneksia. Suomessa kasvukauden pidentämiseksi on käytetty kasvilavaa taimien kasvatukseen. Kaupallisesti toimivaa puutarhaa nimitetään kauppapuutarhaksi.

puutarhuri /pˈuːtarhˌurɪ/ (n)
jardinier
  puutarhatalouden perustutkinto

puute /pˈuːte/ (n)
manque, carence
  kova tarve; se, että jotakin ei ole

puutiainen /pˈuːtɪˌainen/ (n)
tique
  punkkeihin kuuluva kahdeksanjalkainen verta imevä eläin, joka saattaa purressaan levittää tauteja

puuttua /pˈuːtːua/ (v)
manquer
  olla poissa jostakin ja aiheuttaa siten sen vajavaisuus
  olla olematta jollakin/jollakulla ja aiheuttaa siten sille puute tai tarve

puuvilla /pˈuːvɪlla/ (n)
coton
  malvakasveihin (Gossypium) lukeutuva yksi- tai monivuotinen ruoho. Hyötykasveina käytettyjä lajeja on useita.

puuvillalanka /pˈuːvɪllalˌaŋka/ (n)
fil de coton
  puuvillasta valmistettu lanka

pyhimys /pˈyhɪmys/ (n)
saint
  pyhänä pidetty henkilö

pyhä /pˈyhæ/ (adj)
sacré, saint
  uskonnoissa Jumalalle tai jumalille erotettu
Saint, Sainte
  arvonimi pyhimykseksi julistetulle lähinnä katolilaisuudessa

pyhäinpäivä /pˈyhæimpˌæivæ/ (n)
Toussaint
  kirkollinen juhlapyhä jolloin muistetaan vainajia ja kirkon pyhiä. Suomessa ja Ruotsissa lokakuun 31. ja marraskuun 6. päivän välinen lauantai, katolisissa maissa marraskuun 1. päivä, ja ortodokseilla ensimmäinen helluntain jälkeinen sunnuntai

pyhäkkö /pˈyhækːø/ (n)
sanctuaire
  pyhättö, temppeli tai palvontapaikka, joka on rakennettu säilyttämään kristinuskon pyhäinjäännöstä

pyjama /pˈyjama/ (n)
pyjama
  väljä yöasu, johon kuuluu housut ja paita

pylly /pˈylly/ (n)
fesses
  takapuoli

pyramidi /pˈyramˌidɪ/ (n)
pyramide
  pohjaltaan neliömäinen, sivuiltaan kolmiomainen, sileä- tai porrastettu huippua kohti kapeneva kivirakennelma, jossa yleensä on sisätiloja

pyromaani /pˈyromˌaːnɪ/ (n)
pyromane
  tuhopolttaja, henkilö, joka on häiriytyneesti viehtynyt tulipaloihin ja niiden sytyttelyyn

pyrstö /pˈyrstø/ (n)
bat
  erityisesti selkäjänteisten, kuten kalojen, lintujen ja useiden sammakkoeläinten ruumiin takapäässä olevan pidentymän nimitys, joka häntää vastaavana ruumiinosana mm. helpottaa liikkumista

pyry /pˈyry/ (n)
tempête de neige
  tiheä lumisade

pyssy /pˈyssy/ (n)
flingue
  ampuma-ase

pysyvä /pˈysyvæ/ (adj)
permanent, persistant
  sellainen, joka on muuttumaton, jatkuvasti olemassa oleva, stabiili

pysyä /pˈysyæ/ (v)
rester
  jäädä jhk paikkaan tai olotilaan, olla lähtemättä jstk

pysäkki /pˈysækːɪ/ (n)
arrêt, station
  joukkoliikenteen kulkuneuvojen pysähtymispaikka matkustajien ottamista ja jättämistä varten

pysäköintikiekko /pˈysækˌøintɪkˌiekːo/ (n)
disque de stationnement
  pysäköintiaikaa osoittava kiekko, joka sijoitetaan auton tuulilasin sisäpuolelle näkyvälle paikalle

pysäköintimittari /pˈysækˌøintɪmˌitːarɪ/ (n)
parcmètre, parcomètre, horodateur
  pysäköintialueella tai -ruudun läheisyydessä oleva laite, josta voi ostaa pysäköintiaikaa ja joka näyttää jäljellä olevan pysäköintiajan

pysäköintipaikka /pˈysækˌøintɪpˌaikːa/ (n)
parking, parc de stationnement, stationnement
  ajoneuvon seisottamista tai säilyttämistä varten varattu alue

pyton /pˈyton/ (n)
python
  Afrikassa ja Aasiassa elävien jättikäärmeiden alaheimoon kuuluva muniva käärmelaji

pyyhe /pˈyːhe/ (n)
essuie, serviette
  tarkoitukseen soveltuvasta materiaalista, us. tekstiilistä tai paperista, valmistettu esine, jota käytetään pois pyyhkimiseen, kuivaamiseen tms.

pyyhekumi /pˈyːhekˌumɪ/ (n)
gomme
  väline, jolla voi pyyhkiä pois lyijykynän jäljen

pyyheliina /pˈyːhelˌiːna/ (n)
serviette, essuie
  kuivaamiseen käytettävä yl. kankainen pyyhe

pyykkipoika /pˈyːkːɪpˌoika/ (n)
pince à linge, épingle à linge
  nipistin, jonka avulla ripustetaan pesty pyykki kuivumaan narulle

pyyntö /pˈyːntø/ (n)
requête
  toivomus, joka esitetään jollekulle

pyytää /pˈyːtæː/ (v)
demander
  esittää pyyntö, anoa, kehottaa tekemään jotakin tai pyytää palvelusta tai esinettä

pyökki /pˈyøkːɪ/ (n)
hêtre
  euroopanpyökki, kasvuvyöhykkeellään hyvin kookkaaksi kasvava jalo lehtipuu ()

pyöreä /pˈyøreæ/ (adj)
rond, круглый
  ympyrän muotoinen, pallomainen

pyörittää /pˈyørɪtːæː/ (v)
rouler
  saada pyörimään

pyöriä /pˈyørɪæ/ (v)
tourner, rouler
  liikkua pysyen osittain paikallaan

pyöriäinen /pˈyørɪˌæinen/ (n)
marsouin
  pyöriäisten heimon () valas
marsouin commun
  erityisesti

pyörteisyys /pˈyørteisyːs/ (n)
turbulence
  kaasujen ja nesteiden epästationaarisissa tai ei laminaarisissa virtauksissa esiintyvää vaikeasti hallittavaa ominaispiirrettä kuvaava suure

pyörtyä /pˈyørtyæ/ (v)
évanouir
  menettää tajuntansa hetkeksi ja kaatua

pyörä /pˈyøræ/ (n)
roue
  keskelle kiinnitetyn akselin ympäri pyörivä mekaaninen laite

pyöräily /pˈyøræily/ (n)
cyclisme
  polkupyörällä ajettavat kilpailut

pyörätuoli /pˈyørætˌuolɪ/ (n)
fauteuil roulant
  liikuntavammaisen liikkumavälineenä käytettävä tuoli, jossa on pyörät

pyöveli /pˈyøvelɪ/ (n)
bourreau
  kuolemanrangaistuksen toimeenpanija; teloittaja, mestaaja

pyöveliaratti /pˈyøvelˌiarˌatːɪ/ (n)
caïque à tête noire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

pähkinä /pˈæhkɪnæ/ (n)
noix
  kuiva, aukeamaton hedelmä, joka sisältää vain yhden siemenen. Kaupallisesti ja arkikielessä nimitetään muunkin laisia kovia syötäviä paljon rasvaa ja valkuaista sisältäviä hedelmiä tai sellaisen osia pähkinöiksi.

pähkinäpensas /pˈæhkɪnæpˌensas/ (n)
noisetier, noisetier commun
  euroopanpähkinäpensas, korkeakasvuinen pensas (); hedelmä on pähkinä, joka kypsyy kasvukauden päättyessä

pähkinäpuu /pˈæhkɪnæpuː/ (n)
noyer
  jalopähkinöihin (Juglans) kuuluvia kasveja, joissa kasvaa pähkinöitä

päikköpari /pˈæikːøpˌarɪ/ (n)
tête-bêche
  postimerkkipari, jossa merkit ovat toisiinsa nähden ylösalaisin

päinvastoin /pˈæinvastoin/ (adv)
au contraire
  vastakkaisella tavalla (kuin aiemmin ilmaistu)

päivittäin /pˈæivɪtːæin/ (adv)
quotidiennement, chaque jour, tous les jours
  jokaisena päivänä, joka päivä

päivittäinen /pˈæivɪtːˌæinen/ (adj)
journalier, quotidien
  sellainen, joka esiintyy, tapahtuu, toistuu tms. jokaisena päivänä; jokaiseen päivään kuuluva, jokapäiväinen

päivä /pˈæivæ/ (n)
jour, journée
  valoisa aika vuorokaudesta, aamun ja illan välissä
journée, jour
  (arkikieltä) vuorokausi

päiväkirja /pˈæivækˌirja/ (n)
journal intime
  henkilökohtainen muistikirja merkittävien tapahtumien muistiin merkitsemiseksi

päiväkoti /pˈæivækˌotɪ/ (n)
maternelle
  lastentarha; paikka, jossa lastenhoitajat hoitavat ryhmää lapsia vanhempien ollessa töissä

päivällinen /pˈæivællɪnen/ (n)
dîner, souper
  ateria, joka syödään yleensä iltapäivällä klo 16–19, vuorokauden toinen pääateria lounaan jälkeen

päivämäärä /pˈæivæmˌæːræ/ (n)
date
  kalenterin mukainen ajankohta, päivän aikamäärä ()

päivänkakkara /pˈæivæŋkˌakːara/ (n)
marguerite
  valko-keltakukkainen asterikasvi ()

päivänseisaus /pˈæivænsˌeisaus/ (n)
solstice
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Kravun tai Kauriin kääntöpiirillä

päiväntasaaja /pˈæivæntasˌaːja/ (n)
équateur
  Maan ekvaattori

päiväntasaus /pˈæivæntasaus/ (n)
équinoxe
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Maan päiväntasaajalla

päkiä /pˈækɪæ/ (n)
thénar capiton plantaire
  ihmisen isovarpaan tyvessä, myös peukalon taipeessa oleva lihasten muodostama kohouma

pässi /pˈæssɪ/ (n)
bélier
  urospuolinen lammas

pätevä /pˈætevæ/ (adj)
compétent
  sellainen, joka on johonkin asiaan riittävä, kelpoinen

pää /pˈæː/ (n)
tête
  kehon osa, jossa yleensä sijaitsevat aivot, silmät, korvat, suu ja nenä

pääasiassa /pˈæːasɪˌassa/ (adv)
principalement
  merkittävimmältä osin, suurimmalta osin

päähine /pˈæːhɪne/ (n)
couvre-chef
  päässä pidettävä vaatekappale, suoja tai koriste, esimerkiksi hattu tai kruunu

päähuivi /pˈæːhwɪvɪ/ (n)
écharpe
  päässä pidettävä huivi

pääilmansuunta /pˈæːɪlmˌansuːnta/ (n)
point cardinal
  ilmansuunta, joka on yksi neljästä pääasiallisesta ilmansuunnasta, jotka ovat suhteessa toisiinsa 90 asteen kulmissa

pääjakso /pˈæːjakso/ (n)
embranchement, phylum
  eliöiden tieteellisen luokittelun toiseksi ylin taso

pääkaupunki /pˈæːkaupˌuŋkɪ/ (n)
capitale
  itsenäisen valtion hallinnollinen keskus

pääkoppa /pˈæːkopːa/ (n)
boite crânienne, boîte crânienne
  pääkallon aivoja suojaava osa

päälause /pˈæːlause/ (n)
proposition simple, phrase affirmative
  lause, joka ilmaisee yhden kokonaisen ajatuksen ja sisältää yleensä predikaatin ja subjektin; voi esiintyä itsenäisenä ja näin muodostaa kirjoituksessa yksinäänkin virkkeen

päällikkö /pˈæːllɪkːø/ (n)
chef
  työpaikalla yksikön johtaja

päällys /pˈæːllys/ (n)
emballage
  peittävä, suojaava, ympäröivä ulkopinta, yläpinta tms.

pääluokka /pˈæːluokːa/ (n)
voix
  prdoduktiivinen rakenne, jolla muutetaan verbin tai lauseen argumenttirakennetta ja valenssia, suomessa verbien taivutusluokka, joka kertoo siitä tunnetaanko tekijä

pääministeri /pˈæːmɪnˌisterɪ/ (n)
premier ministre
  valtion hallituksen johtaja

päämäärä /pˈæːmæːræ/ (n)
but, fin
  tavoite, tarkoitus
destination
  määränpää

päänsärky /pˈæːnsærky/ (n)
mal de tête
  pääkipu, päässä tuntuva särky ja kipu

pääoma /pˈæːoma/ (n)
capital
  (liiketaloustiede) finanssipääoma; raha ja vastaavat välineet

pääomitus /pˈæːomɪtus/ (n)
capitalisation
  koron liittäminen osaksi velkapääomaa

pääosa /pˈæːosa/ (n)
plupart
  suuri enemmistö

pääri /pˈæːrɪ/ (n)
pair
  ylhäisaatelin jäsen Britanniassa

pääruoka /pˈæːruoka/ (n)
plat principal
  usean ruokalajin ateriassa tyypillisesti aterian keskellä syöty raskain ruokalaji

päärynä /pˈæːrynæ/ (n)
poirier, poire
  tarhapäärynä, hedelmäpuuna viljelty ruusukasvien heimon puu (Pyrus communis), joka on läheistä sukua omenapuulle
poire
  päärynäpuun hedelmä

pääsiäinen /pˈæːsɪˌæinen/ (n)
Pâques, Pâque
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen muistoksi

pääsiäismuna /pˈæːsɪˌæismuna/ (n)
œuf de Pâques
  koristeltu muna, joita annetaan lahjaksi pääsiäisenä; munan sisällä on usein yllätys

pääsiäispupu /pˈæːsɪˌæispupu/ (n)
lapin de Pâques
  kuvitteellinen jänis, joka tuo lapsille suklaamunia pääsiäisenä.

pääsky /pˈæːsky/ (n)
hirondelle
  laajalle levinneen, noin 75 lajin varpuslintuheimon, pääskyjen (Hirundinidae), jäsen. Heimoon kuuluu kolme Suomessa pesivää lajia: haarapääsky, räystäspääsky ja törmäpääsky

päästä /pˈæːstæ/ (v)
arriver
  saavuttaa jokin paikka, onnistua tulemaan jnnk

päästää /pˈæːstæː/ (v)
laisser
  antaa, sallia jotain

pääte /pˈæːte/ (n)
terminal
  tietokoneen käyttölaite, yksinkertainen syöttö- ja tulostuslaite, joka on kytketty keskustietokoneeseen kaapelin tai verkon välityksellä, nykyisin usein näyttöpääte; myöhemmin pääte-emulaattori eli pääteohjelma
suffixe, terminaison
  sanan loppuun lisättävä aines; sijapääte, jokin muu taivutuspääte tai johdospääte, tai mikä tahansa sanan lopusta tunnistettava osa

päätoimittaja /pˈæːtoimˌitːaja/ (n)
rédacteur en chef, éditeur responsable
  julkaisun vastaava toimittaja, joka vastaa pääkirjoituksista ja kantaa oikeudellisen vastuun sisällöstä

päättyä /pˈæːtːyæ/ (v)
finir, terminer
  tulla loppuunsa

päättää /pˈæːtːæː/ (v)
décider
  tehdä päätös
conclure, finir
  viedä loppuun, saattaa loppuun, lopettaa

päätös /pˈæːtøs/ (n)
décision
  pohdinnan tuloksena syntyvä vakuuttuminen jonkin asian tekemisestä; hallinnollisesti tehty ratkaisu
arrêt
  oikeuden päätös

pölkky /pˈølkːy/ (n)
billot
  puupölkky, pölli, tukin tai hirren katkaistu osa erityisesti asetettuna pystyyn alustaksi
  alusta, jolle teloitettavan kaula asetetaan katkaistavaksi

pöllö /pˈøllø/ (n)
hibou, chouette
  Strigidae-heimoon kuuluvia öisin liikkuvia petolintuja, jotka tunnistaa suuresta päästä, lyhyestä kaulasta ja koukkumaisesta nokasta

pöllölintu /pˈøllølˌintu/ (n)
duc
  (eläintiede) kaikkialla maailmassa Antarktista lukuun ottamatta tavattavan lintulahkon (Strigiformes) yksilö. Pöllölintuihin kuuluu noin 200 lintulajia.

pöly /pˈøly/ (n)
poussière
  hyvin hienojakoinen aine, jolle ilmassa leijuminen on ominaista

pölyinen /pˈølyinen/ (adj)
poussiéreux
  pölyn peittämä

pölynimuri /pˈølynˌimurɪ/ (n)
aspirateur
  siivoukseen käytettävä sähkölaite, joka imee sisäänsä pölyä ja roskia

pönkkä /pˈøŋkːæ/ (n)
étai
  tukipuu, joka kiilataan tuettavan ja maan väliin

pörinä /pˈørɪnæ/ (n)
bourdonnement
  joidenkin lentävien hyönteisten, esim. ampiaisen tai mehiläisen lentäessään päästämä ääni
bourdonnement, grognement
  moottoriajoneuvojen moottorista tuleva ääni

pörssi /pˈørssɪ/ (n)
bourse, bourse des valeurs
  julkinen kauppapaikka kaupankäynnin kohteen, erityisesti arvopapereiden, ostamista ja myymistä varten; rakennus jossa se toimii

pötsi /pˈøtsɪ/ (n)
panse, rumen, herbier
  märehtijän ensimmäinen maha

pöytä /pˈøytæ/ (n)
table
  huonekalu, jossa on jalkojen varassa seisova taso työntekoa, lukemista, syömistä yms. varten

pöytäkirja /pˈøytækˌirja/ (n)
procès-verbal
  tilaisuuden (kokouksen, toimituksen, tms.) kulusta ja päätöksistä kirjattavat viralliset muistiinpanot, joiden laadintaan ja käsittelyyn liittyy yleensä säädöksiä

pöytälaatikko /pˈøytælˌaːtɪkːo/ (n)
casse, tiroir
  kirjoituspöytään tai muuhun pöytään kuuluva vetolaatikko

pöytätennis /pˈøytætˌennɪs/ (n)
tennis de table
  peli, jossa lyödään palloa pöydällä olevan verkon yli vastustajalle

raahata /rˈaːhata/ (v)
traîner
  vetää perässään

raaja /rˈaːja/ (n)
membre
  selkärankaisten ja niveljalkaisten parillinen nivelikäs uloke, jota käytetään tarttumiseen tai liikkumiseen

raaka /rˈaːka/ (adj)
cru, vert
  sellainen, joka ei ole vielä kypsynyt, kypsymätön
cru
  kypsentämätön; vaillinaisesti kypsennetty
brut
  jalostamaton
brut, brutal, cruel
  julma, toisten oikeuksista tai hyvinvoinnista piittaamaton, arkikielessä brutaali

raaka /rˈaːka/ (n)
vergue, antenne
  purjealuksen mastoon poikittain kiinnitetty pyöröpuu, raakapuu, johon raakapurje kiinnitetään

raaka-aine /rˈaːkaˈaine/ (n)
matière première
  luonnonvara tai puolivalmiste, mistä jalostetaan erilaisia tuotteita

raakapurje /rˈaːkapˌurje/ (n)
voile carrée
  vaakasuoraan pyöröpuuhun, raakaan, kiinnitetty maston suhteen symmetrinen nelikulmio

raakaöljy /rˈaːkaˌøljy/ (n)
pétrole brut
  jalostamaton, maasta sellaisenaan saatava maaöljy

raakeli /rˈaːkelɪ/ (n)
racle
  lastamainen työväline, jota käytetään silkkipainannassa ja käsin tapahtuvassa kankaanpainannassa, erityisesti kaaviopainannassa. Raakelin avulla painoväri levitetään työstettävälle kankaalle ja painetaan painokaavion seulakankaan läpi.

raamattu /rˈaːmatːu/ (n)
bible
  iso kirja, etenkin kattavista, ohjekirjoista käytetty sanonta

raamatullinen /rˈaːmatˌullɪnen/ (adj)
biblique
  sellainen, joka liittyy Raamattuun, on Raamatussa tai Raamatusta peräisin

raatihuone /rˈaːtɪhˌuone/ (n)
hôtel de ville, mairie
  julkinen rakennus, jossa kaupunginraati eli -hallitus kokoontui

raato /rˈaːto/ (n)
carcasse
  kuollut, hajoava eläimen ruumis

rabbi /rˈabːɪ/ (n)
rabbin
  juutalainen lainoppinut, alun perin juutalaisen uskon ja lain opettaja ja tulkitsija ja tuomari, joka voi nykyisin myös toimia jumalanpalveluksissa ja edustaa juutalaista seurakuntaa

rabies /rˈabies/ (n)
rage
  rhabdo-RNA-viruksen aiheuttama aivotulehdukseen johtava virusinfektio, joka leviää syljen, esim. eläimen pureman välityksellä. Jokainen yritys juoda vettä tai muuta nestettä aiheuttaa nielun lihaksissa erittäin kivuliaan kouristuksen.

racketlon /rˈakketlon/ (n)
#Ranska
  urheilulaji, joka on neljästä mailapelistä – pöytätenniksestä, sulkapallosta, squashista ja tenniksestä – muodostettu moniottelu

radeeraus /rˈadeːraus/ (n)
eau-forte
  etsauksen vanhentunut nimitys, radeeramalla valmistettu taideteos

radiaani /rˈadɪˌaːnɪ/ (n)
radian
  SI-järjestelmän mukainen absoluuttinen tasokulman mittayksikkö. Radiaanin tunnus on rad.

radioaalto /rˈadɪoˌaːlto/ (n)
onde radio
  taajuusalueen 3 Hz – 300 GHz sähkömagneettista säteilyä, jota käytetään radiolähetyksen välittämiseen

radioaktiivinen /rˈadɪoˌaktɪːvɪnen/ (adj)
radioactif
  sellainen, jossa esiintyy radioaktiivisuutta

radioaktiivisuus /rˈadɪoˌaktɪːvɪsuːs/ (n)
radioactivité
  luonnonilmiö, jossa tiettyjen alkuaineiden atomit hajoavat spontaanisti säteilyä vapauttaen

radiologia /rˈadɪˌoloɡˌia/ (n)
radiologie
  lääketieteen haara, missä tutkitaan ja sovelletaan ionisoivaa säteilyä ja sen vaikutuksia kuvauksiin ja sädehoitoon

radon /rˈadon/ (n)
radon
  jalokaasu, alkuaine Rn

rae /rˈae/ (n)
grêlon
  taivaalta raesateessa satava pala jäätä

raffinoida /rˈaffɪnˌoida/ (v)
raffiner
  puhdistaa, jalostaa

rafsi /rˈafsɪ/ (n)
rafsi#Ranska
  lojbanin kielessä gismujen ja cmavojen fragmentaarimuoto, joka toimii sanansisäisenä johtimena sanojen muodostamiseksi; näin muodostuu monia brivloja kuten lujvoja ja fu’ivloja, joilla taas ei ole omaa rafsimuotoaan

raha /rˈaha/ (n)
argent, monnaie
  vaihdon väline, jota voi vaihtaa hyödykkeisiin eli palveluihin ja tavaroihin ja jota käytetään arvon ja hinnan mittana

rahankeräys /rˈahaŋkeræys/ (n)
collecte de fonds
  rahan keräämiseen jotakin varten tähtäävä toiminta

rahanpesu /rˈahampˌesu/ (n)
blanchiment d’argent, blanchiment d'argent
  rikoksilla hankitun rahan naamiointi laillisista lähteistä saaduksi

rahaton /rˈahaton/ (adj)
fauché, sans-le-sous
  sellainen, jolla ei ole rahaa, vailla rahaa oleva

rahavaranto /rˈahavarˌanto/ (n)
masse monétaire
  liikkeellä olevan rahan määrä, joka on sidoksissa pankkijärjestelmään; määritellään useita liikkeellä olevista varoista (M0), yön yli nostettavissa oleviin (M1) ja aina kahden vuoden sisään erääntyviin (M3) asti

rahayksikkö /rˈahaˌyksɪkːø/ (n)
unité monétaire
  valtion alueella käytettävä virallinen rahan yksikkö

rahka /rˈahka/ (n)
fromage blanc
  maitorahka – hapatetusta maidosta valmistettu massa, josta hera on lähes kokonaan poistettu

rahoittaa /rˈahoitːaː/ (v)
financer
  antaa rahoitusta jonkun käytettäväksi tai jonkin käyttöön, tavallisesti korvausta vastaan

rahoittaja /rˈahoitːˌaja/ (n)
financeur
  henkilö tai muu, joka rahoittaa jotain toimintaa, esimerkiksi antaa rahalainan

rahoitus /rˈahoitus/ (n)
financement
  tuotantoon tai kulutukseen tarvittava pääoma
finance
  yliopistojen ja kauppakorkeakoulujen ko. aiheeseen perehdyttävä oppiaine

rahti /rˈahtɪ/ (n)
fret
  korvaus tavaran kuljetuksesta, rahti-, kuljetusmaksu

raide /rˈaide/ (n)
rail
  yhden tai kahden kiskon muodostama kokonaisuus, junanrata; monorail t. rautatien kiskopari

raihnainen /rˈaihnainen/ (adj)
décrépit
  iän tai vaivojen heikentämä tai rappeuttama

raiskaaja /rˈaiskaːja/ (n)
violeur
  henkilö, joka käyttää seksuaalisesti hyväkseen, raiskaa

raiskata /rˈaiskata/ (v)
violer
  pakottaa sukupuoliyhdyntään fyysistä väkivaltaa, sen uhkaa tai sillä pelottelua käyttäen

raiskaus /rˈaiskaus/ (n)
viol
  väkisinmakaaminen, sukupuoliyhteys ilman toisen osapuolen tahtoa

raita /rˈaita/ (n)
rayure, plage
  pitkänomainen kuvio, juova
saule marsault
  pajujen sukuun kuuluva leveälehtinen puu tai pensas Salix caprea

raitamesikko /rˈaitamesˌikːo/ (n)
méliphage barré
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

raitasuomuaratti /rˈaitasˌuomuarˌatːɪ/ (n)
conure leucotique
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

raitiovaunu /rˈaitɪovˌaunu/ (n)
tramway, tram
  raitiotietä pitkin kulkeva kaupungin sisäisen tai lähiliikenteen joukkoliikenneväline

raitis /rˈaitɪs/ (adj)
sobre
  alkoholijuomia nauttimaton

raittius /rˈaitːius/ (n)
sobriété
  raittiina oleminen

raivata /rˈaivata/ (v)
déblayer, débroussailler, défricher
  muuttaa tuottamaton maa hyödylliseksi maaksi; valmistella maa viljelyyn kelpaavaksi

raja /rˈaja/ (n)
frontière, limite
  se, mihin jokin muu konkreettinen tai kuviteltu asia loppuu, ja mistä toinen alkaa

rajapinta /rˈajapˌinta/ (n)
interface
  jonkin järjestelmän sisäisen toteutuksen ulospäin näkyvä liitäntä, jonka kautta se on yhteydessä ulkomaailmaan

rajoittaa /rˈajoitːaː/ (v)
limiter, restreindre
  estää tai kieltää tapahtumasta tai tekemästä jotakin liian pitkälle tai laajalle, asettaa rajoitteita

rajoitus /rˈajoitus/ (n)
restriction
  jotain toimintaa rajoittava asia

rajuilma /rˈajwɪlma/ (n)
tempête
  kova myrsky, sade ja ukkonen

rakas /rˈakas/ (adj)
cher
  sellainen, joka on rakkauden kohteena, erityisen pidetty, monesti myös palvottu

rakas /rˈakas/ (n)
cher, amour, chère
  henkilö, joka on toisen rakkauden kohde (käytetään tavallisesti puhutteluissa)

rakastaa /rˈakastaː/ (v)
aimer
  pitää paljon; olla syvästi kiintynyt pitkänkin ajan jälkeen

rakastajatar /rˈakastˌajatar/ (n)
maîtresse
  naispuolinen henkilö, jonka kanssa jklla avioliiton ulkopuolinen suhde

rakastella /rˈakastella/ (v)
faire l'amour
  harrastaa eroottista yhdessäoloa; olla seksuaalisessa kanssakäymisessä, olla yhdynnässä

rakastettava /rˈakastˌetːava/ (adj)
aimable
  sellainen, josta on helppo pitää; herttainen

rakastettavasti /rˈakastˌetːavˌastɪ/ (adv)
aimablement
  rakastettavalla tavalla

rakastettavuus /rˈakastˌetːavuːs/ (n)
amabilité
  se, että on rakastettava

rakastua /rˈakastˌua/ (v)
tomber amoureux, amoureuse, tomber amour avec
  alkaa rakastaa jkta/jtak

rakenne /rˈakenne/ (n)
structure
  jonkin kokonaisuuden osien yhteen liittämiseen sovellettujen keinojen yhdistelmä; luonnon aikaansaaman koostumuksen muoto

rakennus /rˈakennus/ (n)
bâtiment, immeuble, édifice
  ihmisen tekemä rakennelma, jossa on katto, seinät ja lattia

rakentaa /rˈakentaː/ (v)
construire, bâtir
  tehdä rakennus tai rakennelma

rakenteellinen /rˈakentˌeːllɪnen/ (adj)
structural
  rakenteeseen liittyvä

rakkaus /rˈakːaus/ (n)
amour
  syvän kiintymyksen tunne toista ihmistä tai jotakin asiaa kohtaan
amour, bien-aimé, bien-aimée
  henkilö johon on rakastuttu, rakkauden kohde

rakkauskirje /rˈakːauskˌirje/ (n)
lettre d'amour, lettre d’amour
  romanttinen kirje

rakko /rˈakːo/ (n)
vésicule, vessie
  nesteen täyttämä pussimainen sisäelin

rakuuna /rˈakuːna/ (n)
estragon
  monivuotinen yrttikasvi, Artemisia dracunculus, jota käytetään kuivattuna mausteena
dragon
  jalan taisteleva, mutta hevosella liikkuva sotilas

rampa /rˈampa/ (n)
boiteux
  raajavammainen (kyse jaloista)

ramppikuume /rˈampːɪkˌuːme/ (n)
trac
  yleisön edessä esiintymistä edeltävä hermostuneisuus

rangaista /rˈaŋŋaista/ (v)
punir
  aiheuttaa toiselle kielteinen kokemus opetuksenomaisena seurauksena tämän väärästä teosta

rangaistus /rˈaŋŋaistus/ (n)
peine, châtiment
  seuraamus rikoksesta tai muusta konkreettista kohdetta tai elävää olentoa kohtaan tehdystä rikkomuksesta

rankki /rˈaŋkːɪ/ (n)
rang
  arvoaste, etuoikeusjärjestys

ranne /rˈanne/ (n)
poignet
  ihmisen kädessä kyynärvarren ja kämmenen välillä sijaitseva kahden nivelen yhdistelmä, joka mahdollistaa kämmenen taivuttamisen

rannekello /rˈannekˌello/ (n)
montre, bracelet-montre
  ranteen ympärille rannekkeella kiinnitettävä kello

rannikko /rˈannɪkːo/ (n)
côte, bord, littoral
  meren rantaa lähellä olevat alueet

rannikkokaupunki /rˈannɪkːokˌaupuŋkɪ/ (n)
ville côtière
  kaupunki meren välittömässä tuntumassa, rannikolla

ranska /rˈanska/ (n)
français
  romaaninen kieli, jota puhutaan etenkin Ranskassa, Belgiassa, Sveitsissä ja Kanadassa ja useissa Afrikan maissa (kielitunnus: fr)

ranskalainen /rˈanskalˌainen/ (adj)
français
  Ranskasta peräisin oleva tai Ranskaan liittyvä

ranskalainen /rˈanskalˌainen/ (n)
Français
  pysyvästi Ranskassa asuva henkilö

ranskalaiset perunat /rˈanskalˌaiset pˈerunat/ (n)
frites
  rasvassa uppopaistettuista perunasuikaleista koostuva ruokalaji

ranskankielinen /rˈanskaŋkˌielɪnen/ (adj)
francophone
  ranskan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava

ranta /rˈanta/ (n)
rive, bord, rivage, berge, côté
  vesistön ja maan raja-alue

rantakaija /rˈantakˌaija/ (n)
perruche des rochers
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rantakäärme /rˈantakˌæːrme/ (n)
couleuvre à collier
  Suomessa maan etelä- ja keskiosissa elävä myrkytön käärmelaji

rantalentopallo /rˈantalˌentopˌallo/ (n)
beach-volley
  lentopallon muunnos jota pelataan kaksihenkisin joukkuein hiekka-alustalla

rantapenger /rˈantapˌeŋŋer/ (n)
berge
  aaltojen kulutustyön aiheuttama rantamuodostelma, jossa erotetaan jyrkkä törmä, osittain veden peitossa oleva pengertasanne ja törmästä irtautuneiden maa-ainesten muodostama jyrkänparras

rantapuntarpää /rˈantapˌuntarpæː/ (n)
vulpin fauve
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

rantasandaali /rˈantasˌandaːlɪ/ (n)
sandale de plage
  erityisesti uimarannalla ja uimahallissa käytettäväksi tarkoitettu, tavallisesti muovinen, sandaali, joka sietää hyvin vettä ja hiekkaa

rapanui /rˈapanwɪ/ (n)
rapanui#fr
  rapanuin kieli, Pääsiäissaarella puhuttava austronesialainen kieli. Sanalista.

raparperi /rˈaparpˌerɪ/ (n)
rhubarbe
  pitkävartisia lehtiä kasvattava vihannes, jonka kirpeän happamia varsia käytetään tuoreina tai säilöttyinä ruoanvalmistukseen

raportoida /rˈaportˌoida/ (v)
rapporter
  tehdä selkeäksi, kertoa tapahtuneesta, tehdä raportti

raportti /rˈaportːɪ/ (n)
rapport
  asiateksti, joka tiedottaa jostakin asiasta, tiedotus, selonteko, tilannekatsaus

rappaaja /rˈapːaːja/ (n)
plâtrier
  rakennusalan ammattilainen, jonka toimenkuvaan kuuluu erityisesti rappaaminen

rapu /rˈapu/ (n)
écrevisse, crabe
  jonkin rapuihin kuuluva, vedessä elävä äyriäisten heimon kymmenjalkaisten lahkoon kuuluva äyriäinen. Ravuilla on kookkaat sakset ja kitiinikuori.

rariteetti /rˈarɪtˌeːtːɪ/ (n)
rareté
  harvinaisuus

rasia /rˈasɪa/ (n)
coffret
  pieni laatikko

rasismi /rˈasɪsmɪ/ (n)
racisme
  ihmisten erottelu tai poissulkeminen rodun, ihonvärin, syntyperän tai kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella; ihmisrotujen tasa-arvon kiistäjä; oman rodun suosiminen tai sen kannattaminen ja edistäminen että jotkut rodut ovat arvokkaampia kuin toiset

rasisti /rˈasɪstɪ/ (n)
raciste
  henkilö, joka syrjii rodun perusteella; rasismin harjoittaja

rasistinen /rˈasɪstɪnen/ (adj)
raciste
  rasismiin liittyvä, rasismin mukaisia mielipiteitä esittävä tai niiden mukaan toimiva

raskaana /rˈaskaːna/ (adv)
enceinte, grosse
  (naisesta) tilassa, jossa kohdussa kehittyy parhaillaan sikiöstä jälkeläinen

raskasvesi /rˈaskasvˌesɪ/ (n)
eau lourde
  raskaan vedyn eli deuteriumin ja hapen yhdiste eli dideuteriumoksidi (D₂O), jota käytetään mm. hidastimena luonnonuraanilla toimivissa ydinreaktoreissa

raskaus /rˈaskaus/ (n)
grossesse, gestation
  raskaana oleminen, vauvan odottaminen, raskaustila

raspi /rˈaspɪ/ (n)
râpe
  karkea viila

rastas /rˈastas/ (n)
grive
  jokin heimon Turdidae varpuslinnuista

rastaskerttunen /rˈastaskˌertːunen/ (n)
rousserolle turdoïde
  ruokokerttusten sukuun kuuluva lintu (Acrocephalus arundinaceus)

rasti /rˈastɪ/ (n)
coche
  vinoristi
balise, poste de contrôle
  suunnistuksessa maastoon merkitty kohde, joita etsitään ja joilla leimataan lomake tai vastaava rastin löytämisen merkiksi

rasva /rˈasva/ (n)
graisse, gras
  eläimen ihonalainen rasvakudos
gras
  paistorasva tai muu ruoanlaitossa käytettävä rasva, kuten voi, margariini, ruokaöljy tms.

rasvainen /rˈasvainen/ (adj)
gras
  rasvaa sisältävä tai rasvasta koostuva

rasvakala /rˈasvakˌala/ (n)
cycloptère, gros mollet
  eräs kalalaji

rasvapuristin /rˈasvapurˌistɪn/ (n)
pistolet graisseur, pompe à graisse
  työkalu, jolla puristetaan paineella rasvaa tyypillisesti rasvanippojen läpi laitteeseen

rata /rˈata/ (n)
piste, circuit
  tietty kulkureitti
piste, voie
  reitti, jota pitkin kuljetaan kilpaillessa nopeuslajeissa
trajectoire
  avaruudessa kulkevan kappaleen noudattama reitti

ratapyöräily /rˈatapˌyøræily/ (n)
cyclisme piste
  kilpapyöräily erityisellä radalla, velodromilla

rationaaliluku /rˈatɪonˌaːlɪlˌuku/ (n)
nombre rationnel
  luku, joka voidaan kirjoittaa kahden kokonaisluvun osamääränä eli murtolukuna

rationalismi /rˈatɪˌonalˌismɪ/ (n)
rationalisme
  järkiperäinen ajatustapa tai oppisuunta, järkeisoppi

rationalistinen /rˈatɪˌonalˌistɪnen/ (adj)
rationaliste
  järjen merkitystä korostava, rationalismin mukainen

ratkaista /rˈatkaista/ (v)
résoudre, solutionner
  löytää ratkaisu pulmaan

ratkaisu /rˈatkaisu/ (n)
solution
  oikea vastaus tai vastaus ongelmaan
décision, solution, jugement, résolution
  riidan saaminen selvitetyksi tai tuomioistuimen päätös

ratsain /rˈatsain/ (adv)
à cheval
  ratsun selässä, ratsastaen

ratsastaa /rˈatsastaː/ (v)
chevaucher, monter animal
  kulkea eläimen, usein hevosen selässä, ohjastaa ratsua sen selässä istuen

ratsastaja /rˈatsastˌaja/ (n)
cavalier, cavalière
  hevosen selässä ratsain liikkuva henkilö

ratsastus /rˈatsastus/ (n)
équitation
  liikkuminen ratsulla istuen sen selässä ja ohjastaen, myös urheilumuotona

ratsu /rˈatsu/ (n)
cavalier
  hevosenpään muotoinen nappula ♞, ♘

ratsuhevonen /rˈatsuhˌevonen/ (n)
monture
  ratsuna toimiva, ratsastamiseen käytettävä hevonen

ratsumies /rˈatsumies/ (n)
cavalier
  ratsuväen sotilas

ratsuväki /rˈatsuvˌækɪ/ (n)
cavalerie
  sotajoukko joka liikkuu ratsain hevosella

ratti /rˈatːɪ/ (n)
volant
  auton tai muun ajoneuvon ohjauspyörä

ratto /rˈatːo/ (n)
divertissement, plaisir
  viihdyke

rattopoika /rˈatːopˌoika/ (n)
gigolo, prostitué
  gigolo, miespuolinen prostituoitu

rauha /rˈauha/ (n)
paix, tranquillité, calme, sérénité
  häiriötön olotila
paix, harmonie
  riidaton olotila
paix
  sodaton tila

rauhallinen /rˈauhallɪnen/ (adj)
tranquille, pacifique
  tyyni, hermoilematon

rauhaton /rˈauhaton/ (adj)
inquiet
  sellainen, joka ei saa rauhaa
agité
  sellainen, jossa ei saa rauhaa, jossa ei ole rauhallista

rausku /rˈausku/ (n)
raie
  lähellä pohjaa elävä ja pohjaliejussa maaten saalista vaaniva rustokala, jolla on litteä ruumis ja silmät "selkäpuolella"

rauta /rˈauta/ (n)
fer
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine; kemiallinen merkki Fe

rautaesirippu /rˈautaˌesɪrˌipːu/ (n)
Rideau de fer
  kylmän sodan aikainen sosialistisen Itä-Euroopan ja kapitalistisen Länsi-Euroopan välinen raja

rautainen /rˈautainen/ (adj)
fer
  raudasta valmistettu, rauta-

rautakanki /rˈautakˌaŋkɪ/ (n)
barre à mine
  painava seiväsmäinen, kärjestä kiilamaiseksi taottu työkalu jota käytetään esimerkiksi maanmuokkaustöihin, kivenvääntöön ja maan pehmittämiseen

rautalanka /rˈautalˌaŋka/ (n)
fil de fer
  teräksestä vedetty metallilanka

rautatie /rˈautatie/ (n)
chemin de fer, voie ferrée
  rautatieliikenteen ja muun kiskoliikenteen käyttöön kiskoista rakennettu raidetie; raideliikenneväylä kaikkine siihen kuuluvine raiteineen, laitteineen ja järjestelmineen

rautatieasema /rˈautatˌieasˌema/ (n)
gare
  henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu rautatieliikennepaikka, jossa junat pysähtyvät

rautatievaunu /rˈautatˌievaunu/ (n)
wagon
  junanvaunu; kuljetus- ja liikennöintiväline rautateillä; vaunu, joista juna koostetaan liittämällä niitä peräkkäin toisiinsa ja veturiin

rautias /rˈautɪas/ (adj)
alezan
  hevosesta, jonka peitinkarva on ruskea ja jouhet samanväriset tai peitinkarvaa vaaleammat

ravata /rˈavata/ (v)
trotter
  (hevosurheilu, ym.) juosta ravia

ravi /rˈavɪ/ (n)
trot
  hevosen askellaji, jossa ristiin vastakkaiset jalat liikkuvat pareittain samaan tahtiin.

ravihevonen /rˈavɪhˌevonen/ (n)
trotteur
  ravikilpailujen osallistujaksi koulutettu, ravikilpailuissa juokseva, ravaava hevonen

ravinto /rˈavɪnto/ (n)
nourriture, aliment, nutriment
  ravintoaine energian lähteenä

ravintoketju /rˈavɪntokˌetju/ (n)
chaîne alimentaire
  aineen ja energian kulku trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä

ravintola /rˈavɪntˌola/ (n)
restaurant
  valmiin paikalla nautittavan ruoan, virvokkeiden ja juoma-annosten, usein myös alkoholin, tarjoamiseen erikoistunut ravitsemusliike

ravintolalasku /rˈavɪntˌolalˌasku/ (n)
addition, addition de restaurant, facture
  ravintolan tai muun ravitsemusliikkeen lasku tarjoilusta ja mahd. muista palveluksista asiakkaalle

ravintolavaunu /rˈavɪntˌolavˌaunu/ (n)
wagon-restaurant
  junanvaunu, jossa on ravintola

ravintoloitsija /rˈavɪntolˌoitsɪja/ (n)
restaurateur
  ravintolan pitäjä

ravitsemus /rˈavɪtsemus/ (n)
nutrition, alimentation
  eliön ravinnonkäytön ja elintoimintoihin hyödyntämisen yhteisvaikutus

ravustus /rˈavustus/ (n)
pêche écrevisse
  rapujen pyynti merroilla tai avopyydyksillä kala- tai lihasyötin houkuttamana

reaaliluku /rˈeaːlˌiluku/ (n)
nombre réel
  lukusuoran pistettä vastaava luku; sisältävät kokonaisluvut, rationaaliluvut ja irrationaaliluvut

reagoida /rˈeaɡˌoida/ (v)
réagir
  vastata ärsykkeeseen, vaikuttaa vastaan, joutua reaktioon

reaktio /rˈeaktˌio/ (n)
réaction
  jostakin toiminnasta aiheutuva vastakkainen toiminta tai ilmiö, vastavaikutus

reaktiomoottori /rˈeaktˌiomˌoːtːorɪ/ (n)
réacteur
  moottori, jonka voimanlähteenä toimivat siitä purkautuvat kuumat palamiskaasut

real /rˈeal/ (n)
réal
  Espanjan rahayksikkö vuosina 1854–1856

rebus /rˈebus/ (n)
rébus
  kuva-arvoitus

reema /rˈeːma/ (n)
rhème
  lauseen osa, joka antaa uutta informaatiota aiheesta

refleksiiviverbi /rˈefleksˌiːvɪvˌerbɪ/ (n)
verbe pronominal
  verbi joka kuvaa tekemisen kohdistuvan subjektiin itseensä

reformi /rˈeformɪ/ (n)
réforme
  suunnitelmallinen ja laillisin keinoin toimeenpantu uudistus

rehellinen /rˈehellɪnen/ (adj)
honnête
  totuudessa pysyvä, vilpitön

rehellisesti /rˈehellɪsˌestɪ/ (adv)
honnêtement
  rehellisellä tavalla

rehellisyys /rˈehellɪsyːs/ (n)
honnêteté
  valheita välttävä luonteenomaisuus

rehtori /rˈehtorɪ/ (n)
proviseur, proviseur adjoint
  oppilaitoksen johtajasta käytetty nimitys alakoulusta yliopistoon

rehu /rˈehu/ (n)
fourrage, nourriture
  eläinten, erityisesti karjan ravinto

rei'itin /rˈeiɪtɪn/ (n)
perforateur, perforeuse
  väline, jolla tehdään reikiä paperiarkkeihin

rei'ittää /rˈeiɪtːæː/ (v)
faire trou, trouer
  tehdä reikä tai reikiä johonkin

reikä /rˈeikæ/ (n)
trou
  kappaleen läpi menevä lyhyehkö aukko
  hammasmädän eli karieksen aiheuttama vaurio hampaassa

reimari /rˈeimarɪ/ (n)
balise
  merenkulun viitoitusjärjestelmän viitta

reisi /rˈeisɪ/ (n)
cuisse
  lonkan ja polven välinen jalan yläosa

reisiluu /rˈeisɪluː/ (n)
fémur
  lonkkanivelen ja polvinivelen välissä sijaitseva, ihmiskehon pisin luu (lat. os femoris)

rekisterikilpi /rˈekɪstˌerɪkˌilpɪ/ (n)
plaque immatriculation
  tunnistamista varten tarkoitettu autoon tai muuhun rekisteröitävään ajoneuvoon kiinnitetty pieni metallinen tai muovinen kilpi, johon on kirjoitettu ajoneuvon rekisteritunnus

reklamaatio /rˈeklamˌaːtɪo/ (n)
réclamation
  hyödykkeen virheellisyyden ilmoittaminen ja korvauksen vaatiminen; valitus, takaisin vaatiminen

rekonstruktio /rˈekonstrˌuktɪo/ (n)
reconstruction
  jälleenrakentaminen

rektifiointi /rˈektɪfɪˌointɪ/ (n)
rectification#Ranska
  korjaus, oikaisu

relativismi /rˈelatɪvˌismɪ/ (n)
relativisme
  käsitys, jonka mukaan totuus tai arvot ovat relatiivisia ja mitään ehdottoman varmoja totuuksia tai ehdottomia arvoja ei ole, kaikki on suhteellista

relevantti /rˈelevˌantːɪ/ (adj)
pertinent, pertinente
  asiaan olennaisesti vaikuttava, asian kannalta muuten olennainen tai merkityksellinen

reliikki /rˈelɪːkːɪ/ (n)
relique
  pyhäinjäännös

remontoida /rˈemontˌoida/ (v)
rénover
  tehdä remonttia

remontti /rˈemontːɪ/ (n)
rénovation
  korjaustyö

renessanssi /rˈenessˌanssɪ/ (n)
renaissance
  kulttuuri-ilmiö, jonka usein katsotaan alkaneen 1300-luvulla Italian kaupunkivaltioissa ja levinneen muualle Eurooppaan 1500-luvun tietämillä

rengas /rˈeŋŋas/ (n)
anneau
  ympyrän muotoinen, keskeltä avoin esine
  planeetan ympärille irtomateriasta muodostunut ohut kiekko
  algebrallinen joukko, jolla on yhteenlasku- ja kertolaskuoperaatiot. Rengas on ryhmä yhteenlaskun suhteen ja monoidi kertolaskun suhteen.
pneu, pneumatique
  ajoneuvon pyörän kumiosa

renium /rˈenium/ (n)
rhénium
  eräs alkuaine

renki /rˈeŋkɪ/ (n)
valet de ferme
  maatalon vakituinen miespuolinen työntekijä agraarikaudella

renttu /rˈentːu/ (n)
salaud
  (miespuolisesta henkilöstä, käytetään hyvin harvoin naisesta) retku, retale, retkale, heittiö

repiä /rˈepɪæ/ (v)
déchirer
  rikkoa useaan osaan (yl. jotain osittain pehmeää)

reppu /rˈepːu/ (n)
sac, sac à dos
  selässä kannettava pussi, jossa on olkapäiden yli kulkevat hihnat

reputtaa /rˈeputːaː/ (v)
coller
  saada hylätty (jostakin kokeesta tai kurssista)

reservi /rˈeservɪ/ (n)
réserve
  jotain käyttöä varten varattu resurssi

resiina /rˈesɪːna/ (n)
draisine
  (rautatiet) kiskoilla ihmisvoimin tai pienellä moottorilla kulkeva kulkuväline

resistanssi /rˈesɪstˌanssɪ/ (n)
résistance
  sähköinen vastus, sähkövastus; suure, joka kuvaa johtimen sähkövirran kulun vastustamiskykyä (tunnus R, yksikkö ohmi (Ω))

resitaatio /rˈesɪtˌaːtɪo/ (n)
récitation
  resitoimalla lukeminen, resitointi

resorboida /rˈesorbˌoida/ (v)
résorber
  absorboida uudelleen, imeä takaisin itseensä tai uudelleen lävitseen
  kokea resorptio

reti /rˈetɪ/ (n)
rade
  (merenkulku) redi, suojainen ankkuroitumisalue sataman edustalla, satamaselkä. Retillä laivat odottavat laituriin pääsyä tai purkavat ja lastaavat.

retiisi /rˈetɪːsɪ/ (n)
radis
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvi (Raphanus sativus var. sativus), joka on eräs maailman vanhimmista viljelykasveista. Sen kirpeä alkeisvarsi on yleensä päältä punainen ja sisältä valkoinen

retoriikka /rˈetorˌiːkːa/ (n)
rhétorique
  puhetaito; puhetaito-oppi

retorinen /rˈetorɪnen/ (adj)
rhétorique
  puhetaidollinen, retoriikkaan kuuluva

retoromaani /rˈetoromˌaːnɪ/ (n)
romanche
  (kielitiede) retoromaanin kieli, roomalainen kieli, joka on yksi Sveitsin kansalliskielistä italian, ranskan ja saksan ohella. Sanalista.

revanssi /rˈevanssɪ/ (n)
revanche
  uusintaottelu

revetä /rˈevetæ/ (v)
déchirer, crever, fissurer, éclater
  mennä rikki tietyllä tavalla (esim. kankaasta)

revisionisti /rˈevɪsˌionˌistɪ/ (n)
révisionniste
  joka kannattaa revisionismia

revisionistinen /rˈevɪsˌionˌistɪnen/ (adj)
révisionniste
  revisionismiin liittyvä tai sen mukainen

revonhäntä /rˈevonhˌæntæ/ (n)
amarante
  -suvun trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä esiintyviä kasveja, joita käytetään koristekasveina

revontulet /rˈevontulet/ (n)
aurore polaire aurore boréale aurore australe
  ilmakehän ilmiö, jossa Auringosta lähteneet varatut hiukkaset aiheuttavat napapiirien läheisyydessä aaltoilevan valoilmiön

revyy /rˈevyː/ (n)
revue
  viihteellinen esitys, joka sisältää musiikkia ja tanssia

ribosomi /rˈibosˌomɪ/ (n)
ribosome
  soluelin, jossa proteiinisynteesi tapahtuu

riekko /rˈiekːo/ (n)
lagopède
  yleisesti Lapin lintuna pidetty metsäkanalintu, jota esiintyy koko Suomessa (Lagopus lagopus)

riemuita /rˈiemwɪta/ (v)
se réjouir
  tuntea tai osoittaa voimakasta iloa

riidellä /rˈiːdellæ/ (v)
disputer
  väitellä raivokkaasti, tapella

riihi /rˈiːhɪ/ (n)
grange
  viljan kuivaukseen ja puintiin käytetty rakennus

riikinkukko /rˈiːkɪŋkˌukːo/ (n)
paon
  luonnonvaraisena Etelä-Aasiassa tavattava suurikokoinen kanalintu (), joka tunnetaan uroksen koristeellisista pyrstösulista

riimi /rˈiːmɪ/ (n)
rime
  runon loppusointu

riippua /rˈiːpːua/ (v)
dépendre
  määräytyä jonkin tekijän mukaan
pendre, suspendre
  (asennosta tai asemasta) olla riipuksissa; roikkua

riippulukko /rˈiːpːulˌukːo/ (n)
cadenas
  lukko, joka kiinnitetään ja lukitaan paikalleen U:n muotoisella sangalla

riippumatto /rˈiːpːumˌatːo/ (n)
hamac
  tekstiiverkosta tai kankaasta tehty kahden pidikkeen väliin ripustettu makuualusta

riisi /rˈiːsɪ/ (n)
riz
  riisien heinäkasvisuvun (Oryza) luonnonvaraisten tai syötäväksi viljeltyjen lajien yleisnimi; riisi on trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla viljelty maapallon tärkein viljalaji
rame, rame de papier, ramette
  paperimittana, 25 kirjaa eli 500 arkkia

riisitauti /rˈiːsɪtˌautɪ/ (n)
rachitisme
  D-vitamiinin puutteesta johtuva aineenvaihduntahäiriö

riista /rˈiːsta/ (n)
gibier
  luonnonvaraisina elävät nisäkkäät tai linnut, joita käytetään saaliseläiminä ja metsästetään ruoaksi tai turkisten vuoksi

riitti /rˈiːtːɪ/ (n)
rite
  liturginen toimitus tai seremonia; palvontameno

riittävä /rˈiːtːævæ/ (adj)
suffisant
  sellainen, joka riittää; tarpeeksi mittava, tarpeet täyttävä

riittää /rˈiːtːæː/ (v)
suffire
  tyydyttää tarpeet, olla tarpeeksi

riiviö /rˈiːvɪø/ (n)
canaille, crapule, fripouille
  pahankurisesta kakarasta käytetty nimitys

rikas /rˈikas/ (adj)
riche
  sellainen, jolla on hallussaan runsaasti omaisuutta

rikastuttaa /rˈikastˌutːaː/ (v)
enrichir
  tehdä rikkaammaksi; saada rikastumaan

rikkapuntarpää /rˈikːapˌuntarpæː/ (n)
vulpin des champs
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

rikki /rˈikːɪ/ (adv)
cassé, brisé
  ei toimi tai on hajalla, epäkunnossa

rikki /rˈikːɪ/ (n)
soufre
  epämetalleihin kuuluva yleinen, mauton ja hajuton, väriltään keltainen alkuaine. Rikin kemiallinen merkki on S.

rikkihappo /rˈikːɪhˌapːo/ (n)
acide sulfurique
  H₂SO₄, vahva happo, joka liuottaa epäjaloja metalleja

rikkivety /rˈikːɪvˌety/ (n)
hydrogène sulfuré
  myrkyllinen, mädälle kananmunalle haiseva vedyn ja rikin yhdiste H₂S

rikkoa /rˈikːoa/ (v)
casser, briser
  tehdä rikkinäiseksi, särkeä, panna palasiksi
enfreindre
  toimia noudattamatta sääntöjä tai lupausta
briser
  vaihtaa seteli pienemmiksi rahoiksi
violer, enfreindre
  poistaa rikat, perata

rikkoontua /rˈikːoːntˌua/ (v)
casser
  mennä rikki, hajota

rikkoutua /rˈikːoutˌua/ (v)
casser
  mennä rikki itsekseen

rikollinen /rˈikollɪnen/ (adj)
criminel
  lainvastainen

rikollinen /rˈikollɪnen/ (n)
criminel
  henkilö, joka ei noudata lakia, lainrikkoja, rikokseen syyllistynyt

rikollisuus /rˈikollɪsuːs/ (n)
criminalité
  rikolliset teot, rikosten määrä (yhteiskunnallisena ilmiönä)

rikos /rˈikos/ (n)
crime, délit
  laissa rangaistavaksi säädetty teko tai laiminlyönti

rikos ihmisyyttä vastaan /rˈikos ˈihmɪsˌyːtːæ vˈastaːn/ (n)
crime contre l'humanité
  laajamittaisesti ja järjestelmällisesti siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys, jonka motiivina on poliittinen mielipide, rotu, kansallisuus, etninen alkuperä, kulttuuri, uskonto, sukupuoli tai näihin rinnastettava seikka

rikosoikeus /rˈikosˌoikeus/ (n)
droit pénal
  tekojen rankaisemista koskeva oikeustieteen haara

rikša /rˈikʃa/ (n)
pousse-pousse, poussepousse
  Kaukoidässä käytettävät aisoista vedettävät tai polkupyrävetoiset yhden tai kahden henkilön kuljetusrattaat

rinnakkainen /rˈinnakːˌainen/ (adj)
parallèle
  joka on olemassa toisen asian kanssa yhtä aikaa ja tarkoittaa samaa toisesta näkökulmasta

rinnastaa /rˈinnastaː/ (v)
comparer
  pitää vertailukelpoisena tai samanarvoisena jnk kanssa

rinne /rˈinne/ (n)
pente
  kalteva tai viettävä maa; maa-alue kukkulan ja laakson välillä.
piste
  laskettelurinne

rinta /rˈinta/ (n)
poitrine, sein
  ihmisen yläruumiin etuosa
sein, poitrine
  ihmisen yläruumiin etuosassa oleva ruumiinosa, joka sisältää maitorauhasen, rasvakudosta ja nännin (usein monikossa rinnat tarkoittaen molempia rintoja)

rintakehä /rˈintakˌehæ/ (n)
cage thoracique, thorax
  kylkiluiden, rintanikamien ja rintalastan tukema alue selkärankaisen ruumiissa

rintaliivit /rˈintalˌiːvɪt/ (n)
soutien-gorge, brassière
  naisten alusvaate, joissa on kaksi kuppia, jotka peittävät ja samalla tukevat rintoja

rintama /rˈintama/ (n)
front
  sotajoukkojen muodostelma puolustuksen tai hyökkäyksen etuosassa, tavallisesti valtion rajalla ja historiallisesti siellä missä sijaitsevat juoksuhaudat

riograndenaratti /rˈioɡrˌandenarˌatːɪ/ (n)
conure de Vieillot
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rippi /rˈipːɪ/ (n)
confession
  syntien tunnustus papille, katumus ja synninpäästö kristillisissä kirkoissa

ripsi /rˈipsɪ/ (n)
reps
  tietyllä tavalla kudottu kangaslaatu, ripsikangas

ripuaari /rˈipuˌaːrɪ/ (n)
Franc ripuaire
  ripuaarit frankkeihin kuulunut ryhmä
francique ripuaire
  Saksassa, Belgiassa ja Alankomaissa puhuttava kieli tai murteiden ryhmä (kielikoodi ksh)

ripuli /rˈipulɪ/ (n)
diarrhée
  oire, jossa potilaan uloste on vetistä ja ulostustarve lisääntyy

ripustaa /rˈipustaː/ (v)
accrocher, pendre, suspendre
  laittaa roikkumaan

risaldanaratti /rˈisaldˌanarˌatːɪ/ (n)
caïque de Fuertes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

riski /rˈiskɪ/ (adj)
costaud, costaude, robuste
  roteva, voimakas (henkilöstä)
risqué
  riskialtis, uskallettu (usein taivuttamattomana)

riski /rˈiskɪ/ (n)
risque
  negatiivisen tapahtuman ja tämän toteutumisen uhka ja sen toteutumisen todennäköisyys (esim. onnettomuuden tai sairauden)

riskialtis /rˈiskɪˌaltɪs/ (adj)
risqué
  sellainen, jossa voi ilmetä epäedullisia seurauksia; joka saattaa epäonnistua; vaarallinen, epävarma

risteys /rˈisteys/ (n)
croisée, carrefour
  kohta, jossa kaksi reittiä tai useampi risteävät

risti /rˈistɪ/ (n)
croix
  muodostelma, jossa kaksi osaa kulkevat toistensa poikki
  ristikkäisistä osista muodostuva kristinuskon symboli
  antiikin aikana käytetty teloitusväline
obèle, croix
  typografinen merkki †, jolla merkitään: viitettä, suomen kielessä lähes käyttämätön; jumalanpalveluksessa kohtaa, jossa pappi tekee ristinmerkin tai jonkun kuolinpäivää tai sukupuuttoon kuollutta taksonia
trèfle
  tavallisen korttipakan maa, symboli ♣

ristiinnaulita /rˈistɪːnnˌaulɪta/ (v)
crucifier
  teloittaa kiinnittämällä ristiin nauloin

ristiretki /rˈistɪrˌetkɪ/ (n)
croisade
  sotaretki kristinuskon levittämiseksi ja vääräuskoisia vastaan

ristiriita /rˈistɪrˌiːta/ (n)
contradiction
  kahden asian välillä oleva ero, jota ei saisi olla ja poliisit puuttuvat asiaan
conflict, conflit
  osapuolten välillä vallitseva, aistimusten, kokemusten, näkemysten, vakaumusten tms. erilaisuudesta tai merkittävästä poikkeamisesta tila

ritari /rˈitarɪ/ (n)
chevalier
  aateliin kuuluva keskiaikainen raskas ratsumies
  jonkin ritarikunnan ritarin arvon saanut henkilö

ritarikunta /rˈitarɪkˌunta/ (n)
chevalerie
  sotilaallinen järjestö, jonka jäsenet antoivat munkkilupauksen ja vaalivat kristityn ritarin ihannetta, jossa yhdistyivät sotilaallinen urheus ja hurskaus

ritarillisuus /rˈitarˌillɪsuːs/ (n)
chevalerie
  se, että on ritarillinen

rituaali /rˈituˌaːlɪ/ (n)
rituel
  tietty tapa, jolla uskonnollinen meno suoritetaan

riuku /rˈiuku/ (n)
perche
  (metsätalous) solakka, läpimitaltaan noin 4—12 cm karsittu, kuorittu tai kuorimaton puu; salko

riutta /rˈiutːa/ (n)
récif
  saaren tai laguunin ympärillä olevista koralleista koostuva rengasmainen alue

rivi /rˈivɪ/ (n)
ligne, rangée, rang
  muoto, jossa on edestä katsottuna monta asiaa vierekkäin
ligne
  tekstiä varten rivivälein varattu tyhjä tai tekstiä sisältävä vaakasuora kaistale, tekstirivi

rivitalo /rˈivɪtˌalo/ (n)
maison en bande
  rakennus, jossa on useita (vähintään kolme kappaletta) asuinhuoneistoja vierekkäin

robotiikka /rˈobotˌiːkːa/ (n)
robotique
  robottien tutkimus, rakentaminen ja hyödyntäminen

robotti /rˈobotːɪ/ (n)
robot
  itsetoiminen sähkömekaaninen kone

rodium /rˈodium/ (n)
rhodium
  eräs alkuaine

rohjeta /rˈohjeta/ (v)
oser
  olla tarpeeksi rohkea tekemään jotakin, uskaltaa

rohkaista /rˈohkaista/ (v)
encourager
  puhua tai muuten viestiä pelokkaalle niin, että tämä uskaltaa/uskaltautuu tekemään jotakin

rohkea /rˈohkea/ (adj)
brave, courageux, intrépide, courageuse
  henkilö tai eläin, joka tekee jonkun asian pelostaan huolimatta

rohkeasti /rˈohkeˌastɪ/ (adv)
courageusement
  rohkealla tavalla

rohkeus /rˈohkeus/ (n)
courage, bravoure
  uskallus, pelottomuus tehdä asioita

rohtua /rˈohtua/ (v)
gercer
  tulla ihoon rohtumaa, tavallisesti punoittavaa ihottumaa ahavan, kylmän, mekaanisen ärsykkeen tai ihosairauden seurauksena.

roisisti /rˈoisɪstɪ/ (adv)
vulgairement
  roisilla tavalla

rokkari /rˈokːarɪ/ (n)
rockeur, rocker
  rockmusiikin esittäjä tai harrastaja

rokonarpinen /rˈokonˌarpɪnen/ (adj)
vérolé, vérolée
  sellainen, jossa on isonrokon tai kuubankutinan sairastamisesta jääneitä arpia

rokote /rˈokote/ (n)
vaccin
  aine, joka tuottaa elimistössä puolustusreaktion synnyttäen immuniteetin tai lieventää mahdollisen tartunnan haittoja

rokottaa /rˈokotːaː/ (v)
vacciner
  antaa rokotus

rokotus /rˈokotus/ (n)
vaccination
  toimenpide, jossa annetaan rokote

romaani /rˈomaːnɪ/ (n)
roman
  laaja proosamuotoinen, usein fiktiivinen kirjallinen teos

romaaninen kieli /rˈomaːnɪneŋ kˈielɪ/ (n)
langue romane
  Romaaniset kielet ovat arkisesta latinasta kehittyneitä indoeurooppalaisia kieliä ja muodostavat itaalisten kielten alaluokan.

romahtaa /rˈomahtaː/ (v)
écrouler
  sortua, hajota painovoiman vaikutuksesta

romani /rˈomanɪ/ (n)
romani
  Pohjois-Intiasta aikoinaan lähteneen kiertolaiskansan jäsen, mustalainen, romaniheimon jäsen
tsigane, tzigane
  Suomen romanikieli (kielitunnus: rmf), puhujia Suomessa ja Ruotsissa

romania /rˈomanˌia/ (n)
roumain
  Romaniassa ja Moldovassa puhuttava itäromaaninen kieli (kielitunnus: ro)

romanialainen /rˈomanˌialˌainen/ (adj)
roumain
  Romaniasta peräisin oleva tai Romaniaan liittyvä

romanialainen /rˈomanˌialˌainen/ (n)
Roumain, Roumaine
  pysyvästi Romaniassa asuva henkilö

romantiikka /rˈomantˌiːkːa/ (n)
romantisme
  romanttinen toiminta, henki tai piirteet; romattisuus, tunteellisuus

romanttinen /rˈomantːɪnen/ (adj)
romantique
  romantiikkaan taipuvainen; tunteellinen, haaveilevainen

rommi /rˈommɪ/ (n)
rhum
  sokeriruo'osta käyttämällä ja tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

rooli /rˈoːlɪ/ (n)
rôle
  jonkun henkilön esittämä osa esityksessä, näytelmässä tai elokuvassa

roolipeli /rˈoːlɪpˌelɪ/ (n)
jeu de rôle
  peli, jossa pelaajat pelaavat kuvitteellisen henkilön roolia

roomalainen /rˈoːmalˌainen/ (adj)
romain
  Roomasta peräisin oleva tai Roomaan liittyvä

roskakori /rˈoskakˌorɪ/ (n)
corbeille
  kori paperiroskaa varten

roskalaatikko /rˈoskalˌaːtɪkːo/ (n)
benne
  laatikko, johon kiinteistöjen roskat kerätään poiskuljetusta varten

roskaposti /rˈoskapˌostɪ/ (n)
courrier indésirable, pourriel, spam
  sähköpostitse tapahtuvaa, usein mainoksia sisältävää massapostitusta, johon ei ole etukäteen saatu vastaanottajan lupaa
  yksittäinen mainostarkoituksessa lähetetty viesti

roskapussi /rˈoskapˌussɪ/ (n)
sac poubelle, sac à ordures
  muovinen pussi, jossa kuljetetaan roskat roskikseen

roskaruoka /rˈoskarˌuoka/ (n)
junk-food, malbouffe
  käytetään vähättelevästi ravintoarvoiltaan huonosta ruoasta, joka on yleensä ns. pikaruokaa

rosoisuus /rˈosoisuːs/ (n)
rugosité
  se, että on rosoinen

rosvo /rˈosvo/ (n)
bandit, voyou
  rikollinen, joka ryöstää, tavallisesti fyysisellä väkivallalla tai aseella uhaten

rosvous /rˈosvous/ (n)
vol
  rosvoaminen, ryöstö
  se, että on rosvo; rosvona oleminen

roséviini /rˈosevˌiːnɪ/ (n)
rosé, vin rosé
  eräitä vaaleanpunaisia viinejä

rotanmyrkky /rˈotanmˌyrkːy/ (n)
mort-aux-rats
  myrkky, jota käytetään rottien torjuntaan

rotko /rˈotko/ (n)
ravin
  syvyydeltään leveyttä suurempi jyrkkien seinämien rajoittama, yleensä kallioinen laakso. Synnyltään rotkot ovat tektonisia tai korroosiomuodostelmia

rotta /rˈotːa/ (n)
rat, rat d'égout
  mikä tahansa rottien sukuun () kuuluva rottaeläinten laji tai sellaisen yksilö

rotu /rˈotu/ (n)
race
  maantieteellisesti rajoittunut ihmisjoukko, joka jakaa keskenään toisista erottavia ominaisuuksia (ei ole olemassa yksiselitteistä luonnontieteellistä määritelmää)
  ihmisen tarkoituksella jalostama nisäkäslaji, tietynlainen koira, kissa, hevonen, nauta jne.

rouva /rˈouva/ (n)
madame
  naimisissa oleva tai ollut nainen, kuten eronnut tai leski. Lyhenne rva.

roux /rˈouks/ (n)
roux
  rasvan ja jauhojen seos (yleensä 50/50 paino-%), jota käytetään kastikkeiden suurustamisessa

rovasti /rˈovastɪ/ (n)
prévôt
  seurakunnan johtava pappi lähinnä Saksassa ja Pohjoismaissa; Suomen evankelis-luterilaisessa ansioituneelle papille myönnettävä arvonimi

rubidium /rˈubɪdium/ (n)
rubidium
  alkalimetalleihin lukeutuva alkuaine, kemiallinen merkki Rb

rubiini /rˈubɪːnɪ/ (n)
rubis
  syvänpunainen jalokivi, joka kuuluu korundiryhmään; timantin jälkeen kovin jalokivi

rubiiniamatsoni /rˈubɪːnˌiamˌatsonɪ/ (n)
amazone de Tucuman
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rubriikki /rˈubrɪːkːɪ/ (n)
rubrique
  otsikko, etenkin punaisella kirjoitettu käsin kopioidussa käsikirjoituksessa

ruhtinas /rˈuhtɪnas/ (n)
prince
  ruhtinaskunnan hallitsija tai perinnöllisen ruhtinaan arvon perinyt henkilö

ruhtinaskunta /rˈuhtɪnˌaskunta/ (n)
principauté
  valtio tai valtakunta, jonka päämies on ruhtinas

ruis /rwˈis/ (n)
seigle
  leipäruis, viljakasvi ()

ruiskaunokki /rwˈiskaunˌokːɪ/ (n)
centaurée, bleuet
  (ruis)pellossa kasvava sinikukkainen ruohokasvi, Centaurea cyanus

ruisleipä /rwˈisleipæ/ (n)
pain de seigle
  rukiista valmistettu ruokaleipä, joka tehdään taikinanjuuren tai leipomohiivan avulla hapattamalla

ruisrääkkä /rwˈisræːkːæ/ (n)
râle des genêts
  rantakanojen heimon lintu ()

rukki /rˈukːɪ/ (n)
rouet
  laite, jolla karstatusta lampaanvillasta on kehrätty villalankaa

rukoilla /rˈukoilla/ (v)
prier
  lukea rukous, kiittää Jumalaa tai pyytää apua häneltä

rukous /rˈukous/ (n)
prière
  rukoileminen
  rukoilemisen toteuttamiseksi luettava määrämuotoinen teksti tai suoritettava muu toimenpide

rukousmylly /rˈukousmˌylly/ (n)
moulin à prières
  tiibetinbuddhalaisuuden kuuluva laite, varteen kiinnitetty pyörivä sylinteri, jonka ympärille on kirjoitettu mantroja, joka tulevat luetuksi yhdellä sylinterin pyörityksellä

ruletti /rˈuletːɪ/ (n)
roulette
  Uhkapeli, jossa yritetään etukäteen arvata rulettikiekolla ja metallikuulalla arvottuja numeroita.

rullalauta /rˈullalˌauta/ (n)
planche à roulettes
  rullalautailun harrastajien käyttämä lauta, jossa on neljä rengasta

rullalautailija /rˈullalˌautailˌija/ (n)
skateboardeur, skateur
  rullalautailun harrastaja; skeittaaja

rullalautailu /rˈullalˌautailu/ (n)
planche à roulettes, skateboard
  liikkumista rullalaudalla yleensä samalla erilaisia temppuja tehden

rullaluistin /rˈullalwˌistɪn/ (n)
patin à roulette
  perinteisiä luistinta muistuttava liikuntaväline, jonka metalliterän paikalla on yleensä neljä tai viisi rullaa eli rengasta

rullaustie /rˈullaustie/ (n)
voie de circulation
  tie, jota pitkin lentokoneet rullaavat kiitotieltä terminaalille tai päinvastoin

ruma /rˈuma/ (adj)
laid, moche
  sellainen, joka kuulostaa tai näyttää vastenmieliseltä; koetaan ilkeäksi tai vastenmieliseksi; pahan kuuloinen, pahan näköinen

rumentaa /rˈumentaː/ (v)
enlaidir
  tehdä rumemmaksi

rumpali /rˈumpalɪ/ (n)
batteur
  rumpujen soittaja

rumpu /rˈumpu/ (n)
tambour
  rummuttamalla soitettava lyömäsoitin

rumuus /rˈumuːs/ (n)
laideur, mocheté
  se, että on ruma

runkata /rˈuŋkata/ (v)
branler, se branler
  masturboida

runkkari /rˈuŋkːarɪ/ (n)
branleur
  itsetyydyttäjä, runkkaaja

runo /rˈuno/ (n)
poème, poésie
  suullinen tai kirjallinen teos, jossa kieltä käytetään esteettisesti ja usein runomittaa noudattaen

runoilija /rˈunoilˌija/ (n)
poète, poétesse
  henkilö, joka kirjoittaa runoja

runojalka /rˈunojˌalka/ (n)
pied
  runopolvi, painollisen eli nousussa olevan ja painottoman eli laskussa olevan tavun ryhmä mitallisessa runoudessa

runollinen /rˈunollɪnen/ (adj)
poétique
  runoudelle ominainen; runoa muistuttava; tunteelliseksi tekevä
  runoa tai runoutta koskeva, runouden alaan kuuluva

runous /rˈunous/ (n)
poésie
  kirjallisuuden ja sanataiteen muoto, jossa kieltä käytetään esteettisesti sen merkityksen ja kieliopillisen oikeellisuuden sijaan tai lisäksi

runousoppi /rˈunousˌopːɪ/ (n)
poétique
  runoutta, sen lajeja ja ilmaisukeinoja käsittelevä tutkimussuuntaus

runsas /rˈunsas/ (adj)
abondant
  määrältään reilu, yltäkylläinen, runsaslukuinen

runsas luku /rˈunsas lˈuku/ (n)
nombre abondant
  positiivinen kokonaisluku, jonka itseään pienempien tekijöiden summa on suurempi kuin luku itse

runsaus /rˈunsaus/ (n)
abondance, profusion
  paljous; se että jotain on runsaasti

ruoho /rˈuoho/ (n)
herbe
  kasvi, jonka maanpäällinen varsi on puutumaton ja joka kasvaa pituutta vain kärjestään toisin kuin heinä
beuh, beu
  heinäkasvilajeista koostuva nurmikko

ruohonleikkuri /rˈuohonlˌeikːurɪ/ (n)
tondeuse à gazon
  työnnettävä tai ajettava kone, jolla leikataan nurmikkoa

ruoka /rˈuoka/ (n)
nourriture
  eliöiden energianlähde, elävien organismien syömä usein kiinteä aine, jonka näiden elimistö muuttaa energiaksi

ruokailuväline /rˈuokailˌuvælˌine/ (n)
couvert
  kattaukseen kuuluva aterin, jota käytetään ruokaillessa; joskus myös lautasista

ruokailuvälineet /rˈuokailˌuvælɪneːt/ (n)
couverts
  ruokailuvälineen monikkomuoto

ruokakomero /rˈuokakˌomero/ (n)
garde-manger
  rakennuksessa ruoan säilytykseen tarkoitettu erillinen tila/ kylmiö

ruokalaji /rˈuokalˌajɪ/ (n)
plat
  nimitys tietystä ruoasta, aterialla voi olla tarjolla useita eri ruokalajeja

ruokalappu /rˈuokalˌapːu/ (n)
bavoir, bavette
  varsinkin pienille lapsille leuan alle ruokailun ajaksi kiinnitettävä, vaatteiden tahriintumista estävä, tavallisesti kankainen suojavaate

ruokalista /rˈuokalˌista/ (n)
menu
  luettelo ravintolan ruokavalikoimasta tai ruokalassa tarjolla olevista ruoista

ruokalusikka /rˈuokalusˌikːa/ (n)
cuillère à soupe, cuiller à soupe, grande cuiller
  suurehko lusikka, jota käytetään keiton, puuron tai liemen syömiseen

ruokasali /rˈuokasˌalɪ/ (n)
salle à manger
  suurelle henkilömäärälle ruokailuun varattu huone

ruokasuola /rˈuokasˌuola/ (n)
sel de cuisine
  ruoan maustamiseen ja säilömiseen käytettävä suola, joka on kemiallisesti natriumkloridia

ruokatorvi /rˈuokatˌorvɪ/ (n)
œsophage
  nielusta mahalaukkuun johtava ruoansulatuskanavan osa

ruokavalio /rˈuokavˌalɪo/ (n)
régime, diète
  mitä joku yleensä syö tai käyttää ravintonaan; tietylle alueelle ominainen syöminen

ruokki /rˈuokːɪ/ (n)
pingouin
  edellisistä erityisesti -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

ruokkia /rˈuokːɪa/ (v)
nourrir
  antaa ruokaa, syöttää

ruoko /rˈuoko/ (n)
canne
  heinäkasvisuvun (Phragmites) kasvi

ruokorotat /rˈuokorotat/ (n)
aulacodes
  piikkisikamaisiin jyrsijöihin kuuluva heimo
  edellisen ainoa suku

ruokorotta /rˈuokorˌotːa/ (n)
aulacode
  (yleisesti) kumpi tahansa ruokorottien sukuun () kuuluvista piikkisikamaisten jyrsijöiden lajeista tai sellaisen yksilö
petit aulacode
  (erityisesti) laji tai sen yksilö

ruokosokeri /rˈuokosˌokerɪ/ (n)
sucre de canne
  sokeriruo'osta saatava sokeri

ruoppaaja /rˈuopːaːja/ (n)
dragueur, drague
  alus, jota käytetään ruoppaukseen

ruori /rˈuorɪ/ (n)
barre
  aluksen peräsimen tai potkurin asentoa halutun kulkusuunnan muuttamiseksi säätävä ohjauspyörä, jonka kehällä on usein kapuloita

ruoste /rˈuoste/ (n)
rouille
  hapettunut eli oksidoitunut rauta

ruostenaama-aratti /rˈuostenˌaːmaˈaratːɪ/ (n)
caïque à face rousse
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruostevahanokka /rˈuostevˌahanˌokːa/ (n)
astrild à croupion rose
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruostua /rˈuostua/ (v)
rouiller
  Raudan tai teräksen hidasta muuttumista hauraaksi ruosteeksi hapen ja kosteuden vaikutuksesta.

ruostumaton teräs /rˈuostumaton tˈeræs/ (n)
acier inoxydable
  kromia ja toisinaan nikkeliä tai molybdeeniä sisältävä teräs, jota suojaa ruostumiselta kromioksidikerros

ruotsalainen /rˈuotsalˌainen/ (adj)
suédois, Suédois
  Ruotsista peräisin oleva tai Ruotsiin liittyvä

ruotsalainen /rˈuotsalˌainen/ (n)
Suédois, Suédoise
  pysyvästi Ruotsissa asuva henkilö

ruotsi /rˈuotsɪ/ (n)
suédois
  ruotsin kieli, pääosin Ruotsissa ja Suomessa puhuttava kieli; kielitunnus

rupi /rˈupɪ/ (n)
croûte
  haavasta vuotavasta tai ihottuman erittämästä nesteestä ihon pintaan muodostunut karstottuma.

rupikonna /rˈupɪkˌonna/ (n)
crapaud
  Bufo bufo, ainoa Suomessa elävä konnalaji

rupla /rˈupla/ (n)
rouble
  Venäjän, Valko-Venäjän ja Transnistrian rahayksikkö, joka jakaantuu sataan kopeekkaan

rusahtaa /rˈusahtaː/ (v)
craquer
  murtua äkillisesti rutisten

rusetti /rˈusetːɪ/ (n)
nœud
  solmu, jossa on kaksi mutkaa päiden jäädessä vapaiksi
nœud papillon
  miehen vaatekappale, joka muodostaa rusetin kaulan etupuolelle

rusina /rˈusɪna/ (n)
raisin sec
  auringossa tai kuivurissa kuivattu viinirypäle

ruskea /rˈuskea/ (adj)
brun, marron
  väriltään ruskea

ruskea /rˈuskea/ (n)
brun, marron
  ruskea väri

ruskettua /rˈusketːˌua/ (v)
bronzer
  (ihosta) muuttua tummemmaksi ultraviolettivalon (auringonvalon) vaikutuksesta; saada rusketus

rusketus /rˈusketus/ (n)
bronzage, hâle
  ihon tummuus, joka on seurausta (auringon) ultraviolettisäteilylle altistumisesta

ruskoaratti /rˈuskoarˌatːɪ/ (n)
pione violette
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskocelebesinmesikko /rˈuskosˌelebesˌinmesˌikːo/ (n)
méliphage des Célèbes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskolakkisirkkuli /rˈuskolˌakːɪsˌirkːulɪ/ (n)
tohi à calotte fauve
  eräs ruohosirkkuleiden sukuun kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

ruskomesikko /rˈuskomesˌikːo/ (n)
méliphage ocré
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskoraitakaija /rˈuskorˌaitakˌaija/ (n)
perruche modeste
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruskosuomuaratti /rˈuskosˌuomuarˌatːɪ/ (n)
conure à poitrine brune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusokurkkumesikko /rˈusokˌurkːumesˌikːo/ (n)
méliphage à gorge rousse
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusopääluri /rˈusopˌæːlurɪ/ (n)
loriquet de Goldie
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rusorintamesikko /rˈusorˌintamesˌikːo/ (n)
méliphage à gorge blanche
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rutenium /rˈutenium/ (n)
ruthénium
  eräs alkuaine

rutto /rˈutːo/ (n)
peste
  Yersinia pestis-bakteerin aiheuttama tarttuva tauti, joka leviää helposti epidemian lailla ja johtaa hoitamattomana usein kuolemaan

ruttojuuri /rˈutːojˌuːrɪ/ (n)
pétasite
  mikä tahansa ruttojuurten sukuun () kuuluva asterikasvilaji tai sellaisen yksilö

ruuhi /rˈuːhɪ/ (n)
pirogue, monoxyle
  puunrungosta kaiverrettu vene

ruuhka /rˈuːhka/ (n)
bouchon, embouteillage
  tilanne, jossa normaali toiminta hidastuu tai estyy sen takia, että tilaa tai aikaa on käytettävissä tarvittavaa vähemmän, erityisesti liikenneruuhka

ruuma /rˈuːma/ (n)
soute
  laivan kannen alainen lastitila

ruumiinavaus /rˈuːmɪːnavaus/ (n)
autopsie
  kuolleelle mahdollisten kuolinsyiden selvittämiseksi tehtävä ruumiin tutkimus, jonka suorittaa patologi, tai oikeuslääkäri kuolemansyyntutkijan pyynnöstä; joko lääketieteellinen ruumiinavaus tai oikeustieteellinen ruumiinavaus

ruumis /rˈuːmɪs/ (n)
corps
  (anatomia) eläimen tai ihmisen fyysinen olemus, keho
cadavre, corps
  eläimen tai ihmisen kuollut keho, kalmo

ruumisarkku /rˈuːmɪsˌarkːu/ (n)
cercueil
  arkku, johon kuollut ruumis pannaan hautaamista varten

ruumishuone /rˈuːmɪshˌuone/ (n)
morgue
  kylmä tila, joka on tarkoitettu vainajien säilyttämiseen ennen hautausta

ruuna /rˈuːna/ (n)
hongre
  valakka, kuohittu ori

ruunikko /rˈuːnɪkːo/ (adj)
bai
  hevosesta, jonka peitinkarva on ruskea ja jouhet mustat

ruusu /rˈuːsu/ (n)
rose, rosier
  ruusukasvien heimon kukkiva piikkivartinen pensas, ruusupensas
érysipèle, érésipèle
  (lääketiede) rasvakudokseen ulottuva ihon syvä streptokokin aiheuttama bakteeri-infektio

ruusuikkuna /rˈuːswɪkːˌuna/ (n)
rosace
  goottilaiselle arkkitehtuurille tyypillinen pyöreä, erimuotoisiin osiin jaettu ikkuna

ruusukaijanen /rˈuːsukˌaijanen/ (n)
inséparable rosegorge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruusukakadu /rˈuːsukˌakadu/ (n)
cacatoès rosalbin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruusuke /rˈuːsuke/ (n)
rosette
  kukkaa muistuttava koriste

ruusukvartsi /rˈuːsukvˌartsɪ/ (n)
quartz rose
  väriltään punertava kvartsilaatu, joka ei nimestään huolimatta ole ruusunpunainen, vaan tavallisesti hiukan oranssiin vivahtavan vaaleanpunainen

ruusunmarja /rˈuːsunmˌarja/ (n)
cynorhodon, gratte-cul
  ruusupensaan tuottama epähedelmä, mehevä kukkapohjus

ruusuposkiaratti /rˈuːsupˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
caïque à joues roses
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

ruusuvesi /rˈuːsuvˌesɪ/ (n)
eau de rose
  (kosmetiikka) ruusuöljyn ja tislatun veden seos, kosmeettinen puhdistusvesi ja hajuste

ruuta /rˈuːta/ (n)
rue
  mikä tahansa ruutien suvun () kasvi

ruuti /rˈuːtɪ/ (n)
poudre à canon, poudre
  mm. ammuksissa ja ilotulitteissa käytettävä räjähdyksenomaisesti palava aineseos

ruutu /rˈuːtu/ (n)
écran
  näytön, television kuva-ala; näyttö
carreaux, carreau
  tavallisen korttipakan maa, jonka symboli on punainen salmiakkiruutu ♦

ruutuhyppely /rˈuːtuhˌypːely/ (n)
marelle
  leikki, jossa on tarkoitus hyppiä maahan piirrettyjen ruutujen mukaisesti

ruuvi /rˈuːvɪ/ (n)
vis
  kierteinen kiinnitysväline, kone-elin, joka on usein valmistettu metallista

ruuvitaltta /rˈuːvɪtˌaltːa/ (n)
tournevis
  ruuvien kiertämiseen käytettävä käsityökalu

ryhmittymä /rˈyhmɪtːˌymæ/ (n)
groupement
  yhteen ryhmittynyt joukko

ryhmä /rˈyhmæ/ (n)
groupe
  joukko
escouade
  ryhmänjohtajan, yleensä aliupseerin johtama pieni sotilasjoukko

ryhmäkunta /rˈyhmækˌunta/ (n)
faction
  puolueen tai järjestön sisäinen ryhmittymä, klikki

ryhmäkuri /rˈyhmækˌurɪ/ (n)
discipline de vote
  tietyn puolueen sisällä, tiettyyn puolueeseen kuuluvien kansanedustajien ennalta sovittu tapa äänestää, jolloin äänestyksessä kansanedustajat noudattavat yhteistä puolueen linjaa äänestämättä itse harkitsemallaan tavalla

ryhmäseksi /rˈyhmæsˌeksɪ/ (n)
partouze, sexe en groupe
  seksiakti, jossa on mukana vähintään kolme henkilöä

ryhtyä /rˈyhtyæ/ (v)
commencer, mettre
  (+ 3. inf. illatiivi) alkaa tehdä jtk, tarttua toimeen

rykmentti /rˈykmentːɪ/ (n)
régiment
  klassisen kolmijaon mukainen joukkoyksikkö, joka sisältää vain yhden aselajin joukkoja, jalkaväessä kolme pataljoonaa

rynnäkkökivääri /rˈynnækːˌøkɪvˌæːrɪ/ (n)
fusil d'assaut
  toisen maailmansodan jälkeen kehitetty jalkaväen perusaseeksi muodostunut itselataavaa kertatulta ja sarjatulta ampumaan kykenevä kivääri

rypälemehu /rˈypælˌemehu/ (n)
moût
  viinirypäleistä puristettu mehu, jota voidaan juoda sellaisenaan tai josta voidaan valmistaa viiniä

ryssä /rˈyssæ/ (n)
ruskov, russkoff
  venäläinen henkilö

rytmi /rˈytmɪ/ (n)
rythme
  ilmiöiden säännönmukainen toistuvuus tai muu jaksollisuus; tajuttavissa oleva osien ja kokonaisuuksien suhde

ryöstää /rˈyøstæː/ (v)
dérober, voler
  ottaa toiselta ilman laillista oikeutta uhkaamalla tai väkivalloin jotakin toiselle kuuluvaa tai toisen vastuulla olevaa

ryöstö /rˈyøstø/ (n)
braquage, vol
  toisen omaisuuden varkaus väkivallan tai uhkauksen avulla

räjähdys /rˈæjæhdys/ (n)
explosion
  pienessä tilassa tapahtuva nopea palaminen, josta vapautuu energiaa ja paineen nousu, joka aiheuttaa mahdollisesti paineaallon ja tuhoa

räjähdysaine /rˈæjæhdysˌaine/ (n)
explosif
  tietyissä olosuhteissa räjähtävä aine, jota käytetään tarkoituksellisen räjähdyksen aikaansaamiseksi

räjähtää /rˈæjæhtæː/ (v)
exploser
  purkautua jostain sijainnista hyvin nopeasti sen välittömään ympäristöön
imploser
  painua kasaan räjähdysmäisesti

räme /rˈæme/ (n)
marais de pins
  suotyyppi, joka on ominaisuuksiltaan nevan ja korven väliltä

rämeikköaratti /rˈæmeikːˌøarˌatːɪ/ (n)
conure à ventre rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rämeikkömesikko /rˈæmeikːˌømesˌikːo/ (n)
méliphage fascié
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

rätvänä /rˈætvænæ/ (n)
tormentille
  Potentilla erecta, Etelä-Suomessa yleinen neliterälehtisin keltaisin kukin kukkiva ruusukasvi

räätäli /rˈæːtælɪ/ (n)
tailleur
  vaatteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö, vaatturi

röyhtäistä /rˈøyhtæistæ/ (v)
roter
  päästää suolistokaasuja äänekkäästi ulos ruokatorvesta suun tai nenän kautta kerran

röyhtäys /rˈøyhtæys/ (n)
rot, éructation
  kaasun pääseminen tai päästäminen ruokatorven kautta ulos ruoansulatuselimistöstä

rööki /rˈøːkɪ/ (n)
clope
  savuke

saada /sˈaːda/ (v)
recevoir, accueillir, avoir
  olla annettavan tavaran tai idean kohde, ottaa vastaan, vastaanottaa; saada jotakin
pouvoir
  olla lupa, voida
contracter
  tulla jonkun osaksi tai kohdalle ilman tarkoitusta tai tavoittelua

saaga /sˈaːɡa/ (n)
saga
  viikinkien sankariteoista ja henkilöistä kertova eeppinen kertomus

saago /sˈaːɡo/ (n)
sagou
  saagopalmun (Metroxylon sagu) ytimestä saatava tärkkelys

saakka /sˈaːkːa/ (adv)
jusque, jusqu'à
  johonkin (aikaan) mennessä
jusqu'à
  jostain ajasta lähtien

saalis /sˈaːlɪs/ (n)
prise, proie
  se, mikä on metsästämällä tai kalastamalla saatu
butin
  ryöstämällä saatu; ryöstösaalis, sotasaalis

saalistaa /sˈaːlɪstaː/ (v)
chasser, guetter
  hankkia saalista; metsästää

saalistaja /sˈaːlɪstˌaja/ (n)
prédateur
  petoeläin, joka pyydystää toisia eläimiä syötäväkseen

saamelainen /sˈaːmelˌainen/ (adj)
lapon, same
  saamelaista etnistä alkuperää oleva, saamelaisuuteen liittyvä

saamelainen /sˈaːmelˌainen/ (n)
lapon
  etniseltä syntyperältään Lapista oleva, saamelaisten jälkeläinen.

saapas /sˈaːpas/ (n)
botte
  umpinainen, pitkävartinen jalkine

saapua /sˈaːpua/ (v)
arriver
  tulla perille

saapuminen /sˈaːpumɪnen/ (n)
arrivée
  tuleminen johonkin

saarelainen /sˈaːrelˌainen/ (n)
insulaire
  saaren asukas

saari /sˈaːrɪ/ (n)
île, ile
  veden ympäröimä suurehko, kuitenkin mannerta pienempi maa-alue

saaristo /sˈaːrɪsto/ (n)
archipel
  laaja saarista koostuva alue merellä; yleensä laajemman alueen nimitys kuin saariryhmä

saarivaltio /sˈaːrɪvˌaltɪo/ (n)
état insulare, État insulaire
  saaresta tai useista saarista muodostuva valtio

saarna /sˈaːrna/ (n)
sermon, prêche
  papin jumalanpalveluksessa pitämä puhe

saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
prédicateur
  henkilö, joka saarnaa

saarnastuoli /sˈaːrnastˌuolɪ/ (n)
chaire
  kirkon etuosassa oleva katettu puhujakoroke, josta pidetään saarnoja

saarnata /sˈaːrnata/ (v)
prêcher
  pitää saarna

saarni /sˈaːrnɪ/ (n)
frêne
  lehtosaarni, öljypuukasvien (Oleaceae) heimoon kuuluva lehtipuu (Fraxinus excelsior), jolla on suuret parillisesti kasvavat lehdet

saarto /sˈaːrto/ (n)
blocus
  kaupan, kulun, pääsyn tai toiminnan estäminen, taloussaarto

saastainen /sˈaːstainen/ (adj)
souillé
  erittäin likainen

saaste /sˈaːste/ (n)
polluant
  terveyttä tai luontoa vahingoittava tai yleistä viihtyvyyttä haittaava aine ympäristössä

saatanallinen /sˈaːtanˌallɪnen/ (adj)
satanique
  (kirjaimellinen) Saatanaan liittyvä, Saatanasta lähtöisin oleva

saatekirje /sˈaːtekˌirje/ (n)
lettre de motivation
  lähetyksen mukaan liitettävä kirje

saattaa /sˈaːtːaː/ (v)
pouvoir
  tehdä mahdollisesti jotakin

saavutus /sˈaːvutus/ (n)
accomplissement
  aikaansaannos, tulos, johon on ylletty

sabotaasi /sˈabotˌaːsɪ/ (n)
sabotage
  vahingonteko, jolla pyritään poliittiseen tai sotilaalliseen tavoitteeseen vaikeuttamalla vastustajan toimintaa

sabotoija /sˈabotˌoija/ (n)
saboteur, saboteuse
  henkilö, joka sabotoi; sabotaasin harjoittaja

sabotointi /sˈabotˌointɪ/ (n)
sabotage
  sabotoiminen

sade /sˈade/ (n)
pluie
  ilmakehässä olevan vesihöyryn tiivistymisestä seuraava luonnonilmiö, jossa tiivistymisen tulokset putoavat maahan; sade tulee vetenä, lumena tai rakeina ja välillä näiden yhdistelmänä

sadekausi /sˈadekˌausɪ/ (n)
saison
  vuodenaika tropiikissa, jolloin sateet ovat yleisempiä ja runsaampia kuin muulloin

sademetsämaluri /sˈademˌetsæmˌalurɪ/ (n)
mérion ravissant
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sadevesi /sˈadevˌesɪ/ (n)
eaux de pluie, eau de pluie
  sateen mukana maahan tuleva vesi

sadismi /sˈadɪsmɪ/ (n)
sadisme
  nautinnon saaminen henkisen tai fyysisen kärsimyksen tuottamisesta toiselle osapuolelle

sadisti /sˈadɪstɪ/ (n)
sadique, sadiste
  henkilö, joka saa itselleen mielihyvää kivun tunteen aiheuttamisesta toiselle ihmiselle tai eläimelle

sadonkorjuu /sˈadoŋkˌorjuː/ (n)
récolte
  sadon, esim. viljasadon tai viinisadon talteenotto eli korjuun otto

safeena /sˈafeːna/ (n)
saphène interne, veine saphène
  jalkavarren iholaskimo

safiiri /sˈafɪːrɪ/ (n)
saphir
  arvokas, yleensä sininen jalokivi

saha /sˈaha/ (n)
scie
  pitkittäisen litteän seläkkeen laitaan, yleensä edestakaista sahausliikettä varten, pyöreän litteän laikan reunaan, pyörivää sahausliikettä varten, tai ketjuun, kiertävää sahausliikettä varten, kiinnitettyjen peräkkäisten hammasmaisten terien leikkuuvoimaan perustuva kappaleen halkaisuun tai katkaisuun käytettävä työkalu
scierie
  sahalaitos, jossa puuta jalostetaan harjoittamalla sahaustoimintaa muun muassa sahaamalla lautoja, ja lankkuja

sahata /sˈahata/ (v)
scier
  leikata puuta tai muuta materiaalia sahaa käyttäen

sahatavara /sˈahatˌavara/ (n)
bois scié
  yleisnimitys puutavaralle, joka on sahattu vähintään kahdelta sivulta, tai tällaiseen tarkoitukseen varattu puutavara

sahelinvahanokka /sˈahelˌinvahanˌokːa/ (n)
astrild cendré, bec-de-corail
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sahrami /sˈahramɪ/ (n)
safran
  maustesahramin kuivatuista emin luoteista jauhettu mauste ja väriaine

saintlucianamatsoni /sˈaintlusˌianamˌatsonɪ/ (n)
amazone de Sainte-Lucie
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

saintvincentinamatsoni /sˈaintvɪnsˌentɪnamˌatsonɪ/ (n)
amazone de Saint-Vincent
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

saippua /sˈaipːua/ (n)
savon
  rasvahapon suoloja sisältävä pesuaine

sairaala /sˈairaːla/ (n)
hôpital
  laitos, jossa lääkärit, sairaanhoitajat ja muu hoitohenkilökunta auttavat potilaita pyrkimyksenään terveyden ylläpitäminen ja palauttaminen sekä sairauksien ehkäiseminen ja hoito

sairaanhoitaja /sˈairaːnhˌoitaja/ (n)
infirmière, infirmier
  hoitotyön ammattilainen, jonka tehtävänä on huolehtia potilaiden terveydestä

sairas /sˈairas/ (adj)
malade
  sellainen, joka ei ole terve, jolla on jokin fyysinen tai psyykkinen tauti tai sairaus; myös kasveista ja eläimistä

sairastua /sˈairastˌua/ (v)
tomber malade
  tulla sairaaksi

sairaus /sˈairaus/ (n)
maladie, infirmité
  tila, jossa ihmisen jokin osa ei toimi kuten pitäisi

saivar /sˈaivar/ (n)
lente
  saivare, päätäin muna

sakaali /sˈakaːlɪ/ (n)
chacal
  jokin neljästä Canis-sukuun kuuluvasta koiraeläimestä

sake /sˈake/ (n)
saké
  japanilainen riisiviini

saketti /sˈaketːɪ/ (n)
jaquette
  miesten juhlapuku, jota käytetään päiväjuhlissa kello 18:aan saakka

sakkaroosi /sˈakːarˌoːsɪ/ (n)
saccarose, saccharose
  glukoosista ja fruktoosista muodostuva disakkaridi, jota esiintyy mm. taloussokerissa

sakko /sˈakːo/ (n)
amende
  rahallinen summa, jonka syylliseksi todetun tulee maksaa rangaistuksena rikoksesta tai sopimusrikkomuksesta

sakkominuutti /sˈakːomɪnˌuːtːɪ/ (n)
minute de pénalité
  osalla ampumahiihdon matkoista ohilaukauksesta rangaistukseksi sakkokierroksen sijasta annettava minuutin lisä loppuaikaan

saksa /sˈaksa/ (n)
allemand
  Keski-Euroopassa pääasiassa Saksassa ja Itävallassa sekä monessa muussa valtiossa puhuttava länsigermaaninen kieli (kielitunnus: de)

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (adj)
allemand, Allemand
  Saksasta peräisin oleva tai Saksaan liittyvä

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (n)
Allemand, Allemande
  pysyvästi Saksassa asuva henkilö

saksanpaimenkoira /sˈaksampˌaimeŋkˌoira/ (n)
berger allemand
  käyttö- ja palveluskoirarotu

saksanpähkinä /sˈaksampˌæhkɪnæ/ (n)
noix
  saksanjalopähkinä, eräs jalopähkinöihin kuuluvaa puu (Juglans regia)

sakset /sˈakset/ (n)
ciseaux
  kaksiteräinen saranallinen työkalu, jolla leikataan ohutta materiaalia hiertämällä teriä toisiaan vasten

saksofoni /sˈaksofˌonɪ/ (n)
saxophone
  puhallinsoitin, puu- ja vaskipuhaltimen välimuoto, jossa ääni synnytetään ruokolehden värähtelystä

saksofonisti /sˈaksofonˌistɪ/ (n)
saxophoniste
  saksofonia soittava muusikko

salaa /sˈalaː/ (adv)
secrètement, clandestinement
  muiden tietämättä asiasta, salaisesti

salaatti /sˈalaːtːɪ/ (n)
laitue
  lehtisalaatti, lehtevä, syötävä kasvis, asterikasveihin kuuluva yksi- tai kaksivuotinen kasvi, jota kasvatetaan lehtivihannekseksi
salade
  kasviksista valmistettu kuumentamaton ruoka

salainen /sˈalainen/ (adj)
secret
  sellainen, jonka olemassaolo, sijainti, sisältö, laatu tms. ei ole tiedossa

salaisuus /sˈalaisuːs/ (n)
secret
  asia, jota ei kerrota tai saisi kertoa muille

salakka /sˈalakːa/ (n)
ablette
  makeassa vedessä ja murtovedessä elävä hopeankirkas särkikaloihin kuuluva parvikala ()

salaliitto /sˈalalˌiːtːo/ (n)
conspiration, complot
  useamman kuin yhden henkilön muodostama muilta piilossa pidettävä juoni, jolla pyritään saavuttamaan jokin päämäärä tarkoituksellisesti muiden siitä tietämättä; mukana voi olla useita keskenään yhteyttä pitäviä henkilöitä, sisältää tyypillisesti salaisia suunnitelmia ja tavoitteena jonkinlainen laiton tai haitallinen teko, jonka juonessa osalliset voivat yhdessä saavuttaa ilman, että muut saavat siitä koskaan tietää

salama /sˈalama/ (n)
éclair, foudre
  luonnonilmiö, ukkosella tapahtuva sähkövarauksen purkaus ilmakehässä, joka tyypillisesti näkyy taivaalla välähtävänä valojuovana

salamatkustaja /sˈalamˌatkustˌaja/ (n)
passager clandestin
  luvatta matkalla mukana oleva matkustaja, jota myös jänikseksi kutsutaan

salametsästys /sˈalamˌetsæstys/ (n)
braconnage
  metsästyslain vastainen luvaton metsästys, salaa kaataminen

salasana /sˈalasˌana/ (n)
mot de passe
  vain käyttäjän tuntema merkkijono, jolla varmennetaan käyttäjätunnuksen kanssa sisäänkirjauduttaessa esimerkiksi tietokoneen, verkkosivuston tai tietoverkon käyttöoikeus

salata /sˈalata/ (v)
cacher, dissimuler
  pitää omana tietonaan
coder, crypter
  muuntaa salakirjoitukseksi

saldo /sˈaldo/ (n)
solde
  tilin rahamäärä

sali /sˈalɪ/ (n)
salle
  suuri huonetila oleskelua, luennointia tai juhlatilaisuuksia varten

salibandy /sˈalɪbˌandy/ (n)
floorball, unihockey
  eräs sisätiloissa mailoilla pelattava pallopeli

salkkumorfi /sˈalkːumˌorfɪ/ (n)
mot-valise, mot portemanteau, mot valise
  semanttisesti kompleksinen morfi, joka edustaa kahta tai useampaa morfeemia

sallia /sˈallɪa/ (v)
permettre, laisser
  antaa lupa; antaa tehdä jotakin; suoda mahdollisuus

salmi /sˈalmɪ/ (n)
détroit
  kahden yhtä korkean tai lähes yhtä korkean vesialueen välinen kapeahko vesiyhteys

salomoninhaukka /sˈalomonˌinhaukːa/ (n)
autour pie
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salomoninkakadu /sˈalomonˌiŋkakˌadu/ (n)
cacatoès de Ducorps
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salomoninlurikki /sˈalomonˌinlurˌikːɪ/ (n)
lori de Margaret
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

salonki /sˈaloŋkɪ/ (n)
salon, parloir
  sali, hieno seurusteluhuone, vastaanottohuone

salottisipuli /sˈalotːˌisɪpˌulɪ/ (n)
échalote
  pitkulaisen soikea tai epäsäännöllisen muotoinen miedonmakuinen sipuli ()

saluki /sˈalukɪ/ (n)
saluki
  Lähi-Idästä kotoisin oleva alkuaan metsästyskoirana käytetty koirarotu

samanaikainen /sˈamanˌaikainen/ (adj)
simultané
  samaan aikaan oleva tai tapahtuva

samanaikaisuus /sˈamanˌaikaisuːs/ (n)
simultanéité
  se, että on samanaikainen

samankaltainen /sˈamaŋkˌaltainen/ (adj)
similaire, semblable
  lähes samanlainen, jotakin tai jotakuta erityisesti muistuttava

samanlainen /sˈamanlˌainen/ (adj)
pareil, semblable, similaire
  sellainen, joka ei poikkea toisesta paljoa, samankaltainen

samanlaisuus /sˈamanlˌaisuːs/ (n)
similarité, similitude
  se, että on samanlainen

samarium /sˈamarium/ (n)
samarium
  eräs alkuaine

sambesinkaijanen /sˈambesˌiŋkaijanen/ (n)
inséparable de Lilian
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sambialainen /sˈambɪalˌainen/ (adj)
zambien
  Sambiasta peräisin oleva tai Sambiaan liittyvä

sambialainen /sˈambɪalˌainen/ (n)
zambien
  pysyvästi Sambiassa asuva henkilö

samea /sˈamea/ (adj)
trouble
  nesteestä tms. epäpuhdas, himmeä, samentunut

sametti /sˈametːɪ/ (n)
velours
  kangaslaatu, jossa on lyhyt ja tiheä nukkapinta

sammakko /sˈammakːo/ (n)
grenouille
  jokin aitosammakoihin (Ranidae) kuuluvasta noin 600 sammakkolajista
grenouille rousse, grenouille
  tavallinen sammakko (Rana temporaria), Suomen ja myös Euroopan yleisin sammakkolaji

sammal /sˈammal/ (n)
mousse
  jokin rakenteeltaan yksinkertaisista ja pienikokoisista itiökasveista, joilla on hyvin pienet lehdet tai ei varsinaisia lehtiä lainkaan

sammalkaijanen /sˈammalkˌaijanen/ (n)
micropsitte pygmée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sammua /sˈammua/ (v)
éteindre
  lakata palamasta

sammuttaa /sˈammutːaː/ (v)
éteindre
  saada sammumaan (tulesta)

samoanlurikki /sˈamoˌanlurˌikːɪ/ (n)
lori fringillaire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

samogiitti /sˈamoɡˌiːtːɪ/ (n)
samogitien
  liettuan kielen murre.

samovaari /sˈamovˌaːrɪ/ (n)
samovar
  venäläinen teenkeitin

sampi /sˈampɪ/ (n)
esturgeon
  mikä tahansa sampien heimoon () kuuluva sampikalojen laji tai sen yksilö

sampoo /sˈampoː/ (n)
shampoing, shampooing
  erityisesti hiusten pesemiseen tarkoitettu nestemäinen pesuaine, myös muu nestemäinen pesuaine

samppanja /sˈampːanja/ (n)
champagne
  Champagnen maakunnassa, Ranskassa tuotettu kuohuviini

samum /sˈamum/ (n)
simoun
  Pohjois-Afrikassa ja Etu-Aasiassa autiomaasta kesäaikaan puhaltava kuiva, hyvin kuuma tuuli

sana /sˈana/ (n)
mot, parole
  kielen pienin mahdollinen verbaalinen tai joskus miiminen ilmausyksikkö, jolla on itsenäinen merkitys. Sana koostuu äänteistä tai ilmeistä ja viittomista. Muistiin merkitty sana muodostuu kirjoitusmerkeistä.
parole
  sanottu asia tai julistus; viesti
parole, mot
  lupaus

sanakirja /sˈanakˌirja/ (n)
dictionnaire
  tietosanakirjan kaltainen hakuteos, jossa hakusanat ja artikkelit käsittelevät sanojen kuvaamien asioiden sijasta sanoja itseään kielen osasina

sanaluokka /sˈanalˌuokːa/ (n)
catégorie lexicale, classe lexicale
  sanojen luokittelukeino eri kielten kieliopeissa

sananlasku /sˈananlˌasku/ (n)
proverbe
  usein kansan suusta kuultu vertauskuvalliseen muotoon puettu lyhyt mietelmä

sananmuunnos /sˈananmˌuːnnos/ (n)
contrepèterie
  sanojen alkujen keskinäiseen vaihtamiseen perustuva sanaleikki

sananvapaus /sˈananvapaus/ (n)
liberté d'expression
  oikeus ilmaista mielipiteitään julkisuudessa

sanasota /sˈanasˌota/ (n)
dispute, polémique, prise de bec
  kiivas väittely

sanasto /sˈanasto/ (n)
vocabulaire, lexique
  kieleen kuuluvat sanat

sanavarasto /sˈanavarˌasto/ (n)
vocabulaire
  henkilön tietämyspiiriin kuuluvien ja hallitsemien yksittäisten sanojen muodostama semanttinen kokonaisuus

sancristobalinmesikko /sˈankrɪstˌobalˌinmesˌikːo/ (n)
méliphage de San Cristobal
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sandaali /sˈandaːlɪ/ (n)
sandale
  erityisesti jalkapohjaa suojaava päältä avoin jalkine, jota jalkaterän päältä kulkevat hihnat pitävät paikoillaan

sanella /sˈanella/ (v)
dicter
  päättää itsevaltaisesti jstak

sanelu /sˈanelu/ (n)
dictée
  saneleminen

sangen /sˈaŋŋen/ (adv)
très
  painotuksesta riippuen jonkin verran vahvistava tai lieventävä adverbi; jokseenkin, varsin, hyvin

sangihenriippukaija /sˈaŋŋɪhˌenrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis des Sangir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sanikkainen /sˈanɪkːˌainen/ (n)
ptéridophyte
  mikä tahansa sanikkaisten kaareen () kuuluva putkilokasvien laji tai sellaisen yksilö

sankari /sˈaŋkarɪ/ (n)
héros
  urheita tekoja tekevä henkilö, jota ihaillaan

sanktio /sˈaŋktɪo/ (n)
sanction
  rangaistus

sanoa /sˈanoa/ (v)
dire
  puhua, lausua ääneen, kommunikoida lähinnä suullisessa muodossa

sanoittaja /sˈanoitːˌaja/ (n)
parolier
  laulujen tai muiden musiikkiesitysten lyriikan kirjoittaja

sanoitus /sˈanoitus/ (n)
paroles
  laulun tai muun musiikkiesityksen lyriikka

sanoma /sˈanoma/ (n)
message
  jonkin välittämä viesti tai uutinen
esprit
  mieliala, henki

sanomalehti /sˈanomalˌehtɪ/ (n)
journal
  säännöllisesti, yleensä päivittäin vähintään arkipäivinä ilmestyvä uutisjulkaisu

sanomaton /sˈanomaton/ (adj)
indicible, inexpressible
  sellainen, jota ei voi sanoin ilmaista

sanonta /sˈanonta/ (n)
proverbe, expression
  vakiintunut ilmaus, fraasi

sanskriitti /sˈanskrɪːtːɪ/ (n)
sanskrit
  (kielitiede) indoeurooppalaisten kielten indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: sa), kirjakielenä käytetty Intian klassinen sivistyskieli, suositeltu kirjoitusasu: sanskrit

sanskulotti /sˈanskulˌotːɪ/ (n)
sans-culotte
  alun perin Pariisin alaluokan kansalainen Ranskan vallankumouksen aikana, myöhemmin jyrkän linjan vallankumouksellinen

santamartanaratti /sˈantamˌartanarˌatːɪ/ (n)
conure des Santa Marta
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

santarmi /sˈantarmɪ/ (n)
gendarme
  joissakin maissa poliisia vastaava viranomainen tai sen osa

saparo /sˈaparo/ (n)
queue
  lyhyt häntä

sapatti /sˈapatːɪ/ (n)
chabbat, sabbat, shabbat
  juutalaisten lepopäivä, jota vietetään lauantaina, juutalaisen kalenterin mukaan viikon viimeisenä päivänä

sapeli /sˈapelɪ/ (n)
sabre
  yksiteräinen käyrä miekka

saponiini /sˈaponˌiːnɪ/ (n)
saponine
  mikä tahansa saponiinien ryhmään kuuluva glykosidi

saponiinit /sˈaponˌiːnɪt/ (n)
saponines
  monimuotoinen ryhmä glykosideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä

sappi /sˈapːɪ/ (n)
bile
  sappineste, tummanvihreästä kellertävään, tahmea ja kitkeränmakuinen maksan erittämä ruoansulatukseen liittyvä neste

sappirakko /sˈapːɪrˌakːo/ (n)
vésicule biliaire
  (anatomia) maksaan kiinnittynyt sappea väkevöivä elin, pussimainen säiliö

sarana /sˈarana/ (n)
charnière, gond
  kiertymisen mahdollistava kiinnike

saraseeni /sˈarasˌeːnɪ/ (n)
Sarrasin
  keskiaikainen nimitys muslimeille

sardelli /sˈardellɪ/ (n)
anchois
  eräs sillikaloihin kuuluva pienikokoinen kalalaji () tai sen yksilö

sardi /sˈardɪ/ (n)
sarde
  (kielitiede) sardin kieli, Sardiniassa puhuttava vanha eteläromaaninen kieli (kielitunnus: sc).

sariini /sˈarɪːnɪ/ (n)
sarin
  eräs äärimmäisen myrkyllinen hermokaasu

sarja /sˈarja/ (n)
série
  toisiinsa liittyvistä osista muodostuva kokonaisuus, toistojono

sarjakuva /sˈarjakˌuva/ (n)
bande dessinée, bédé, BD
  joukko perättäin esitettyjä piirrettyjä kuvia, jotka muodostavat yhtenäisen tarinan

sarkasmi /sˈarkasmɪ/ (n)
sarcasme
  pureva iva; kyynisen ivallinen ilmaisukeino, joka on satiiria vahvempi

sarkofagi /sˈarkofˌaɡɪ/ (n)
sarcofage, sarcophage
  yleensä kivestä tehty säiliö ruumiille tai ruumisarkulle

sarveiskalvo /sˈarveiskˌalvo/ (n)
cornée
  silmämunan etumainen, läpinäkyvä ja verisuoneton osa.

sarvi /sˈarvɪ/ (n)
corne
  sorkkaeläimillä päästä kasvava luurakenne, jota ne käyttävät tavallisesti taisteluvälineenä. Onttosarvisten sarvissa on pysyvä luuydin, tohlo, jota sarveituppi ympäröi. Varsinaisia sarvia on vain sorkkaeläimillä. Monien muiden eläinlajien vastaavasta pään rakenteesta käytetään samaa nimeä.

sarvikuono /sˈarvɪkˌuono/ (n)
rhinocéros
  Kavioeläimien (Rhinocerotidae)-heimoon kuuluvia eläimiä, joita elää kaksi lajia Afrikassa ja kolme Aasiassa

sarvipöllökehrääjä /sˈarvɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge cornu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sarvivalas /sˈarvɪvalas/ (n)
narval, licorne de mer
  pohjoisilla merialueilla, pääasiassa pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, elävä valaslaji (Monodon monoceros)

sataa /sˈataː/ (v)
pleuvoir
  luonnonilmiö, jossa vettä tippuu pilvistä maahan

sataa lunta /sˈataː lˈunta/ (v)
neiger
  pudota pilvistä lunta maahan

satakieli /sˈatakˌielɪ/ (n)
rossignol progné
  mikä hyvänsä satakielten sukuun () kuuluva lintu

satama /sˈatama/ (n)
port, havre
  paikka, jossa laivoja tai veneitä on ankkurissa tai laituriin kiinnitettynä purkamista ja lastausta varten

satanisti /sˈatanˌistɪ/ (n)
sataniste
  satanismin kannattaja

sateenkaari /sˈateːŋkˌaːrɪ/ (n)
arc-en-ciel
  ilmakehän optinen ilmiö, jossa sadepisarat hajoittavat auringon valon spektriksi

sateenkaarikaija /sˈateːŋkˌaːrɪkˌaija/ (n)
perruche à tête pourpre
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sateenkaariluri /sˈateːŋkˌaːrɪlˌurɪ/ (n)
loriquet à tête bleue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sateenkaarirautu /sˈateːŋkˌaːrɪrˌautu/ (n)
truite arc-en-ciel
  kala, joka tunnetaan kauppanimellä kirjolohi,

sateenvarjo /sˈateːnvˌarjo/ (n)
parapluie
  kädessä pidettävä, taitettava, kankainen suoja sadetta vastaan

sateinen /sˈateinen/ (adj)
pluvieux
  märkä, sataa paljon

satelliitti /sˈatellˌiːtːɪ/ (n)
satellite
  kappale, joka kiertää toista taivaankappaletta; kiertolainen

satiainen /sˈatɪˌainen/ (n)
morpion
  pääasiassa häpykarvoituksessa elävä ihmistäiden heimoon kuuluva täiden laji () tai sen yksilö

satiiri /sˈatɪːrɪ/ (n)
satire
  ilmaisukeino, jota käytetään huvittamaan lukijaa ja samalla kritisoimaan ajan ilmapiiriä ja ihmistä; ironiaa vahvempi ilmaisukeino

sato /sˈato/ (n)
récolte
  pellolla, puutarhassa tai muualla viljeltyjen kasvien tuotto yhden kauden ajalta

sattua /sˈatːua/ (v)
avoir mal, souffrir
  (yksipersoonainen + illatiivi) tehdä kipeää, koskea
arriver, passer
  tapahtua sattumoisin

satu /sˈatu/ (n)
conte de fées, conte
  sepitetty tarina tai kertomus

satula /sˈatula/ (n)
selle
  hevosen (tai aasin tai kamelin) selkään laitettava, yleensä nahkainen, istuinalusta
  polkupyörän tai moottoripyörän istuin
  teuraseläimen selän takaosa
sillet de tête, selle
  soittimen otelaudan yläpäässä oleva poikittainen nauhamainen koroke jonka päällä kielet lepäävät (kts. Liite:Kitara)

satulaseppä /sˈatulasˌepːæ/ (n)
sellier
  satuloita ja muita hevosvarusteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö

saukko /sˈaukːo/ (n)
loutre
  saukkojen heimon näätäeläin ()

sauna /sˈauna/ (n)
sauna
  pieni huone tai rakennus, jossa otetaan löylyä ja peseydytään

sauvaspiraaligalaksi /sˈauvaspɪrˌaːlɪɡalˌaksɪ/ (n)
galaxie spirale barrée
  galaksi, jonka rakenteessa havaitaan spiraalihaarojen eli kierteishaarojen lisäksi sauvoja

savanni /sˈavannɪ/ (n)
savane
  ruohikkoinen ekosysteemi trooppisella alueella

savanniara /sˈavannˌiara/ (n)
ara macavouanne
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savanniaratti /sˈavannˌiarˌatːɪ/ (n)
conure cuivrée
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savannikaijanen /sˈavannɪkˌaijanen/ (n)
inséparable à tête rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savanniparatiisikaija /sˈavannˌiparatˌiːsɪkˌaija/ (n)
perruche à croupion rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savannivahanokka /sˈavannˌivahanˌokːa/ (n)
astrild à joues orange
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

savenvalaja /sˈavenvˌalaja/ (n)
potier, potière
  muinaisista ajoista periytyvä käsityöläisammatti, jonka harjoittaja tavallisesti käsillään muokkaa savesta erilaisia käyttö- ja taide-esineitä, jotka valmistuksen loppuvaiheessa poltetaan uunissa käyttöä ja aikaa kestäviksi

savi /sˈavɪ/ (n)
argile
  hienorakeinen epäorgaaninen maalaji

savitiili /sˈavɪtˌiːlɪ/ (n)
adobe
  savesta tai seostetusta savesta muovattu, ilmakuivattu ja polttamaton tiili

savu /sˈavu/ (n)
fumée
  aineen palaessa muodostuneiden kaasujen, palokaasujen seos, yleensä sen näkyvä osa

savuke /sˈavuke/ (n)
cigarette
  hienonnettua tupakkaa sisältävä, ohuella paperilla kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

savulohi /sˈavulˌohɪ/ (n)
saumon fumé
  savustamalla ruoaksi kypsennetty lohi, savustettu lohi

savupiippu /sˈavupˌiːpːu/ (n)
cheminée
  talon tulisijan hormin se osa, joka ulottuu ulkokaton yläpuolelle

savustaa /sˈavustaː/ (v)
fumer, enfumer
  säilöä ruokaa savun avulla

seaborgium /sˈeabˌorɡium/ (n)
seaborgium
  synteettinen radioaktiivinen metalli, jota ei esiinny luonnossa

sedilji /sˈedɪljɪ/ (n)
cédille
  (tarke) alapuolinen koukku, kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää vasemmalle suunnatulta koukulta: [ ¸ ], esimerkiksi liivin kirjaimissa ḑ ja ţ

seepia /sˈeːpɪa/ (n)
seiche
  Atlantilla ja Välimeressä esiintyvä mustekalalaji ()
sépia
  seepian musteesta valmistettu tummanruskea väriaine tai sitä vastaava synteettinen pigmentti; sitä vastaava väri

seepra /sˈeːpra/ (n)
zèbre
  yleisnimi Afrikassa elävälle hevosen sukuiselle mustavalkoraidalliselle kavioeläimelle, jota on kolme lajia: aroseepra, vuoriseepra ja grevynseepra.

sees /sˈeːs/ (adj)
serein
  selkeä, pilvetön

seesami /sˈeːsamɪ/ (n)
sésame
  Afrikasta kotoisin oleva yksivuotinen yrtti (Sesamum indicum)

seesteinen /sˈeːsteinen/ (adj)
serein
  tyyni, levollinen

seesteisyys /sˈeːsteisyːs/ (n)
sérénité
  se, että on seesteinen

segmentti /sˈeɡmentːɪ/ (n)
segment
  pisteen, suoran tai tason rajoittama osa kuviosta

seikka /sˈeikːa/ (n)
chose, détail, fait
  vaikuttava tekijä, asianhaara, vivahde, yksityiskohta

seikkailu /sˈeikːailu/ (n)
aventure
  mielenkiintoinen tai jännittävä matka tai tapahtuma

seimi /sˈeimɪ/ (n)
crèche, mangeoire
  eläinten syöttökaukalo

seinä /sˈeinæ/ (n)
mur, paroi
  rakennusten tiloja jakava pystysuora rakenneosa

seinäkello /sˈeinækˌello/ (n)
horloge
  seinällä pidettävä kello

seipi /sˈeipɪ/ (n)
vandoise
  (Leuciscus leuciscus) makeassa vedessä ja murtovedessä elävä särkikala

seireeni /sˈeireːnɪ/ (n)
sirène
  kreikkalaisessa mytologiassa saarilla elävä naispuolinen olento, jonka ulkomuoto on ihmisen ja lintujen sekoitus ja joka laulullaan houkuttelee ohikulkevia merenkävijöitä tuhoon

seismologia /sˈeismolˌoɡɪa/ (n)
sismologie
  tieteen ala, joka tutkii maanjäristyksiä ja maan läpi kulkevia aaltoliikkeitä

seisoa /sˈeisoa/ (v)
debout, tenir
  seistä, olla pystyssä
bander
  olla erektiossa

seistä /sˈeistæ/ (v)
être debout
  seisoa, olla jaloillaan pystyssä

seiväshyppy /sˈeivæshˌypːy/ (n)
saut perche, saut à la perche
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli seivästä apuna käyttäen

sekaannussana /sˈekaːnnˌussana/ (n)
faux ami
  ns. petollinen ystävä: sana joka on sama tai hyvin samankaltainen kuin toisessa kielessä (yleensä vieraan kielen opiskelijan äidinkielessä) mutta joka tarkoittaa eri asiaa (tai jonka merkitys eroaa sekaannusta aiheuttavalla tavalla)

sekaisin /sˈekaisɪn/ (adj)
désordonné, désorganisé
  epäjärjestyksessä

sekametsä /sˈekamˌetsæ/ (n)
forêt mixte
  metsätyyppi, jossa on sekaisin lehti- ja havupuita

sekasorto /sˈekasˌorto/ (n)
chaos, désarroi, perturbation
  kaaos; olotila, jossa ei ole järjestystä, suuri epäjärjestys

sekava /sˈekava/ (adj)
confus, incohérent
  (ihmisestä tai hänen toiminnastaan) ei johdonmukainen
confus, embrouillé
  epäselvä, ei selkeä, vaikeaselkoinen

sekeli /sˈekelɪ/ (n)
shekel, shékel
  Israelin rahayksikkö

sekki /sˈekːɪ/ (n)
chèque
  paperinen maksuväline, jonka saaja käy lunastamassa sille kirjoitetun summan pankissa

sekoittaa /sˈekoitːaː/ (v)
mélanger
  panna sekaisin niin, että osasia ei voi erottaa toisistaan; yhdistää keskenään; laittaa osaset satunnaiseen järjestykseen; tehdä liikettä, joka muistuttaa sekaisin panevaa liikettä

seksi /sˈeksɪ/ (n)
sexe
  sukupuolinen toiminta, seksuaalinen kanssakäyminen, sukupuoliyhdyntä

seksiorjuus /sˈeksɪˌorjuːs/ (n)
esclavage sexuel
  henkilön vapauden riistäminen ja pakottaminen toisen seksuaalisten tarpeiden tyydyttämiseen

seksiturismi /sˈeksɪturˌismɪ/ (n)
tourisme sexuel
  turismi, johon liittyy paikallisten prostituoitujen käyttöä

seksologia /sˈeksolˌoɡɪa/ (n)
sexologie
  seksuaalisuutta tutkiva tieteenala

seksuaalinen /sˈeksuˌaːlɪnen/ (adj)
sexuel
  seksuaalisuuteen liittyvä, sukupuolinen

seksuaalisesti /sˈeksuˌaːlɪsˌestɪ/ (adv)
sexuellement
  seksuaalisella tavalla

seksuaalisuus /sˈeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
sexualité
  seksualiteetti, sukupuolivietti ja siihen liittyvä käyttäytyminen ja tunteet

sekunti /sˈekuntɪ/ (n)
seconde
  minuutin 60. osa; ajan SI-järjestelmän mukainen perusyksikkö (tunnus s), jonka määritelmä fysiikassa on: 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa Cs-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä
  hetki
  länsimaisessa säveljärjestelmässä yhden sävelaskeleen väli, intervalli

selain /sˈelain/ (n)
navigateur
  tietokoneohjelma, jolla käyttäjä voi ladata ja katsella HTML-muotoisia tiedostoja

seleeni /sˈeleːnɪ/ (n)
sélénium
  alkuaine, jolla on kaksi allotrooppista muotoa, myrkyllinen epämetalli tai metallinen "harmaa seleeni"

selenologia /sˈelenˌoloɡˌia/ (n)
eucalypte
  Kuuta tutkiva tieteenala

selibaatti /sˈelɪbˌaːtːɪ/ (n)
célibat
  pidättäytyminen avioliitosta

selittää /sˈelɪtːæː/ (v)
expliquer
  antaa syy omalle tai jonkun muun teolle
expliquer, justifier
  perustella

selitys /sˈelɪtys/ (n)
explication, description, commentaire, excuse
  yksinkertainen, ymmärrettävä selvitys jostain tapahtumasta tai tekstistä

selkeyttää /sˈelkeytːæː/ (v)
clarifier, coller, éclaircir
  tehdä selkeäksi tai selkeämmäksi
éclaircir
  erottaa sameasta nesteestä kiinteät ainehiukkaset

selkeä /sˈelkeæ/ (adj)
clair
  selvä, hyvin näkyvissä olevissa (myös kuvainnollisesti)
  säästä, kun taivaalla ei juurikaan ole pilviä

selkä /sˈelkæ/ (n)
dos
  ruumiin takaosa pakaroiden ja niskan välissä

selkäevä /sˈelkæˌevæ/ (n)
nageoire dorsale
  (anatomia) kalan tai valaan selän suurin evä

selkärangaton /sˈelkærˌaŋŋaton/ (adj)
lâche
  periaatteeton, heikkoluonteinen

selkäranka /sˈelkærˌaŋka/ (n)
colonne vertébrale
  selkärankaisen eliön kehon luusta rakentunut ylävartalon tuki

selkärankainen /sˈelkærˌaŋkainen/ (n)
vertébré
  selkärankainen eläin

selkäydin /sˈelkæydɪn/ (n)
moelle épinière
  selkärangan sisällä suojaisassa putkessa sijaitseva hermoston osa

sellainen /sˈellainen/ (adj)
tel, cela, comme cela, en un, pareil, sorte
  sen kaltainen

sellakka /sˈellakːa/ (n)
gomme-laque
  Kerria lacca -hyönteislajin naarasyksilöiden erittämä hartsi, jota voidaan käyttää monin tavoin varsinkin pintakäsittelyaineena eri materiaaleille ja jopa elintarvikkeille

selleri /sˈellerɪ/ (n)
céleri, cèleri
  ruokaselleri, , eurooppalainen monimuotoinen viljelyskasvi, josta meillä kasvatetaan juureksena käytettävää mukulaselleriä ja salaatteihin soveltuvaa lehtiselleriä

sello /sˈello/ (n)
violoncelle
  toiseksi matalaäänisin perinteiseen sinfoniaorkesteriin kuuluva jousisoitin

sellofaani /sˈellofˌaːnɪ/ (n)
cellophane
  yleensä kirkas, läpinäkyvä, usein paketointiin käytettävä, vähän joustava selluloosasta valmistettava materiaali

sellu /sˈellu/ (n)
pulpe, pâte à papier
  puusta tai muusta kuitumateriaalista kemiallisesti tai mekaanisesti irrotettu massa, jota käytetään paperin valmistukseen

selluloosa /sˈellulˌoːsa/ (n)
cellulose
  pitkäketjuinen glukoosimolekyyleistä koostuva hiilihydraatti, joka on rakenneaineena useimpien kasvien soluseinissä

selootti /sˈeloːtːɪ/ (n)
zélote
  Raamatussa mainitun, roomalaisia vastustaneen juutalaisen ryhmittymän jäsen

selventää /sˈelventæː/ (v)
clarifier
  tehdä selvemmäksi, ymmärrettävämmäksi

selvittää /sˈelvɪtːæː/ (v)
régler
  laittaa järjestykseen, avata solmu tai takku

selvitä /sˈelvɪtæ/ (v)
tirer, réchapper, survivre
  pysyä hengissä vaikeasta tai vaarallisesta tilanteesta
débrouiller, subsister
  elää tietyillä resursseilla
débrouiller reçu
  suoriutua tehtävästä
dessouler, dessoûler, dégriser
  toipua humalasta

selvä /sˈelvæ/ (adj)
clair
  helposti erottuva, helposti havaittava, helposti tunnistettava
clair, distinct, visible
  ilmeinen, kiistaton

semafori /sˈemafˌorɪ/ (n)
sémaphore
  rautateiden siipiopaste, jota käytetään liikenteen ohjaukseen

sementti /sˈementːɪ/ (n)
ciment
  kalkkikivestä valmistettu rakennusmassa joka veteen sekoitettuna kovettuu ilmassa, käytetään laastina ja betonin valmistukseen

seminaari /sˈemɪnˌaːrɪ/ (n)
séminaire
  esitelmistä ja keskustelusta koostuva tilaisuus; esitelmien sarja
  pappien koulutuslaitos

semiologia /sˈemɪˌoloɡˌia/ (n)
sémiologie
  semiotiikka

sensuuri /sˈensuːrɪ/ (n)
censure
  valtion ennakkotarkastus painotuotteille ja muulle medialle

sentrifugi /sˈentrɪfˌuɡɪ/ (n)
centrifugeuse
  laite joka erottaa liuoksesta eritiheyksiset aineosat keskipakoisvoiman avulla pyörimisliikkeellä

sentti /sˈentːɪ/ (n)
centimètre
  senttimetri
centime, cent
  joidenkin rahayksikköjen sadasosa

senttimetri /sˈentːɪmˌetrɪ/ (n)
centimètre
  metrin sadasosa, tunnus cm

separatisti /sˈeparatˌistɪ/ (n)
séparatiste
  itsenäisyyttä itsehallinnolliselle alueelle hakevan liikkeen tai järjestön jäsen tai sellaisen alueen itsenäistymistä tavoitteleva, separatismin kannattaja

sepelara /sˈepelˌara/ (n)
ara à collier jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sepelkaijanen /sˈepelkˌaijanen/ (n)
inséparable à collier noir
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

seppele /sˈepːele/ (n)
guirlande
  oksista, kukista tai vastaavista punottu koristeellinen vanne, joka voi olla esimerkiksi päässä pidettävä tai oveen ripustettava

seppä /sˈepːæ/ (n)
forgeron
  metallista esineitä takoen tai valaen valmistava käsityöläinen
taupin
  seppien heimon () kovakuoriainen

serafi /sˈerafɪ/ (n)
séraphin
  Vanhassa testamentissa mainittuja kuusisiipisiä enkeleitä

seraminluri /sˈeramˌinlurɪ/ (n)
lori masqué
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

serbia /sˈerbɪa/ (n)
serbe
  serbian kieli (kielitunnus: sr), indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli

serbokroaatti /sˈerbokroˌaːtːɪ/ (n)
serbo-croate
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli, jota puhutaan Serbiassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Montenegrossa. (Kielitunnus= sh)

seremonia /sˈeremˌonɪa/ (n)
cérémonie
  juhlallinen rituaali

seremoniallinen /sˈeremˌonɪˌallɪnen/ (adj)
cérémonial
  seremonian mukainen, juhlallinen ja muodollinen

serenadi /sˈerenˌadɪ/ (n)
sérénade
  laulaen tai soittaen esitetty lemmentervehdys (usein illalla rakastetun ikkunan alla)

serendipisyys /sˈerendˌipɪsyːs/ (n)
sérendipité
  sattumalta tapahtunut oivallus; onnenpotku, sattumalta uuteen keksintöön tai löydökseen johtava havainto

serif /sˈerɪf/ (n)
sérif
  mikä tahansa fontti, jossa edellinen esiintyy

seriffi /sˈerɪffɪ/ (n)
shérif
  paikallinen, yleensä piirikunnan alueen vaalilla valittu poliisitointa hoitava viranomainen Yhdysvalloissa

serkku /sˈerkːu/ (n)
cousin, cousine
  isän tai äidin sisaren tai veljen lapsi

serotoniini /sˈerotonˌiːnɪ/ (n)
sérotonine
  eräs keskushermoston välittäjäaine, joka vaikuttaa mm. mielialaan

serpentiniitti /sˈerpentɪnˌiːtːɪ/ (n)
serpentinite
  eräs metamorfinen kivilaji

sessiili /sˈessɪːlɪ/ (adj)
sessile
  alustaansa pysyvästi kiinnittynyt, paikoillaan kasvava

seteli /sˈetelɪ/ (n)
billet, billet de banque
  yksittäinen paperinen tai joskus muovinen maksuväline tiettyä valuuttaa, seteliraha; myös alennus- tai muusta lipukkeesta

setelirahoitus /sˈetelˌirahˌoitus/ (n)
assouplissement quantitatif
  rahapoliittinen toimenpide, jossa keskuspankki rahoittaa valtiota uutta rahaa luomalla ja keskuspankin taseeseen päätyy valtion velkakirjoja; toimenpiteen tarkoituksena on saada rahavaranto kasvamaan ja alentaa korkotasoa nollaa matalammaksi, esimerkiksi -3 prosenttiin

setri /sˈetrɪ/ (n)
cèdre
  mäntykasveihin kuuluvia havupuita ()

setä /sˈetæ/ (n)
oncle, oncle paternel
  isän veli (eräissä murteissa myös äidin)
bonhomme, monsieur
  joku vieras mies (useimmiten vanhahko)

seuraaja /sˈeuraːja/ (n)
suiveur, suiveuse
  se, joka seuraa (esim. kulkee perässä)
successeur
  se, joka seuraa (tehtävässä, asioiden sarjassa tms.)

seuraamus /sˈeuraːmus/ (n)
sanction
  jostakin menettelystä oikeussäännösten mukaan koituva rangaistus

seuraava /sˈeuraːva/ (adj)
suivant, prochain
  järjestyksessä välittömästi jälkeen tuleva

seurakunta /sˈeurakˌunta/ (n)
paroisse
  paikallinen uskonnollinen yhteisö, jolla on yleensä yksi kokoontumispaikka

seuranta /sˈeuranta/ (n)
suivi
  jonkin arvon tai lukeman tarkkailu, seuraaminen

seurata /sˈeurata/ (v)
suivre
  kulkea jäljessä tai mukana

seuraus /sˈeuraus/ (n)
conséquence
  jostain aiheutuva tilanne tai tapahtuma, tulos

seutu /sˈeutu/ (n)
région
  laajahko, tarkemmin määrittelemätön, maantieteellinen alue

shakki /ʃˈakːɪ/ (n)
échecs
  lautapeli, jossa kaksi pelaajaa siirtävät vuorotellen omia nappuloitaan 8×8 ruudun kokoisella tavallisesti mustavalkoisella shakkilaudalla; shakkipeli
échec
  shakkipelin tilanne, jossa jokin nappula uhkaa lyödä vastustajan kuninkaan

shakkilauta /ʃˈakːɪlˌauta/ (n)
échiquier
  shakkipelin pelialustana käytettävä neliömäinen 64:stä vuorotellen valkeasta ja mustasta ruudusta muodostuva pelilauta, jonka ruudut merkitään pystysuoria linjoja osoittavilla kirjaimilla ja vaakasuoria linjoja osoittavilla numeroilla

shakkinappula /ʃˈakːɪnˌapːula/ (n)
pièce d'échecs
  shakki-pelin nappula, joko sotilas, torni, ratsu eli hevonen, lähetti, kuningas tai kuningatar

sherry /ʃˈerry/ (pn)
xérès, jerez
  väkeväviini, jota tuotetaan vain Jerezin kaupungin ympäristössä Espanjassa

show /ʃˈov/ (n)
show, spectacle
  viihde-esitys

siamilainen kaksonen /sˈiamɪlˌaineŋ kˈaksonen/ (n)
frère siamois, sœur siamoise
  toinen samanmunaisista kaksosista, jotka eivät ole solunjakautumisessa kasvaneet irti toisistaan

siankuonolepakko /sˈiaŋkˌuonolepˌakːo/ (n)
Kitti à nez de porc, chauve-souris bourdon
  kimalaislepakko (Craseonycteris thonglongyai), eräs pienlepakoihin kuuluva lepakkojen laji

sianliha /sˈianlˌiha/ (n)
porc
  sian liha

siansaksa /sˈiansˌaksa/ (n)
charabia
  tuntematon tai oudolta kuulostava vieras kieli, mongerrus, josta on vaikea saada selvää

sibylla /sˈibylla/ (n)
sibylle
  muinaisessa Kreikassa ja Roomassa jumalallisen hurmoksen vallassa toimivia naisennustajia, jotka toimivat oraakkeleina

side /sˈide/ (n)
bandage, pansement
  haavaa sitomaan ja peittämään asetettava kangaspala

sidonnainen /sˈidonnˌainen/ (adj)
lié
  lakien, määräysten, tapojen, tottumusten, olosuhteiden yms. sitoma, rajoittama tai määräämä

sidonnaisuus /sˈidonnˌaisuːs/ (n)
engagement
  yksilön asioihin suhtautuminen kulttuurin, tapojen ja lakien luomissa puitteissa

siellä /sˈiellæ/ (adv)
là, là-bas
  etäällä olevassa, suhteellisen laajassa tai epätarkasti määritellyssä paikassa, josta puhuja puhuu mutta johon hän ei osoita katseellaan tai eleillään; vrt. siinä

sielu /sˈielu/ (n)
âme
  tekijä, jota pidetään ihmisen, joskus myös muiden elollisten olentojen, tajunnan, psyyken ja elämän ylläpitäjänä, ja jonka usein uskotaan jatkavan olemassaoloaan kuoleman jälkeen
  henkilö

siemen /sˈiemen/ (n)
graine, semence
  suvullisesti lisääntyvän kasvin alkio

siemenaihe /sˈiemenˌaihe/ (n)
ovule
  siemenkasvin rakenne, joka sisältää munasolun sitä ruokkivine ja suojaavine solukkoineen ja josta hedelmöityksen jälkeen kehittyy siemen

siemenneste /sˈiemennˌeste/ (n)
sperme
  siittiösoluja sisältävä erite, jota erittyy nisäkkäiden koirailla siemensyöksyssä

sieni /sˈienɪ/ (n)
champignon
  sienen ulkoilmaan, usein maanpinnalle, kasvattama itiöemä
mycète, champignon
  (sienitiede) jokin pääluokan Fungi itiöitä tuottava lehtivihreätön aitotumallinen eliö

sienitiede /sˈienɪtˌiede/ (n)
mycologie
  biologian haara, joka tutkii sieniä

siepata /sˈiepata/ (v)
piquer, voler
  ottaa henkilö haltuunsa vastoin hänen tahtoaan, kaapata
gonfler, énerver
  harmittaa

sierain /sˈierain/ (n)
narine
  nenän alta ulkopuolelta nenäonteloon johtava kanava

sietämätön /sˈietæmætøn/ (adj)
intolérable
  sellainen, jota tai mitä ei voi sietää

sietää /sˈietæː/ (v)
supporter, tolérer, endurer
  pystyä tulemaan toimeen jnk yl. kielteisen kanssa

sievä /sˈievæ/ (adj)
joli
  kaunis ja ihana

sievästi /sˈievæstɪ/ (adv)
joliment
  sievällä tavalla

sifaka /sˈifaka/ (n)
propithèque, sifaka
  Madagaskarilla eläviä sifakoiden suvun () indrejä

sihistä /sˈihɪstæ/ (v)
siffler
  päästää sihinää

sihteeri /sˈihteːrɪ/ (n)
secrétaire, messager serpentaire
  toimistotyön ammattilainen, jonka työhön kuuluu erilaisten asioiden hoitaminen

siideri /sˈiːderɪ/ (n)
cidre
  alkoholijuoma, joka valmistetaan käymismenetelmällä omenamehusta

siili /sˈiːlɪ/ (n)
hérisson
  piikikäs talviunta nukkuva hyönteissyöjä (). Suomessa esiintyy ainoastaan eurooppalainen siili ()

siima /sˈiːma/ (n)
ligne
  ongessa tai virvelissä käytettävä ohut, usein läpinäkyvä lanka tai punos, johon ongenkoukku, koho ja viehe kiinnitetään
flagelle
  bakteerin liikuntaelin

siipi /sˈiːpɪ/ (n)
aile
  lintujen ja hyönteisten lentämiseen käyttämä elin
  lentokoneen nostovoimaa tuova osa
  rakennuksen laajennusosa, lamelli

siipikarja /sˈiːpɪkˌarja/ (n)
volaille
  lihan, munan tai muun hyödykkeen tuotantoon käytettävät linnut

siirappi /sˈiːrapːɪ/ (n)
sirop
  paksu, ruskea, nestemäinen sokeriliuos

siirtolapuutarha /sˈiːrtolapˌuːtarha/ (n)
jardin familial
  yksityishenkilöille vuokrattavista puutarhatonteista koostuva kylämäinen alue

siirtomaa /sˈiːrtomaː/ (n)
colonie
  varsinaisen valtion ulkopuolinen maa-alue, joka on isäntämaan hallinnassa

siirtopakko /sˈiːrtopˌakːo/ (n)
zugzwang
  tilanne, jossa pelaajan on pakko tehdä siirto, vaikka se huonontaa hänen asemaansa (ja siirtämättä jättäminen, jos niin voisi tehdä, ei huonontaisi)

siirtymä /sˈiːrtymæ/ (n)
déplacement, transition
  siirtyminen

siirtyä /sˈiːrtyæ/ (v)
déplacer
  liikkua tai kulkea paikasta toiseen; muuttaa asemaa

siirtää /sˈiːrtæː/ (v)
bouger, déplacer, greffer transférer transmettre, relocaliser transférer disloquer évacuer transplanter
  vaihtaa jnk paikkaa
ajourner
  lykätä

siis /sˈiːs/ (adv)
donc
  näin ollen, tämän johdosta

siisti /sˈiːstɪ/ (adj)
propre
  jossa ei ole likaa, puhdas
chic, classe, stylé
  kiva, makee

siitepöly /sˈiːtepˌøly/ (n)
pollen
  kukkakasvien heteissä muodostuva kasvien sukusoluista koostuva erittäin hienojakoinen jauhe

siitin /sˈiːtɪn/ (n)
pénis, verge
  (elimistö) urospuolen sukupuolielin; penis

siitos /sˈiːtos/ (n)
insémination
  siittämisen tai siittymisen tapahtuma

siittää /sˈiːtːæː/ (v)
inséminer
  aiheuttaa siitos (yhdynnässä)

siivota /sˈiːvota/ (v)
nettoyer
  tehdä siistiksi, poistaa lika tai roskat

siivous /sˈiːvous/ (n)
nettoyage
  paikkojen puhdistaminen/siistiminen/järjestäminen, siivoamisen toteutus

sija /sˈija/ (n)
emplacement, place
  paikka, olinsija, makuupaikka
position
  (urheilu) sijoittumalla kilpailussa saavutettu kilpailijoiden keskeinen sijoitus.

sijamuoto /sˈijamˌuoto/ (n)
cas, cas grammatical
  sija, yksi nominien taivutuskategorioista (muita ovat luku ja suku); käytetään myös muiden sanaluokkien, kuten adverbien ja verbien, nominaalimuodoille

sijata /sˈijata/ (v)
faire le lit
  laittaa vuode nukkumakuntoon t. vuodevaatteet ojennukseen nukkumisen jäljiltä

sijoittaa /sˈijoitːaː/ (v)
placer, mettre
  panna, asettaa esine, tms. paikalleen

sijoitus /sˈijoitus/ (n)
classement
  (urheilu) paikka lopputuloksissa

sika /sˈika/ (n)
porc, cochon
  kotieläimenä kasvatettava sorkkaeläin, jota käytetään lihan tuotantoon ja jota pidetään yleensä sikalan karsinassa eli läävässä

sikainfluenssa /sˈikainfluˌenssa/ (n)
grippe porcine
  influenssaviruksen aiheuttama hengitystiesairaus, jonka aiheuttaja on eräs lintuinfluenssaviruksen muunnos, A-tyypin influenssavirus, joka kuuluu ortomyksoviruksiin

sikala /sˈikala/ (n)
porcherie
  rakennus, jota käytetään sikojen kasvatukseen

sikari /sˈikarɪ/ (n)
cigare
  kokonaisilla tupakanlehdillä kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

sikarutto /sˈikarˌutːo/ (n)
peste porcine
  virustauti, jota tavataan sioissa, villisioissa ja niiden sukulaisissa

sikhiläisyys /sˈikhɪlˌæisyːs/ (n)
sikhisme
  intialainen uskonto, jossa on piirteitä islamista ja hindulaisuudesta

sikiö /sˈikɪø/ (n)
fœtus
  monisoluisten eläinten kehitysaste ennen syntymistä

sikotauti /sˈikotˌautɪ/ (n)
oreillons, parotidite
  virustauti jolle on tyypillistä sylkirauhasten turpoaminen

siksakki /sˈiksakːɪ/ (n)
zigzag
  ommel, joka etenee terävin käännöksin vuoroin oikealle, vuoroin vasemmalle etuviistoon muodostaen sahanteräkuvion

siksi /sˈiksɪ/ (adv)
donc
  sen vuoksi, sen takia

silava /sˈilava/ (n)
lard gras
  sian nahanalainen rasvakudos, johon lihaa leikattaessa jää myös lihaa

silinteri /sˈilɪntˌerɪ/ (n)
haut-de-forme
  korkea, lieriönmuotoinen ja jäykkä huopahattu, jossa on lieri

silittää /sˈilɪtːæː/ (v)
repasser
  tasoittaa vaatteesta tai muuta tekstiilistä rypyt silitysraudalla

silityslauta /sˈilɪtˌyslauta/ (n)
planche à repasser
  vaatteiden silittämiseen tarkoitettu tyypillisesti siirrettävä yl. pehmustettu työtaso

silitysrauta /sˈilɪtˌysrauta/ (n)
fer à repasser
  sähköllä tai aiemmin hellalla tai hiilten avulla kuumennettava väline, jonka metallinen pohja kuumennetaan ja jolla sitten tasoitetaan vaatteiden ryppyjä

silkki /sˈilkːɪ/ (n)
soie
  silkkiäistoukan erittämä kuitu, silkkikuitu
  silkkikuidusta valmistettu kangas, silkkikangas

silkkiperhonen /sˈilkːɪpˌerhonen/ (n)
bombyx du mûrier
  (eläintiede) silkkikehrääjien suvun perhoslaji (Bombyx mori), jota pidetään kotieläimenä toukkavaiheen tuottaman silkin vuoksi. Mulperipuu on tämän lajin välttämätön ravintokasvi. On olemassa muitakin silkkiperhosia.

sillanpääasema /sˈillampˌæːasˌema/ (n)
tête de pont
  sotajoukon vesistön ylitettyään valtaama asema, joka pyritään pitämään hallussa ja vahvistamaan

silli /sˈillɪ/ (n)
hareng
  pohjoisissa merissä elävä parvikala , joka on samaa kalalajia kuin Itämeressä elävä silakka; käytetään paljon maustekalana.

sillihapero /sˈillɪhˌapero/ (n)
russule feuille-morte, russule xérampéline
  , haperoiden () sukuun kuuluva sienilaji tai sen yksilö

sillikuningas /sˈillɪkunˌiŋŋas/ (n)
chimaéridé
  mikä tahansa sillikuninkaiden heimoon () kuuluva sillikuningaskalojen laji tai sellaisen yksilö
chimère commune, chimère monstrueuse, rat de mer
  edelliseen kuuluva laji () tai sen yksilö

sillikuninkaat /sˈillɪkunˌiŋkaːt/ (n)
chimaéridés
  yksi sillikuningaskalojen lahkon () heimoista ()

sillit /sˈillɪt/ (n)
clupéidés
  yksi sillikalojen lahkon heimoista ()

silloin /sˈilloin/ (adv)
ensuite
  (ajan adverbi) varhemmin tapahtuneeseen liittyvänä tai aikaisemmin puheena olleena ajankohtana; sillä kertaa, sen ajan, sinä aikana

sillä /sˈillæ/ (adv)
car, puisque
  sen vuoksi, siitä syystä, sen tähden, siksi

sillä aikaa /sˈillæ ˈaikaː/ (adv)
alors que
  sinä aikana, sen aikana, saman aikaisesti

silminnäkijä /sˈilmɪnnˌækɪjæ/ (n)
témoin oculaire
  tapahtuman omakohtaisesti nähnyt henkilö

silmitön /sˈilmɪtøn/ (adj)
aveugle, éperdu
  raivoisa, vimmattu

silmä /sˈilmæ/ (n)
œil, yeux
  ihmisen tai eläimen kuvan aistimiseen pystyvä elin, joka mahdollistaa näköaistin

silmäillä /sˈilmæillæ/ (v)
parcourir
  selata pintapuolisesti

silmäkulma /sˈilmækˌulma/ (n)
canthus
  silmää ympäröivässä ihossa kohta, jossa ylä- ja alaluomi kohtaavat

silmälasiluri /sˈilmælˌasɪlˌurɪ/ (n)
loriquet versicolore
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

silmälasit /sˈilmælasɪt/ (n)
lunettes
  silmien liki- tai kaukonäköisyyden tai hajataiton korjaamiseksi silmien edessä pidettävät lasiset tai muoviset optiset linssit yhtenäisessä kehyksessä

silmäluomi /sˈilmælˌuomɪ/ (n)
paupière
  silmän päällä liikkuva suojaava ihopoimu

silmälääkäri /sˈilmælˌæːkærɪ/ (n)
ophtalmologue, ophtalmologiste
  lääkäri, joka tutkii silmiä ja niiden sairauksia

silmämuna /sˈilmæmˌuna/ (n)
globe oculaire
  ihmisen silmän kolmesta kalvosta muodostuva pallomainen silmäkuopassa liikkuva rakennekokonaisuus

silmänisku /sˈilmænˌisku/ (n)
clin d'œil
  silmää räpäyttämällä lähetetty viesti, joka voi merkitä esimerkiksi edellä sanotun huumorina ymmärtämistä tai flirttiä

silmänkääntäjä /sˈilmæŋkˌæːntæjæ/ (n)
prestidigitateur
  silmänkääntötemppujen tekijä

silmänräpäys /sˈilmænræpæys/ (n)
clignement œil
  silmäluomien nopea sulkeminen ja avaaminen
clin d'œil
  hyvin lyhyt aika

silmäripsi /sˈilmærˌipsɪ/ (n)
cil
  silmäluomen reunassa kasvava jäykkä ihokarva

silta /sˈilta/ (n)
pont
  rakennelma, joka mahdollistaa kulun jonkin esteen, tavallisesti veden yli

silti /sˈiltɪ/ (adv)
néanmoins, cependant
  siitä huolimatta

siluetti /sˈiluˌetːɪ/ (n)
silhouette
  ääriviivakuva, varjokuva

siluurikausi /sˈiluːrɪkˌausɪ/ (n)
Silurien
  geologinen kausi ennen devonikautta, noin 435–395 mvs., jonka aikana elämää oli enimmäkseen merissä

sima /sˈima/ (n)
hydromel
  sitrushedelmästä, tavallisesti keitettyyn veteen laitetuista sitruunaviipaleista, ja sokerista hiivakäymisellä valmistettu juoma

simpanssi /sˈimpanssɪ/ (n)
chimpanzé
  Keski-Afrikassa esiintyvä ihmisapinoihin kuuluva laji, ihmisen lähisukulainen ()

simppu /sˈimpːu/ (n)
cottidé
  Cottidae-heimon pohjakaloja

simpukka /sˈimpukːa/ (n)
moule, coquillage
  joukko makeassa tai suolaisessa vedessä eläviä nilviäisiä, joilla on kaksiosainen saranoitu kova kuori ja liikkumiseen tarvittava jalka ()
cochlée
  sisäkorvan spiraalimainen elin, jossa ilman värähtelyt muuttuvat hermoimpulsseiksi

simuloida /sˈimulˌoida/ (v)
simuler
  mallintaa, jäljitellä

simvastatiini /sˈimvastatˌiːnɪ/ (n)
simvastatine
  statiineihin kuuluva lääkeaine, jota käytetään sekä LDL-kolesterolin suhteellisen osuuden pienentämiseen veressä että ateroskleroosin etenemisen hidastamiseen

sinappi /sˈinapːɪ/ (n)
moutarde
  (kasvitiede) sinappikasvi

sinekyyri /sˈinekˌyːrɪ/ (n)
sinécure
  helppo työ, laiskanvirka

sinertävä /sˈinertˌævæ/ (adj)
bleuté, bleuâtre
  siniseen väriin vivahtava

sinfonia /sˈinfonˌia/ (n)
symphonie
  laaja, useimmiten kolmesta tai neljästä osasta koostuva orkesteriteos

sini /sˈinɪ/ (n)
sinus
  sini-funktio, eräs trigonometrisista funktioista

siniara /sˈinɪˌara/ (n)
ara de Spix
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniaratti /sˈinɪarˌatːɪ/ (n)
pione à tête bleue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikelta-ara /sˈinɪkˌeltaˈara/ (n)
ara ararauna, ara bleu, ara bleu et jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikorvaluri /sˈinɪkˌorvalˌurɪ/ (n)
loriquet iris
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikurkkuara /sˈinɪkˌurkːuˌara/ (n)
ara à gorge bleue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinikurkkumaluri /sˈinɪkˌurkːumˌalurɪ/ (n)
mérion superbe
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinilakkiaranen /sˈinɪlˌakːɪˌaranen/ (n)
toui de D’Achille
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinilakkikaijanen /sˈinɪlˌakːɪkˌaijanen/ (n)
micropsitte de Geelvink
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinilakkimaluri /sˈinɪlˌakːɪmˌalurɪ/ (n)
mérion de Wallace
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniliuskemaluri /sˈinɪlˌiuskemˌalurɪ/ (n)
mérion à gorge bleue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinilurikki /sˈinɪlurˌikːɪ/ (n)
lori ultramarin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sininaamamesikko /sˈinɪnˌaːmamesˌikːo/ (n)
méliphage à oreillons bleus
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sininen /sˈinɪnen/ (adj)
bleu, bleue
  väriltään sininen

sininen /sˈinɪnen/ (n)
bleu
  eräs väri

sininiskaluri /sˈinɪnˌiskalˌurɪ/ (n)
lori des dames
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniotsa-amatsoni /sˈinɪˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone à front bleu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniotsa-aranen /sˈinɪˌotsaˈaranen/ (n)
toui à front bleu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipeippo /sˈinɪpˌeipːo/ (n)
cordonbleu d’Angola
  (yleisesti) mikä tahansa sinipeippojen sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

siniposkiamatsoni /sˈinɪpˌoskɪamˌatsonɪ/ (n)
amazone de Dufresne
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniposkiaratti /sˈinɪpˌoskɪarˌatːɪ/ (n)
conure de Molina
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääara /sˈinɪpˌæːara/ (n)
ara de Coulon
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääaratti /sˈinɪpˌæːarˌatːɪ/ (n)
conure à tête bleue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinipääpeippo /sˈinɪpˌæːpeipːo/ (n)
cordonbleu cyanocéphale
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinirinta-aratti /sˈinɪrˌintaˈaratːɪ/ (n)
conure tiriba
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

siniruohokaija /sˈinɪrˌuohokˌaija/ (n)
perruche à bouche d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisepelkaija /sˈinɪsepˌelkaija/ (n)
perruche à col bleu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisilmäinen /sˈinɪsˌilmæinen/ (adj)
naïf
  jolla on siniset silmät

sinisilmäkakadu /sˈinɪsˌilmækˌakadu/ (n)
cacatoès aux yeux bleus
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinisimpukka /sˈinɪsˌimpukːa/ (n)
moule bleue, moule
  suolaisessa merivedessä viihtyvä simpukkalaji (Mytilus edulis), jota hyödynnetään ihmisravintona

sinitiainen /sˈinɪtɪˌainen/ (n)
mésange bleue
  , eräs tiaisiin () kuuluva lintu

sinivalas /sˈinɪvalas/ (n)
baleine bleue, rorqual bleu
  hetulavalaiden alalahkoon kuuluva valaslaji (Balaenoptera musculus), suurin eläinlaji, jonka tiedetään koskaan olleen olemassa

sinkki /sˈiŋkːɪ/ (n)
zinc
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zn

sinkku /sˈiŋkːu/ (n)
célibataire
  henkilö, joka ei ole vakituisessa parisuhteessa
single
  albumista erikseen myyntiin ja radiosoittoon otettu musiikkikappale

sinne /sˈinne/ (adv)
y, là-bas
  ilmaisemassa liikkeen päämäärää

sinuiitti /sˈinuˌiːtːɪ/ (n)
sinusite
  nenän sivuontelon tulehdus; poskiontelon tulehdus

sinutella /sˈinutella/ (v)
tutoyer
  puhutella henkilöä yksikön toista persoonaa käyttäen (epävirallisissa yhteyksissä, arkikielessä)

sinuttelu /sˈinutːˌelu/ (n)
tutoiement
  sinutteleminen

sioux /sˈiouks/ (n)
Sioux
  sioux't eräitä pohjoisamerikkalaisia intiaanikansoja

sipuli /sˈipulɪ/ (n)
oignon, ognon
  -suvun syötäviä kasveja, joiden osia käytetään maustamiseen ja vihanneksina, erityisesti keltasipuli ()
bulbe, caïeu
  ruohokasvin turvonnut lehtityvi, johon sipulikasvit varastoivat ravintoa talvehtimiseen

sireeni /sˈireːnɪ/ (n)
sirène
  kovaääninen merkinantolaite
lilas
  syreeni

siristää /sˈirɪstæː/ (v)
plisser
  ~ silmiään katsoa silmät puolittain ummessa

sirkkalehti /sˈirkːalˌehtɪ/ (n)
cotylédon
  siemenkasvin taimen, sirkkataimen ensimmäiseksi ilmestyvä lehti

sirkumfleksi /sˈirkumflˌeksɪ/ (n)
circonflexe
  kirjaimen ylle kirjoitettava tarke, joka näyttää alaspäin aukeavalta kulmalta: ˆ

sirkus /sˈirkus/ (n)
cirque
  paikasta toiseen liikkuva esitys, johon yleensä kuuluu akrobaatteeja, jonglööreitä, eläimiä, klovneja ja muita taiteilijoita

sirppi /sˈirpːɪ/ (n)
faucille
  käyräteräinen lyhytvartinen leikkuutyökalu, jolla leikataan viljaa

sirppisoluanemia /sˈirpːɪsˌoluˌanemˌia/ (n)
anémie à cellules drépanocytes
  eräs perintötekijöiden aiheuttama verisairaus, jossa punasolut ovat muodoltaan epänormaalin sirppimäisiä

sisar /sˈisar/ (n)
sœur
  naispuolinen sisarus

sisarenpoika /sˈisarˌempoika/ (n)
neveu
  sisaren poika

sisarentytär /sˈisarˌentytær/ (n)
nièce
  sisaren tytär

sisarus /sˈisarus/ (n)
sœur, adelphe
  toisen saman perheen lapsen sisko tai veli. Nykykielessä sisarussuhteista puhuttaessa käytetään yleensä sanan monikkomuotoa sisarukset. Yksikkömuotoa käytetään vain yhdyssanojen osana tai joissakin kielellisissä rakenteissa.

sisilialainen /sˈisɪlˌialˌainen/ (adj)
sicilien
  Sisiliasta peräisin oleva tai Sisiliaan liittyvä

sisilialainen /sˈisɪlˌialˌainen/ (n)
Sicilien
  pysyvästi Sisiliassa asuva henkilö

sisilisko /sˈisɪlˌisko/ (n)
lézard vivipare
  toinen Suomessa esiintyvistä liskolajeista (Zootoca vivipara)

sisterssiläinen /sˈisterssɪlˌæinen/ (adj)
cistercien
  sisterssiläiseen veljeskuntaan kuuluva

sisterssiläinen /sˈisterssɪlˌæinen/ (n)
Cistercien
  1000-luvulla Cîteaux'n luostarissa benediktiiniläisyydestä kehittyneen luostarijärjestön jäsen

sisyfolainen /sˈisyfolˌainen/ (adj)
sisyphien, sisyphéen
  jatkuva tai toistuva ja työläs, mutta turhanpäiväinen

sisäinen /sˈisæinen/ (adj)
interne, intérieur
  jota ympäröi jokin toinen joka puolelta, jonkin sisällä tai sisässä oleva

sisäistää /sˈisæistæː/ (v)
intérioriser
  ottaa osaksi tietämystään tai toimintatapojaan

sisäkatto /sˈisækˌatːo/ (n)
plafond
  huonetilan yläpinta ja tyypillisesti yläpohjarakenteen alapinta

sisäkkö /sˈisækːø/ (n)
servante
  naispalvelija, joka huolehtii kodinhoidosta kuten siivouksesta

sisällissota /sˈisællˌissota/ (n)
guerre civile, guerre intestine
  saman valtion kansalaisten keskenään valtion sisällä käymä sota

sisällä /sˈisællæ/ (adv)
dans, en, à l'intérieur de
  jossakin asiassa, esineessä tai tilassa niin, että se ympäröi väljästi

sisältää /sˈisæltæː/ (v)
contenir
  pitää sisällään (svetisismi)

sisältö /sˈisæltø/ (n)
contenu
  mitä jokin sisältää, sisällys

sisämaa /sˈisæmaː/ (n)
arrière-pays
  alue yleisesti maantieteellisen alueen tai erityisesti jonkin valtion alueen sisäosassa

sisään /sˈisæːn/ (adv)
dans, en
  johonkin asiaan niin, että asia on joka puolella tiiviisti ympärillä

sitaatti /sˈitaːtːɪ/ (n)
citation
  sananmukainen lainaus; toisinne

siteerata /sˈiteːrˌata/ (v)
citer
  lainata jonkun ilmaisemaa ajatusta sanatarkasti; laittaa sitaatteihin

siten /sˈiten/ (adv)
ainsi, tellement
  (proadverbi) sillä tavalla, niin

sitoutumaton /sˈitoutˌumaton/ (adj)
non-aligné
  puolueista riippumaton, puolueeseen kuulumaton

sitra /sˈitra/ (n)
cithare
  kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä plektralla t. sormin kaikukopan ylitse pingotettuja kieliä

sitrushedelmä /sˈitrushedˌelmæ/ (n)
agrume
  lähinnä ruutakasveihin kuuluvien sitruspuiden lohkoinen marja

sitruuna /sˈitruːna/ (n)
citronnier, citron
  ruutakasveihin kuuluva sitruspuu, sitruunapuu
citron
  sen tuottama sitrushedelmä

sitruunahappo /sˈitruːnahˌapːo/ (n)
acide citrique
  orgaaninen happo, jota esiintyy sitrushedelmissä ja jota käytetään happamuuden säätöaineena elintarvikkeissa

sitruunaluri /sˈitruːnˌalurɪ/ (n)
loriquet jaune et vert
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sitten /sˈitːen/ (adv)
ensuite, puis
  mennyttä aikaa ilmaiseva

sivellin /sˈivellɪn/ (n)
pinceau
  maalin tai lakan levittämiseen tarkoitettu työkalu, jossa on karvoista tehdyt harjakset

siveys /sˈiveys/ (n)
chasteté
  sukupuolimoraalin noudattaminen ajatuksissa ja teoissa

sivilisaatio /sˈivɪlɪsˌaːtɪo/ (n)
civilisation
  pysyvän asutuksen järjestäytynyt yhteiskunta, joka perustuu maanviljelykselle ja jolla on ominainen kulttuuri ja jolle ovat tyypillisiä kaupunkien muodostaminen, yhteiset säännöt, valtahierarkiat ja sen olemassaolon edellytyksenä toimivien alueiden sotilaallinen puolustaminen

sivistys /sˈivɪstys/ (n)
civilisation
  henkinen kehittyneisyys, kulttuuri, valistus, sivilisaatio

sivistää /sˈivɪstæː/ (v)
civiliser, éduquer
  opettaa, kasvattaa kouluttaa, tehdä laajasti tietoiseksi eri asioista

sivu /sˈivu/ (n)
page
  kirjan tai lehden aukeaman numeroitu toinen puoli, paperin yksi puoli; myös verkkosivu

sivujoki /sˈivujˌokɪ/ (n)
affluent
  suurempaan jokeen yhtyvä joki

sivullinen /sˈivullɪnen/ (n)
passant, passante
  ulkopuolinen, asiaan liittymätön henkilö

sivusto /sˈivusto/ (n)
site
  internetissä saatavilla oleva yksittäinen kokonaisuus, joka identifioidaan uniikilla URL:lla

skalpeerata /skˈalpeːrˌata/ (v)
scalper
  poistaa päänahka

skandaali /skˈandaːlɪ/ (n)
scandale, esclandre
  asianosaisten maineelle haitallinen tapahtuma

skandinaavinen kieli /skˈandɪnˌaːvɪneŋ kˈielɪ/ (n)
langue scandinave
  skandinaaviset kielet ovat germaanisia kieliä, joita puhutaan Skandinaviassa ja Islannissa

skandium /skˈandium/ (n)
scandium
  eräs alkuaine

skannata /skˈannata/ (v)
scanner, numériser, scannériser
  käyttää skanneria

skanneri /skˈannerɪ/ (n)
scanner, scanneur
  laite, joka digitalisoi kuvia ja tekstiä

skarabee /skˈarabeː/ (n)
scarabée
  muinaisessa Egyptissä käytetty amuletti, joka muotoiltiin pillerinpyörittäjän mukaan

skeema /skˈeːma/ (n)
schéma
  jotain kuvaava malli

skeitata /skˈeitata/ (v)
skater#French
  rullalautailla

skeittaaja /skˈeitːaːja/ (n)
skateur
  rullalautailun harrastaja; rullalautailija

skeptinen /skˈeptɪnen/ (adj)
sceptique
  epäilevä, epäilyyn taipuva

sketsi /skˈetsɪ/ (n)
sketch
  lyhyt komediallinen esitys

skitsofrenia /skˈitsofrˌenɪa/ (n)
schizophrénie
  maailman terveysjärjestön ICD-10-luokituksessa F20; henkilön todellisuudentajuun ja toimintakykyyn merkittävästi vaikuttava mielisairaus, jolle ovat ominaisia muiden muassa harhaluulot, harha-aistimukset, tunneilmaisujen latistuminen, vetäytyminen ihmissuhteista ja taantuminen aikaisemmalta toimintakyvyn tasolta

skootteri /skˈoːtːerɪ/ (n)
scooter
  pienipyöräinen ja -tehoinen moottoripyörä, jossa on itsekantava tai putkesta tehty runko ja tuolimainen istuin

skorpioni /skˈorpɪˌonɪ/ (n)
scorpion
  hämähäkkieläinten lahkon Scorpionida eläimiä, joilla on tavallisesti suuret sakset ja myrkkypiikki. Jotkut lajeista ovat hyvin myrkyllisiä.

skotlanninpaimenkoira /skˈotlannˌimpaimˌeŋkoira/ (n)
berger écossais, colley
  Skotlannista peräisin oleva koirarotu

skotlantilainen /skˈotlantɪlˌainen/ (adj)
écossais
  Skotlannista peräisin oleva tai Skotlantiin liittyvä

skotlantilainen /skˈotlantɪlˌainen/ (n)
Écossais
  Skotlannissa asuva Ison-Britannian kansalainen

skotti /skˈotːɪ/ (n)
écossais
  Skotlannissa puhuttava englannin kielen murre tai lähisukukieli, (Kielitunnus: sco)

slangi /slˈaŋŋɪ/ (n)
argot
  sanastoltaan ja puheenparreltaan yleiskielestä poikkeava, eri ikä-, ammatti-, harrastus- yms. ryhmien käyttämä kielimuoto

slovakialainen /slˈovakˌialˌainen/ (adj)
slovaque
  Slovakiasta peräisin oleva tai Slovakiaan liittyvä

slovakialainen /slˈovakˌialˌainen/ (n)
Slovaque
  pysyvästi Slovakiassa asuva henkilö, slovakki

slovakki /slˈovakːɪ/ (n)
slovaque
  (vain yksikössä) slovakin kieli (kielitunnus: sk), Slovakiassa puhuttava slaavilainen kieli. Sanalista

sloveeni /slˈoveːnɪ/ (n)
slovène
  sloveenin kieli (kielitunnus: sl), sloveenien puhuma länsi-slaavilainen kieli

slovenialainen /slˈovenˌialˌainen/ (adj)
slovène
  Sloveniasta peräisin oleva tai Sloveniaan liittyvä

slovenialainen /slˈovenˌialˌainen/ (n)
Slovène
  pysyvästi Sloveniassa asuva henkilö

slovio /slˈovɪo/ (n)
#Ranska
  slovion kieli; keinotekoinen kieli, jonka sanasto perustuu slaavilaisiin kieliin ja jota voidaan kirjoittaa sekä latinalaisilla että kyrillisillä kirjaimilla

slummi /slˈummɪ/ (n)
bidonville
  kaupungin laitamilla sijaitseva erittäin köyhien ihmisten huonokuntoinen asuinalue

smaragdiara /smˈaraɡdˌiara/ (n)
ara militaire
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

smaragdilurikki /smˈaraɡdˌilurˌikːɪ/ (n)
lori émeraude
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

smokki /smˈokːɪ/ (n)
smoking
  miesten frakkia rennompi iltajuhlissa (kello 18 jälkeen) pitämä puku

smurffi /smˈurffɪ/ (n)
Schtroumph
  mikä tahansa belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämistä kuvitteellisista sinisistä olennoista smurffeista

smurffit /smˈurffɪt/ (n)
Les Schtroumphs
  belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämä kuvitteellisten sinisten olentojen laji

snobi /snˈobɪ/ (n)
snob
  hienostelija, keikari

sodankäynti /sˈodaŋkˌæyntɪ/ (n)
guerre
  kahden itsenäisen tahon välistä organisoitua, vihamielistä ja väkivaltaista vaikuttamista

sodomiitti /sˈodomˌiːtːɪ/ (n)
sodomite
  paheksuttu tai rikolliseksi julistettu paheellinen anaaliyhdynnän harjoittaja; (laajemmin) homoseksuaali mies

softball /sˈoftball/ (n)
softball, balle-molle
  baseballia muistuttava joukkuepeli, jossa käytetään baseballia suurempaa palloa ja syöttäminen tehdään alakautta

sohva /sˈohva/ (n)
canapé, sofa
  pehmustettu monen istujan istuin

soida /sˈoida/ (v)
sonner
  tuottaa ääntä värähtelemällä, kilistä

soihtu /sˈoihtu/ (n)
torche, flambeau
  kädessä kannettava varrellinen palavaa ainetta sisältävä valaisuväline

soija /sˈoija/ (n)
soja
  soijapapu, yksivuotinen hernekasvi, yksi maailman viljellyimmistä viljelykasveista (Glycine max, syn. Soja hispida)

soijamaito /sˈoijamˌaito/ (n)
lait de soja
  soijapavuista saatava neste, jota voidaan käyttää maidon korvikkeena

sointiväri /sˈointɪvˌærɪ/ (n)
timbre
  ominaisuus, jonka perusteella kaksi korkeudeltaan, voimakkuudeltaan sekä kestoltaan samankaltaista ääntä kuulostavat erilaisilta; johtuu yksilöllisestä yläsävelsarjasta

sointua /sˈointua/ (v)
accorder, harmoniser
  soida yhdessä niin, että muodostuu sopusointuinen kokonaisvaikutus
accorder, aller ensemble
  sopia yhteen

soitin /sˈoitɪn/ (n)
lecteur
  laite, ohjelma tai sovellus, joka toistaa tallennettua ääntä tai kuvaa

soittaa /sˈoitːaː/ (v)
jouer
  tuottaa musiikkia soittimella
sonner
  tuottaa ääntä laitteella
téléphoner, sonner
  ottaa yhteyttä puhelimella

soittokello /sˈoitːokˌello/ (n)
cloche
  merkinantolaite, jota soitetaan lyömällä tai nappia painamalla

soittolista /sˈoitːolˌista/ (n)
liste de lecture, playlist
  radiossa kulloinkin soittovuorossa olevat musiikkikappaleet

soittorasia /sˈoitːorˌasɪa/ (n)
boîte à musique, boite à musique
  lelu tai koriste-esine, joka rasian kannen avattaessa soittaa pienen sävelmän

sokea /sˈokea/ (adj)
aveugle
  sellainen, joka ei kykene näkemään tai jonka näkökyky on merkittävästi heikentynyt

sokea /sˈokea/ (n)
aveugle
  henkilö, joka on syvästi heikkonäköinen: lähes tai täysin näkökyvytön

sokeri /sˈokerɪ/ (n)
sucre
  sakkaridirenkaista ja niihin liittyneistä ryhmistä muodostunut makea kasvisperäinen hiilihydraatti
  elintarvikkeena ruokosokeri eli sakkaroosi; rypälesokerin (glukoosi) ja hedelmäsokerin (fruktoosi) yhdiste, jota valmistetaan sokeriruo’osta ja sokerijuurikkaasta

sokeriaratti /sˈokerˌiarˌatːɪ/ (n)
toui à front d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sokerijuurikas /sˈokerɪjˌuːrɪkas/ (n)
betterave à sucre
  juurikkaan muunnos, jota viljellään sokerin tuottamiseksi lauhkealla vyöhykkeellä

sokeriruoko /sˈokerɪrˌuoko/ (n)
canne à sucre
  jalosokeriruoko, heinäkasveihin kuuluva viljelykasvi (), jota kasvatetaan pääasiassa sokerin tuottamiseksi tropiikissa ja lähialueilla

sokeus /sˈokeus/ (n)
cécité
  näköaistin toimintakyvyttömyys

sokkelo /sˈokːelo/ (n)
labyrinthe
  sisäkorvan onteloiden yhteisnimi

sola /sˈola/ (n)
col
  kapea kulkureitti korkeiden pinnanmuodostumien tai rakenteiden muodostamien esteiden välissä

solenoidi /sˈolenˌoidɪ/ (n)
solénoïde
  kierukan muotoinen johdin, joka toimii magneettina, kun sähkövirta kulkee sen läpi
  edelliseen perustuva mekaaninen kytkin, jossa sähkövirta ohjaa kääminä toimivan kierukan sisällä liikkuvaa metallista ydintä eli ankkuria

solfeesi /sˈolfeːsɪ/ (n)
solfège
  solmisaatiojärjestelmä, jossa oktaavin nuoteille annetaan tavut do, re, mi, fa, sol, la ja ti. Tavut voivat olla suhteellisia tai sidottu absoluuttiseen säveleen

solisluu /sˈolɪsluː/ (n)
clavicule
  rintalastan ja lapaluun välissä sijaitseva poikittainen luu (lat. clavicula)

solisti /sˈolɪstɪ/ (n)
soliste
  soolon esittävä muusikko

solmia /sˈolmɪa/ (v)
nouer
  tehdä solmu tai solmuja
conclure signer, conclure établir contrat, marier
  tehdä sopimus jostakin

solmia avioliitto /sˈolmɪa ˈavɪolˌiːtːo/ (v)
contracter mariage
  virallistaa keskinäinen parisuhde aviolliseksi

solmio /sˈolmɪo/ (n)
cravate
  kaulan ympärille kauluspaidan alas taitetun kauluksen alle solmittava nauhamainen asuste

solmu /sˈolmu/ (n)
nœud
  narun tai köyden kiinnitys solmimalla se
  nopeusyksikkö merenkulussa, meripeninkulma tunnissa, ja ilmailussa, 1,852 km/h
  selvittämätön sekasotku

solu /sˈolu/ (n)
cellule
  eliön rakenteellinen ja toiminnallinen perusyksikkö, joka sisältää kokonaisuudessaan sen perimän; eliöiden pienin elollinen rakenneyksikkö

solukalvo /sˈolukˌalvo/ (n)
membrane plasmique
  solua ympäröivä kahdesta lipidikerroksesta koostuva, puoliläpäisevä kalvo

solulima /sˈolulˌima/ (n)
cytoplasme
  solun sisäinen nesteseos, jossa on veteen liuenneita ja suspensoituneita aineita

soma /sˈoma/ (adj)
joli, mignon
  miellyttävän näköinen, suloinen, kaunis, söpö

somaattinen /sˈomaːtːɪnen/ (adj)
somatique
  ruumiillinen, kehollinen

somali /sˈomalɪ/ (n)
somalien, somali
  pääosin Somaliassa puhuttava afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: so)

somaliankaija /sˈomalɪˌaŋkaija/ (n)
perroquet à ventre rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

somalianlauluhaukka /sˈomalɪˌanlauluhˌaukːa/ (n)
autour à ailes grises
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sonni /sˈonnɪ/ (n)
taureau
  koiraspuolinen nauta

soopeli /sˈoːpelɪ/ (n)
zibeline
  näätäeläin (), jota esiintyy Pohjois-Aasiassa Ural-vuoristosta läpi Siperian Mongoliaan, Kiinaan, Pohjois-Koreaan ja Hokkaidōn saarelle Japaniin

sopeutua /sˈopeutˌua/ (v)
adapter
  muuttua sopimaan, mukautua uusiin olosuhteisiin

sopia /sˈopɪa/ (v)
aller
  mahtua, olla fyysisesti mahtuva
  olla mahdollista tai hyväksyttyä, olla sopivaa, käydä, käydä päinsä

sopimus /sˈopɪmus/ (n)
accord, entente, convention, concordance
  suullinen tai kirjallinen osapuolten välinen yhteisymmärrys, jossa molemmat osapuolet sitoutuvat noudattamaan sopimuksessa määriteltyjä ehtoja

sopimuskausi /sˈopɪmˌuskausɪ/ (n)
période de validité
  määräaikaisen sopimuksen voimassaoloaika

sopuli /sˈopulɪ/ (n)
lemming
  pienikokoinen jyrsijä, erityisesti tunturisopuli (Lemmus lemmus)

sora /sˈora/ (n)
gravier
  kivinen maalaji, jonka raekoko on luokkaa 2...20 mm

sorbi /sˈorbɪ/ (n)
sorabe
  itäisessä Saksassa Lausitzissa puhuttava länsislaavilaisiin kieliin kuuluva kieli (kielitunnus: wen)

sorkkarauta /sˈorkːarˌauta/ (n)
pied-de-biche
  teräksinen tai rautainen tanko, jota käytetään vipuna ja jonka mutkalle taivutetussa päässä on hahlo naulojen irrotukseen

sormeilla /sˈormeilla/ (v)
toucher, tripoter
  koskea sormin, käpälöidä

sormenjälki /sˈormenjˌælkɪ/ (n)
empreinte digitale
  ihmisen sormenpään yksilöllinen ja koko iän samanlaisena pysyvä ihon urien kuvio; sormen ihon kuviosta jäänyt jälki jollakin pinnalla

sormenpää /sˈormempæː/ (n)
bout de doigt, bout des doigts
  sormen kärkiosa

sormi /sˈormɪ/ (n)
doigt
  käden nivelikäs uloke; ihmisen kädessä näitä ovat peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi

sormieläin /sˈormielæin/ (n)
aye-aye
  sormieläinten () heimon Madagaskarilla elävä pitkäsorminen puoliapina ()

sormikas /sˈormɪkas/ (n)
gant
  kudottu käsine, jossa on paikka erikseen jokaiselle sormelle

sormus /sˈormus/ (n)
bague, anneau
  sormen ympäri tuleva rengas, sormessa pidettävä koru

sormustin /sˈormustɪn/ (n)
dé à coudre
  sormen päällä ommeltaessa käytettävä suojus

sorsa /sˈorsa/ (n)
canard
  sorsien heimon () lintu, joko varsinainen sorsa, eli puolisukeltajasorsa tai sukeltajasorsa

sortaja /sˈortaja/ (n)
oppresseur
  henkilö, joka sortaa jotakuta

sorvi /sˈorvɪ/ (n)
tour
  pyörivän kappaleen työstöön käytettävä lastuavan työstön työkone, jossa paikallaan oleva terä irrottaa työstökohteesta materiaalia

sose /sˈose/ (n)
purée
  soseutettu elintarvike; hedelmistä, marjoista tms. pehmeistä tai pehmennetyistä ruoka-aineista survomalla, pusertamalla tai jauhamalla valmistettu yleensä tasa-aineinen massa

sosiaalinen /sˈosɪˌaːlɪnen/ (adj)
social
  sellainen, joka viihtyy ihmisten keskuudessa

sosiaalinen media /sˈosɪˌaːlɪnen mˈedɪa/ (n)
médias sociaux
  verkkoviestintäympäristöt, joissa käyttäjällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja

sosiaalipsykologia /sˈosɪˌaːlɪpsˌykolˌoɡɪa/ (n)
psychologie sociale
  yksilön ja hänen sosiaalisen ympäristönsä vuorovaikutuksia tutkiva tiede

sosialismi /sˈosɪalˌismɪ/ (n)
socialisme
  vastauksena teollistumisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin ongelmiin kehittynyt ryhmä erilaisia ideologioita, joissa omaisuus ja tulonjako halutaan pitää yhteiskunnallisen sääntelyn alaisena yksilöiden tai markkinavoimien sijaan

sosialisti /sˈosɪalˌistɪ/ (n)
socialiste
  sosialismia kannattava henkilö; usein henkilö joka kiinnittää huomiota tulonjakokysymyksiin

sosialistinen /sˈosɪalˌistɪnen/ (adj)
socialiste
  sosialistisen politiikan mukainen, siihen liittyvä

sosiologi /sˈosɪˌoloɡɪ/ (n)
sociologue
  sosiologian tutkija

sosiologia /sˈosɪˌoloɡˌia/ (n)
sociologie
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva sosiaalisia järjestelmiä sekä yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntien välisiä sosiaalisia suhteita tutkiva käyttäytymistiede

sota /sˈota/ (n)
guerre
  väkivaltainen yhteenotto kahden tai useamman järjestäytyneen osapuolen, useimmiten valtioiden, aseistettujen joukkojen välillä sotatilan vallitessa

sotaisa /sˈotaisa/ (adj)
belliqueux, batailleur, guerrier, va-t-en-guerre
  sellainen, joka on mieleltään tai olemukseltaan sotimiseen taipuvainen, sotaa ihannoiva, vahvasti riidanhaluinen; sotaan valmis

sotamies /sˈotamies/ (n)
soldat
  miehistöön lukeutuvan sotilaan sotilasarvo maavoimissa

sotavanki /sˈotavˌaŋkɪ/ (n)
prisonnier de guerre
  sodassa vihollisen vangiksi joutunut sotilas tai siviili

sotilas /sˈotɪlas/ (n)
soldat, soldate
  sotajoukkoihin kuuluva henkilö; armeijan tai muun järjestäytyneen joukon aseistettu ja univormua kantava jäsen
pion
  (šakki) šakki-pelin nappula: ♙ tai ♟

sotilashenkilö /sˈotɪlˌasheŋkˌilø/ (n)
militaire
  puolustuslaitoksessa palvelevien henkilöiden sotilasarvosta riippumaton yleisnimitys, jota käytetään erityisesti kantahenkilökuntaan kuuluvista, mutta ei armeijan siviilihenkilöstöstä

sotilasjuntta /sˈotɪlˌasjuntːa/ (n)
junte
  sotilasdiktatuurissa hallitusvaltaa käyttävä ryhmä

sotilaskarkuri /sˈotɪlˌaskarkˌurɪ/ (n)
déserteur
  yksiköstään luvatta pitemmäksi ajaksi poistunut sotilas

sotilasmesikko /sˈotɪlˌasmesˌikːo/ (n)
méliphage bruyant
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

soutaa /sˈoutaː/ (v)
ramer
  liikuttaa alusta haluttuun kulkusuuntaan käyttäen yhtä tai useampaa airoparia hankaimissaan, joskus vain yksittäistä airoa hankaimeen sijoitettuna

soutuvene /sˈoutuvˌene/ (n)
bateau à rames
  pieni airoilla liikuteltava eli soudettava vene

sovellus /sˈovellus/ (n)
application
  jonkin teorian tai mallin käyttäminen käytännössä

soveltaa /sˈoveltaː/ (v)
appliquer
  käyttää teoriassa keksittyä käytännössä

soveltua /sˈoveltˌua/ (v)
convenir
  olla sopiva (johonkin tehtävään tai käyttötarkoitukseen), sopia

sovinto /sˈovɪnto/ (n)
réconcialiation
  sopu, yhteinen näkemys osapuolten välillä; tehty sopimus

sovittelija /sˈovɪtːˌelɪja/ (n)
ombudsman
  henkilö, joka sovittelee (riitaa)

spatiaalinen /spˈatɪˌaːlɪnen/ (adj)
spatial
  tilaa tai välimatkaa koskeva, avaruudellinen

spektaakkeli /spˈektaːkːˌelɪ/ (n)
spectacle
  näytelmä tai näytös, jolla on mahtavat puitteet

spektri /spˈektrɪ/ (n)
spectre
  säteilyn taajuusjakauma

spekuloida /spˈekulˌoida/ (v)
spéculer
  tarkastella hypoteettisesti

spiraali /spˈiraːlɪ/ (n)
spirale
  pyöreä kuvio joka kiertyy keskustastaan laajenevasti ulospäin

spondee /spˈondeː/ (n)
spondée
  kaksipitkä runojalka, joka koostuu kahdesta pitkästä tavusta ()

sponsoroida /spˈonsorˌoida/ (v)
sponsoriser, parrainer
  tukea rahallisesti; olla jonkun sponsori

spontaani /spˈontaːnɪ/ (adj)
spontané
  oma-aloitteinen, ohjailematon

spontaanisuus /spˈontaːnɪsuːs/ (n)
spontanéité
  sen ominaisuus että jonkin on spontaani; oma-aloitteisuus, ohjailemattomuus; vailla ulkoista syytä tapahtuva

sporadinen /spˈoradɪnen/ (adj)
sporadique
  sellainen, joka esiintyy erillisenä ja ilmenee satunnaisena, hajanainen

srapnelli /srˈapnellɪ/ (n)
shrapnel
  tykkiaseissa käytetty luodeilla täytetty ammustyyppi, joka on tarkoitettu toimimaan ilmassa lentoratansa loppuvaiheessa sinkoamalla sisältämänsä luodit kohti maalia; käytettiin toiseen maailmansotaan asti

srilankalainen /srˈilaŋkalˌainen/ (adj)
sri-lankais
  Sri Lankaan kuuluva tai siihen liittyvä

srilankankaija /srˈilaŋkˌaŋkaija/ (n)
perruche de Layard
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

srilankanpöllökehrääjä /srˈilaŋkˌampølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge de Ceylan
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

srilankanriippukaija /srˈilaŋkˌanrɪːpːukˌaija/ (n)
coryllis de Ceylan
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

staalo /stˈaːlo/ (n)
stallo#Ranska
  saamelaiseen muinaisuskoon liittyvä ihmistä muistuttava, mutta sitä isompi pahantahtoinen olento

stadion /stˈadɪon/ (n)
stade
  antiikin kreikkalainen pituusyksikkö, joka oli n. 160–220 m paikkakunnasta riippuen
  urheilukenttä, jota ympäröi kokonaan tai osittain katsomorakennelma, myös stadioni

standardi /stˈandardɪ/ (n)
standard
  malli, tyyppi, normi

steele /stˈeːle/ (n)
stèle
  pystyssä oleva, koristeltu tai kirjoitettu kivilaatta, joihin kirjoitettiin julkisia päätöksiä tai niitä pystytettiin haudoille

stereotypia /stˈereˌotypˌia/ (n)
stéréotype
  (sosiaalipsykologia) mielikuva tai käsitys tietynlaisesta (ihmis)tyypistä; kaavamainen, vahvasti yksinkertaistettu käsitys jostakin

stereotyyppi /stˈereotˌyːpːɪ/ (n)
stéréotype, cliché
  omaksuttu voimakkaasti yksinkertaistettu kuvaus tai käsitys eli yleistys yksilöistä, väestöryhmistä ja niiden tavoista toimia; kaavoittuma, kangistuma

steriili /stˈerɪːlɪ/ (adj)
stérile
  lisääntymiskyvytön, hedelmätön

sterilointi /stˈerɪlˌointɪ/ (n)
stérilisation
  steriloiminen

stipendi /stˈipendɪ/ (n)
bourse
  esimerkiksi koulun hyvästä työstä antama kannustuspalkinto; myös apuraha

stoalaisuus /stˈoalˌaisuːs/ (n)
Stoïcisme
  filosofinen koulukunta, johon yhdistetään mielenrauhan tavoittelu ja tunteiden hillintä

strategia /strˈateɡˌia/ (n)
stratégie
  organisaation pitkän aikavälin kehityssuunta ja -ulottuvuus, jonka avulla muuttuvassa ympäristössä voimavaroja ja kykyjä järjestelemällä saavutetaan etuja kilpailussa

stratigrafia /strˈatɪɡrˌafɪa/ (n)
stratigraphie
  kerrostumaoppi

stratigrafinen /strˈatɪɡrˌafɪnen/ (adj)
stratigraphique
  stratigrafiaan liittyvä, kerrostumaopillinen

streptokokki /strˈeptokˌokːɪ/ (n)
streptocoque
  Streptococcus-sukuun kuuluva pallonmuotoinen bakteeri

stressata /strˈessata/ (v)
stresser
  aiheuttaa stressiä

stressi /strˈessɪ/ (n)
stress
  (fysiologia) yksilössä muodostuva henkinen vaste ulkoisiin vaikutuksiin ja niiden muodostamaan uhkaan, stressivaikutus

strontium /strˈontium/ (n)
strontium
  eräs alkuainemetalli

struuma /strˈuːma/ (n)
goitre
  kilpirauhasen suurentuma

stuertti /stˈuertːɪ/ (n)
agent de bord, steward
  miespuolinen henkilö, joka palvelee matkustajia lentokoneessa tai laivassa

subakuutti sklerosoiva panenkefaliitti /sˈubakˌuːtːɪ sklˈerosˌoiva pˈaneŋkˌefalˌiːtːɪ/ (n)
panencéphalite sclérosante subaiguë
  tuhkarokon jälkitautina tunnettu aivojen yleistulehdus, jonka kuolleisuus on hoitamattomana 95 % ja hoidettunakin 50 %

subjekti /sˈubjektɪ/ (n)
sujet
  kohde, se mistä jotakin lausutaan; olio, joka ajattelee, tajuaa ja toimii
  alus, lauseenjäsen, joka kertoo predikaatin ilmaiseman tekemisen tekijän tai kokijan. Suomen kielessä subjektin sijamuoto on nominatiivi, partitiivi tai genetiivi.
sujet, sujette
  hallitsijan alamainen

subjektiivinen /sˈubjektˌiːvɪnen/ (adj)
subjectif
  sellainen, joka koskee subjektia, subjektille kuuluva tai subjektille ominainen

subjektiivinen oikeus /sˈubjektˌiːvɪnen ˈoikeus/ (n)
droit subjectif
  oikeusjärjestyksen kansalaiselle antama valta jonkin edun tai hyödykkeen saamiseen tai turvaamiseen

subjektiivisuus /sˈubjektˌiːvɪsuːs/ (n)
subjectivité
  subjektivismiin tukeutuva asenne; henkilön luontainen ominaispiirre

subjunktiivi /sˈubjuŋktˌiːvɪ/ (n)
subjonctif
  latinan konjunktiivista kehittynyt, romaanisissä kielissä esiintyvä verbin tapaluokka, joka ilmaisee esim. toivottua tai epätodellista tapahtumaa; kielihistoriallisesti sama kuin joidenkin indo-eurooppalaisten kielten konjunktiivi

substantiivi /sˈubstantˌiːvɪ/ (n)
nom, substantif
  . nomineihin kuuluva sana, joka merkitsee asioiden, esineiden, aikajaksojen, henkilöiden, paikkojen jne. nimityksiä; jakaantuvat kahteen pääryhmään: yleisnimiin eli appellatiiveihin ja erisnimiin eli propreihin

subventio /sˈubventˌio/ (n)
subvention
  tukipalkkio, erityisesti kannattamattomasta liiketoiminnan harjoittamisesta maksettava tuki

sudanilainen /sˈudanɪlˌainen/ (adj)
soudanais
  Sudanista peräisin oleva tai Sudaniin liittyvä

sudanilainen /sˈudanɪlˌainen/ (n)
Soudanais
  pysyvästi Sudanissa asuva henkilö

sudenpentu /sˈudempˌentu/ (n)
louveteau
  nuori susi syntymästään aikuistumisikään saakka
  7–10-vuotias partiolainen

suhde /sˈuhde/ (n)
relation, rapport
  asioiden välinen keskinäinen riippuvuus ja vuorovaikutus

suhteellinen /sˈuhteːllɪnen/ (adj)
relatif, proportionnel
  (numeerisessa) suhteessa johonkin oleva

suihku /swˈihku/ (n)
douche
  tavallisesti kylpyhuoneessa sijaitseva paikka, jossa ihminen käy peseytymässä

suihkugeeli /swˈihkuɡˌeːlɪ/ (n)
gel douche
  geelimäinen saippua, jota käytetään suihkussa peseytymisessä

suihkulähde /swˈihkulˌæhde/ (n)
fontaine
  keinotekoisesti vettä vesiputouksen tai vesisuihkun omaisesti lennättävä monumentti

suihkupää /swˈihkupæː/ (n)
pommeau
  suihkun osa, josta vesi tulee ulos jakautuen moneksi

suin päin /swˈim pˈæin/ (adv)
sens dessus dessous
  miettimättä, harkitsematta

suisto /swˈisto/ (n)
bouche
  joen laskualue, delta

sukellus /sˈukellus/ (n)
plongeon
  meneminen veden alle

sukellusvene /sˈukellˌusvene/ (n)
sous-marin
  pinnalla liikkumisen lisäksi veden alla sukelluksissa omatoimiseen liikkumiseen pystyvä alus

sukeltaa /sˈukeltaː/ (v)
nager sous eau
  uida veden alla
plonger
  hypätä veteen

sukeltaja /sˈukeltˌaja/ (n)
plongeur
  se, joka sukeltaa, veden alla liikkuja

sukka /sˈukːa/ (n)
chaussette, bas
  jalkaterän ja nilkan sekä mahdollisesti muutakin jalkaa peittävä vaatekappale

sukkula /sˈukːula/ (n)
navette
  kangaspuiden edestakaisin liikutettava osa, joka pujottaa kuteen loimien välitse

suklaa /sˈuklaː/ (n)
chocolat
  kaakaomassasta ja -voista sekä sokerista valmistettava makeinen

suklaalevy /sˈuklaːlˌevy/ (n)
tablette de chocolat, plaque de chocolat
  suklaa myytynä ohueksi levyksi valettuna

suksi /sˈuksɪ/ (n)
ski
  lumella liukuen liikkumiseen tarkoitettu, jalkineeseen kiinnitettävä väline

suku /sˈuku/ (n)
famille, lignée
  sosiaalinen ryhmä, joka jakautuu äidin ja isän sukulaisiin sekä lapsiin
genre
  tieteellisen luokittelun taso, johon kuuluu samankaltaisia lajeja
  joissakin kielissä lähinnä nominien suvullista jakoa tarkoittava termi, joka voi käydä ilmi esimerkiksi sanan artikkelista

sukulainen /sˈukulˌainen/ (n)
parent
  samaan sukuun kuuluva henkilö

sukulaissana /sˈukulˌaissana/ (n)
cognat, mot apparenté
  sana jolla on sama alkuperä

sukunimi /sˈukunˌimɪ/ (n)
nom de famille, nom
  yleensä vanhemmilta, lapsille periytyvä erisnimi, joka ilmaisee lapsen kuuluvan tiettyyn sukuun ja erottaa lapsen toisista etunimeltään samannimisistä henkilöistä

sukupolvi /sˈukupˌolvɪ/ (n)
génération
  ihmiset, jotka ovat vanhempiensa jälkeläisiä ja keskenään samassa polvessa, kuten lapsia tai lapsenlapsia

sukupuoli /sˈukupˌuolɪ/ (n)
sexe
  suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin

sukupuolitauti /sˈukupˌuolɪtˌautɪ/ (n)
maladie sexuellement transmissible, maladie vénérienne
  sairaus, joka leviää lähinnä sukupuoliyhteydessä

sukupuutto /sˈukupˌuːtːo/ (n)
extinction
  eliölajin kuoleminen, häviäminen viimeistä yksilöä myöten

sukusolu /sˈukusˌolu/ (n)
gamète
  suvullisesti lisääntyvien eliöiden suvunjatkamiseen erikoistunut solu, joita on molemmilla sukupuolilla

sulaa /sˈulaː/ (v)
fondre
  muuntua kiinteästä aineesta nesteeksi
dissoudre, fondre
  liueta nesteeseen
digérer
  ruoan hajoamisesta ruoansulatuksessa

sulanviirikaija /sˈulanvˌiːrɪkˌaija/ (n)
palette des Sulu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sulattaa /sˈulatːaː/ (v)
fondre
  saattaa nestemäiseen olotilaan lämpötilaa nostamalla
dégivrer
  puhdistaa jäästä, puhdistaa sulattamalla, lämmittää jäisestä olotilasta
dissoudre
  liuottaa kiinteä aine nesteeseen
digérer
  ruoansulatuksen toiminnasta

sulautua /sˈulautˌua/ (v)
fusionner
  muuntua yhteen tai yhdeksi jonkun tai jonkin kanssa

sulhanen /sˈulhanen/ (n)
fiancé, marié
  naimisiin menevän henkilön tuleva aviomies

suljettu /sˈuljetːu/ (adj)
fermé
  ei kaikille avoin, yksityinen
fermé, éteint
  kiinni laitettu tai kiinni oleva

suljin /sˈuljɪn/ (n)
obturateur
  laite tai osa, jolla suljetaan

sulkapallo /sˈulkapˌallo/ (n)
volant, badminton
  mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa (kaksinpeli) tai kaksi paria (nelinpeli)
volant
  kyseisessä pelissä mailoilla lyötävä peliväline

sulkea /sˈulkea/ (v)
fermer, clore
  tukkia reikä, reitti, tietovuoto; laittaa ovi, luukku tai vastaava kulkuaukon tukkeeksi; kiinnittää korkki tai tulppa

sulkeet /sˈulkeːt/ (n)
parenthèse
  merkit, joiden sisälle kirjoitetaan tekstiin liittyvä, ympäröivästä lauserakenteesta irrallinen sivuhuomio, (- ja )-merkit

sulttaani /sˈultːaːnɪ/ (n)
sultan
  islamilaisessa maailmassa käytetty hallitsijan arvonimi

sumea /sˈumea/ (adj)
flou, trouble
  ei selvä(piirteinen), epäselvä; huonosti läpinäkyvä; epätarkka

sumentaa /sˈumentaː/ (v)
troubler, voiler
  tehdä sumeaksi

sumeta /sˈumeta/ (v)
troubler, voiler
  tulla sumeaksi tai sumeammaksi

summa /sˈumma/ (n)
somme
  yhden tai useamman luvun yhteenlaskun tulos, aritmeettinen summa

summata /sˈummata/ (v)
additionner
  laskea yhteen, plussata

sumu /sˈumu/ (n)
brume, brouillard
  lähellä maata olevassa ilmakerroksessa esiintyvä, maahan kosketuksissa oleva, näkyvyyttä huonontava leijailevien hienojakoisten vesipisaroiden muodostuma
nébuleuse
  kaasun tai irtonaisen aineen muodostama pilvi tähtienvälisessä avaruudessa

sunni /sˈunnɪ/ (n)
sunnite
  islamin uskon sunnalaisuuden haaran uskova

sunnuntai /sˈunnuntai/ (n)
dimanche
  viikon viimeinen päivä Euroopassa ja muissa maissa, jotka käyttävät ISO 8601 -standardia, päivä lauantain ja maanantain välissä

suo /sˈuo/ (n)
marais, marécage
  soistumisen synnyttämä ainakin osan vuodesta kosteana oleva monimuotoinen kasviyhdyskunta, jossa muodostuu turvetta

suodatin /sˈuodatɪn/ (n)
filtre
  suodattamiseen tarkoitettu laite; laite, joka erottaa aineet lioksesta, suspensiosta tai seoksesta

suodatinpussi /sˈuodatˌimpussɪ/ (n)
filtre à café
  ohut paperinen pussi, joka suodattaa kahvin kahvinporoista

suodattaa /sˈuodatːaː/ (v)
filtrer
  erottaminen kiinteitä aineita nesteestä tai kaasusta suodattimella, joka päästää läpi vain tiettyä kokoa pienemmät osat

suoja /sˈuoja/ (n)
abri
  esine, laite, aine joka suojaa
dégel
  suojasää

suojatie /sˈuojatie/ (n)
passage pour piétons, passage piétons
  jalankulkijoiden turvalliseen kadun tai tien ylittämiseen tarkoitettu erityisesti merkitty kohta

suojatyöpaikka /sˈuojatˌyøpaikːa/ (n)
planque, sinécure
  muiden henkilölle järjestämä työpaikka, jossa on vain pieni riski joutua irtisanotuksi tai lomautetuksi; tällainen työpaikka sijaitsee julkisella sektorilla ja käsitteeseen liitetään myös ajatus kevyemmästä työtahdista sekä työn erilaisesta luonteesta kuin yksityisellä sektorilla; poliittisin perustein saatu julkishallinnon työpaikka; voi olla henkilöä varten luotu virka; sinekyyri, laiskanvirka

suojus /sˈuojus/ (n)
capuchon
  ulkoisilta tai ulospäin suuntautuvilta vaikutuksilta suojaava tai vaikutuksia vähentävä materiaali, laite tai rakennelma

suokukko /sˈuokukːo/ (n)
combattant varié
  keskikokoinen kurppien heimon kahlaaja ()

suola /sˈuola/ (n)
sel
  ioniyhdiste, ionisidosten muodostama yhdiste. Ionisidoksinen kiinteä ja kiteinen aine, jossa kationina on usein jokin metalli-ioni, anionina taas epämetalli-ioni tai jokin moniatominen ioni

suolaheinäkeitto /sˈuolahˌeinækˌeitːo/ (n)
soupe à l'oseille
  ranskalainen tai venäläinen perinteisesti varhaiskesän ruokalaji

suolainen /sˈuolainen/ (adj)
salé
  suolan makuinen, suolaa sisältävä; liiaksi suolaa sisältävä
  yllättävän hinnakas

suoli /sˈuolɪ/ (n)
intestin
  (elimistö) ruoansulatuskanavan osa

suomalainen /sˈuomalˌainen/ (adj)
finlandais finnois
  Suomesta peräisin oleva tai Suomeen liittyvä

suomalainen /sˈuomalˌainen/ (n)
Finlandais, Finnois, Finnoise, Finlandaise
  pysyvästi Suomessa asuva henkilö
  Suomen kansalainen
  syntyperältään suomalainen

suomalais-ugrilainen /sˈuomalaisˈuɡrɪlˌainen/ (adj)
finno-ougrien
  (kansatiede) kansatieteellisesti suomensukuinen tai suomensukuisuuteen liittyvä

suomenkielinen /sˈuomeŋkˌielɪnen/ (adj)
finnophone
  suomeksi esitetty tai tapahtuva, suomen kielellä oleva

suomenkielinen /sˈuomeŋkˌielɪnen/ (n)
finnophone
  suomea äidinkielenään puhuva henkilö

suomettuminen /sˈuometːˌumɪnen/ (n)
finlandisation
  nimitys, jolla jonkin tahon harjoittama politiikka rinnastettiin Suomen myötämieliseen suhtautumiseen Neuvostoliittoon kylmän sodan aikana

suomi /sˈuomɪ/ (n)
finnois
  suomen kieli; suomalais-ugrilainen kieli, jota puhutaan pääosin Suomessa , kielitunnukset: (ISO 639-1)fi ja (ISO 639-2, ISO 639-3) fin

suomuluri /sˈuomulˌurɪ/ (n)
loriquet vert
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suomupääkaijanen /sˈuomupˌæːkaijanen/ (n)
micropsitte de Meek
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suomurosella /sˈuomurosella/ (n)
perruche de Brown, perruche gracieuse
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

suonikohju /sˈuonɪkˌohju/ (n)
varice
  sairaalloinen laskimon laajentuma tavallisesti sääressä

suora /sˈuora/ (adj)
droit
  mutkaton, kaartumaton, suuntaansa muuttamaton

suora /sˈuora/ (n)
droite
  suora kulkuväylä tai sen osa

suorasti /sˈuorastɪ/ (adv)
directement
  suoralla tavalla

suorasukainen /sˈuorasukˌainen/ (adj)
abrupt
  sellainen, joka sanoo tai tekee asiat kaunistelematta, varsinkin epäkohteliaasti tai tahdittomasti

suoritin /sˈuorɪtɪn/ (n)
processeur
  elektroniikan komponentti, joka toteuttaa tietokoneohjelman konekielisiä käskyjä; prosessori

suoritus /sˈuorɪtus/ (n)
exécution
  jnk tekemisen tai toimittamisen tulos

suosikki /sˈuosɪkːɪ/ (n)
favori, favorite
  asia, jota joku pitää ehdottomasti parhaana lajissaan

suositella /sˈuosɪtella/ (v)
recommander, suggérer
  ehdottaa tutustumaan asiaan, henkilöön, kirjallisuuteen, ilmiöön

suosittaa /sˈuosɪtːaː/ (v)
recommander
  esittää jokin asia suosittavana, hyvänä, kannattavana; suositella

suosittu /sˈuosɪtːu/ (adj)
populaire
  suosiossa oleva

suositus /sˈuosɪtus/ (n)
recommandation
  ohje, jota suositetaan noudatettavaksi

suostua /sˈuostua/ (v)
marcher
  vastata myöntävästi pyyntöön tehdä jotakin

suostumus /sˈuostumus/ (n)
approbation, accord
  myöntävä vastaus pyyntöön

suoti /sˈuotɪ/ (adj)
alezan
  rautias, raudikko

superkuunpimennys /sˈuperkˌuːmpɪmˌennys/ (n)
éclipse de super lune
  tilanne, jossa kuunpimennys tapahtuu superkuun aikana

supernova /sˈupernˌova/ (n)
supernova
  tähden räjähdys, joka voi syntyä kahdella eri tavalla

supikoira /sˈupɪkˌoira/ (n)
chien viverrin
  Itä-Aasiasta lähtöisin oleva koiraeläin (), joka on levinnyt istutettuna myös Ural-vuoriston länsipuolelle ja kulkeutunut meille jäädäkseen

suppea /sˈupːea/ (adj)
maigre, limité, succinct
  alaltaan tai tilavuudeltaan pieni; myös kuvaannollinen

suppilo /sˈupːɪlo/ (n)
entonnoir
  torvimainen, toisesta päästään avarasuinen, toisesta päästä putkimaiseksi kapeneva pohjaton astia, jota käytetään esimerkiksi valutettaessa nestettä suppeasuiseen tilaan

surkea /sˈurkea/ (adj)
minable, misérable, pitoyable
  erittäin huono

surkeasti /sˈurkeˌastɪ/ (adv)
misérablement
  surkealla tavalla

surkeus /sˈurkeus/ (n)
misère
  se, että on surkea

suru /sˈuru/ (n)
tristesse
  murhe, alakuloisuuden tunne, jonkin traagisen tapahtuman, kuten läheisen ihmisen menetyksen, aikaansaama pitkäaikainen mielialan muutos

surullinen /sˈurullɪnen/ (adj)
triste
  huonolla mielialalla oleva, alakuloinen

surullisuus /sˈurullɪsuːs/ (n)
tristesse
  se, että on surullinen

surumielisyys /sˈurumˌielɪsyːs/ (n)
mélancolie
  se, että on surumielinen

suržyk /sˈurʒyk/ (n)
Sourjyk, Sourzhyk, Sourzyk, Surzhyk, Surzyk
  ukrainan ja venäjän sekakieli (ukr. "sekaleipä")

susi /sˈusɪ/ (n)
loup, louve
  Suomenkin luonnossa elävä petoeläin ()
loup
  epäkelpo tekele

suspensio /sˈuspensˌio/ (n)
suspension
  aine, jossa nesteeseen on sekoittunut hienojakoista liukenematonta kiinteää ainetta, joka ei erotu nesteestä

suu /sˈuː/ (n)
bouche
  suuaukosta alkava suuontelo, joka päättyy kitasolaan, josta alkaa ruoansulatuskanava; tällä alueella olevat toiminnalliset elimet kuuluvat suuhun

suudella /sˈuːdella/ (v)
embrasser, baiser
  antaa suudelma

suukappale /sˈuːkapːˌale/ (n)
embouchure
  (musiikki) vaskipuhaltimen tai puupuhaltimien se osa, joka on kosketuksissa soittajan huuliin tai aivan lähellä huulia

suukapula /sˈuːkapˌula/ (n)
bâillon
  puhumisen estämiseksi suun eteen sidottu kangas tms.

suulaki /sˈuːlakɪ/ (n)
palais
  suuontelon katto, joka jakautuu kovaan ja pehmeään suulakeen

suullinen /sˈuːllɪnen/ (adj)
oral
  sellainen, joka on ilmaistu tai toteutettu suullisesti, suusanallinen

suunnata /sˈuːnnata/ (v)
diriger
  ottaa suunta tai kurssi johonkin

suunnaton /sˈuːnnaton/ (adj)
sans direction
  sellainen, jolla ei ole suuntaa, vailla suuntaa oleva
immense
  erittäin suuri, valtava

suunnattoman /sˈuːnnatːoman/ (adv)
extrêmement
  erittäin, hyvin; vahvistava sana adjektiivien edellä

suunnikas /sˈuːnnɪkas/ (n)
parallélogramme
  nelikulmio, jonka vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset

suunnitella /sˈuːnnɪtella/ (v)
planifier
  ajatella mielessään jotakin, jonka tulee tulevaisuudessa tekemään, aikoa

suunnitelma /sˈuːnnɪtˌelma/ (n)
plan, projet
  etukäteen pohdittu asia, joka aiotaan toteuttaa tulevaisuudessa

suunnitelmallinen /sˈuːnnɪtˌelmallɪnen/ (adj)
planifié
  suunnitelmaan perustuva; ennalta mietitty; suunniteltu

suunta /sˈuːnta/ (n)
direction
  tavoitteena tai kohteena oleva konkreettinen tai kuvaannollinen sijainti, asema tai tila suhteessa vallitsevaan

suuraakkonen /sˈuːraːkːonen/ (n)
majuscule, capitale
  iso kirjain, latinalaisten aakkosten kirjainten (ja numeroiden) graafinen vaihtelumuoto joka merkitään suomessa mm. erisnimen, lauseen, duurisävellajin tms. alkuun.

suure /sˈuːre/ (n)
grandeur
  jokin yksiköin mitattava ominaisuus, esim. pituus

suurenmoinen /sˈuːrenmˌoinen/ (adj)
magnifique
  oikein hyvä tai hieno

suurennuslasi /sˈuːrennˌuslasɪ/ (n)
loupe
  kupera linssi, jonka läpi katsottaessa esineet näyttävät suurennetuilta

suurentaa /sˈuːrentaː/ (v)
agrandir
  tehdä suureksi tai suuremmaksi
  enentää, lisätä, kasvattaa

suureta /sˈuːreta/ (v)
grandir
  tulla suureksi tai suuremmaksi

suuri /sˈuːrɪ/ (adj)
grand
  kookas, mittava, laaja tilavuudeltaan tai ulkomitoiltaan suuri
majeur
  niistä duurin intervalleista, jotka eivät ole puhtaita

suurkaupunki /sˈuːrkaupˌuŋkɪ/ (n)
grande ville
  kaupunki, jossa on paljon asukkaita

suurlähettiläs /sˈuːrlæhˌetːɪlæs/ (n)
ambassadeur, ambassadrice
  korkein diplomaattinen edustaja toisessa maassa

suurlähetystö /sˈuːrlæhetˌystø/ (n)
ambassade
  suurlähettilään johtama valtion diplomaattinen edustusto toisessa valtiossa

suuronnettomuus /sˈuːronnˌetːomuːs/ (n)
catastrophe
  mittasuhteiltaan sellainen onnettomuus, jossa loukkaantuneiden tai kuolleiden määrä on suuri ja usein sen seurauksena syntyy myös massiivisia aineellisia vahinkoja

suuruus /sˈuːruːs/ (n)
grandeur
  se, että jokin tai joku on suuri

suutari /sˈuːtarɪ/ (n)
cordonnier, chausseur
  jalkineiden valmistaja tai korjaaja
tanche
  särkikala (), jolla on leveä vihreä selkä ja korkea sivuilta litteä vaaleahko ruumis. Usein kookkaaksi kasvava kala, jota esiintyy eteläisen Suomen rehevissä sisävesissä ja rannikkojen murtovesissä

suutin /sˈuːtɪn/ (n)
tuyère
  virtausta ohjaava laite, jolla saadaan paineistetulle (kaasulle, puolijähmeälle, jähmeälle) aineelle käytössä tarvittava muoto, koko, paine, alkunopeus ja suunta sekä pyörteetön virtaus

suuvesi /sˈuːvesɪ/ (n)
bain de bouche
  hengitystä raikastava liuos, jota purskutellaan suussa

suvereeni /sˈuverˌeːnɪ/ (adj)
souverain
  jolla on alueellaan korkein päätäntävalta

suvereniteetti /sˈuverˌenɪtˌeːtːɪ/ (n)
souveraineté
  ylin valta, itsenäisyys, täydellinen riippumattomuus

sveitsiläinen /svˈeitsɪlˌæinen/ (adj)
suisse
  Sveitsistä peräisin oleva tai Sveitsiin liittyvä

sveitsiläinen /svˈeitsɪlˌæinen/ (n)
Suisse, Suissesse
  pysyvästi Sveitsissä asuva henkilö

sveitsiläiskaarti /svˈeitsɪlˌæiskaːrtɪ/ (n)
Garde suisse pontificale
  paavin henkivartiosto Vatikaanissa

sveitsinpaimenkoira /svˈeitsɪmpˌaimeŋkˌoira/ (n)
bouvier suisse
  sveitsiläinen paimen- tai karjakoira, joka on perinteisesti työskennellyt Alpeilla ja sitä reunustavilla niityillä

swahili /svˈahɪlɪ/ (n)
swahili
  bantukieli, jota puhutaan laajalla alueella Itä-Afrikassa (kielitunnus: sw), suahili

syanidi /sˈyanˌidɪ/ (n)
cyanure
  syaanihapon suola

sybariitti /sˈybarˌiːtːɪ/ (n)
sybarite
  nautinnoille omistautunut henkilö; nautiskelija, mässäilijä

sydän /sˈydæn/ (n)
cœur, coeur
  monilla eläimillä oleva verta pumppaava elin

sydäniskuri /sˈydænˌiskurɪ/ (n)
défibrillateur
  defibrillaattori

sydänläppä /sˈydænlˌæpːæ/ (n)
valve cardiaque
  yksi sydämessä olevista neljästä venttiilistä, joiden tarkoitus on estää veren takaisinvirtaus

sydänsieppari /sˈydænsˌiepːarɪ/ (n)
récupérateur de corium
  metalliastia, joka pitää sisällään mahdollisesti sulavan ydinreaktorin materiaalin eli sydänsulan ja estää sen vajoamisen maaperään eli Kiina-ilmiön

sykloidi /sˈykloidɪ/ (n)
cycloide
  käyrä, joka voidaan ajatella syntyvän kun ympyrän kehällä oleva pisteen piirtämänä ympyrän vieriessä suoraa pitkin

syksy /sˈyksy/ (n)
automne
  kesän ja talven välinen vuodenaika

syli /sˈylɪ/ (n)
brasse
  vanha pituusmitta ja syvyysmitta, joka vastaa suunnilleen levitettyjen käsien välistä etäisyyttä, myöhemmin kolme kyynärää eli noin 1,8 metriä

sylkeä /sˈylkeæ/ (v)
cracher, baver
  lennättää sylkeä suusta

sylki /sˈylkɪ/ (n)
salive
  sylkirauhasten erite, joka tekee mm. ruoan liukkaaksi nielemistä varten

sylkykuppi /sˈylkykˌupːɪ/ (n)
crachoir
  sylkemiseen tarkoitettu astia

symbioosi /sˈymbɪˌoːsɪ/ (n)
symbiose
  kahden eri eliölajin kiinteä, molempia hyödyttävä yhteiselämä

symboli /sˈymboːlɪ/ (n)
symbole
  erilaisiin asioihin ja käsitteisiin yhdistyvä tunnuskuva tai tunnusmerkki

symbolinen /sˈymboːlɪnen/ (adj)
symbolique
  symbolein esitetty

symbolisesti /sˈymboːlɪsˌestɪ/ (adv)
symboliquement
  vertauskuvallisesti

symmetrinen /sˈymmetrɪnen/ (adj)
symétrique
  symmetrian mukainen

sympaattinen /sˈympaːtːɪnen/ (adj)
sympathique
  sympatiaa tunteva, myötä elävä

sympatia /sˈympatˌia/ (n)
sympathie
  myötätunto, toisen hyväksyminen

synagoga /sˈynaɡˌoɡa/ (n)
synagogue
  juutalaisten temppeli

syndikalismi /sˈyndɪkalˌismɪ/ (n)
syndicalisme
  1800-luvun lopulla syntynyt työväenliikkeen suunta, joka pyrkii sosialismin totettamiseen ammattiyhdistystoiminnan kautta

syndikalisti /sˈyndɪkalˌistɪ/ (n)
syndicaliste
  syndikalismin kannattaja

synergia /sˈynerɡˌia/ (n)
synergie
  se, että kokonaisuus on suurempi kuin osiensa summa

synkretismi /sˈyŋkretˌismɪ/ (n)
syncrétisme
  eri uskontojen sekoittuminen ja yhteensulautuminen toisiinsa

synkretistinen /sˈyŋkretˌistɪnen/ (adj)
syncrétique
  synkretismin mukainen, siihen liittyvä

synninpäästö /sˈynnɪmpˌæːstø/ (n)
absolution
  absoluutio, syntien anteeksiannon julistaminen synnintunnustuksen jälkeen jumalanpalveluksessa tai yksityisessä sielunhoidossa

synnyttää /sˈynnytːæː/ (v)
accoucher, donner, mettre
  (naaraseläimestä) saada syntymään, tuoda jälkeläinen ulos kohdustaan tai munastaan kannettuaan sitä siellä raskauden ajan

synonyymi /sˈynonˌyːmɪ/ (n)
synonyme
  samaa merkitsevä eli samanmerkityksinen sana

syntaksi /sˈyntaksɪ/ (n)
syntaxe
  luonnollisen tai formaalin kielen merkkien yhdistelyn säännöt ja niiden tutkimus

synteesi /sˈynteːsɪ/ (n)
synthèse
  teesin ja antiteesin yhdistyminen; yhdistävä menetelmä, yhdistäminen

synteettinen /sˈynteːtːɪnen/ (adj)
synthétique
  synteesillä aikaansaatu, keinotekoisesti valmistettu, keinotekoinen

syntetisaattori /sˈyntetɪsˌaːtːorɪ/ (n)
synthétiseur
  1950-luvulla kehitetty elektroninen kosketinsoitin, elektronisesti ääniä ja efektejä tuottava laite

synti /sˈyntɪ/ (n)
péché
  uskonnon sääntöjen vastainen paha tai väärä teko

syntipukki /sˈyntɪpˌukːɪ/ (n)
bouc émissaire
  (aiheettomasti) syyllisenä pidetty, syypää

syntymä /sˈyntymæ/ (n)
naissance
  syntymistapahtuma, yksilön elämän alkaminen äidistä itsenäisenä

syntymämerkki /sˈyntymæmˌerkːɪ/ (n)
tache de naissance, marque de naissance
  syntymän aikaan esiintyvä, pysyvä ihon hyvänlaatuinen epäsäännöllisyys: valtaosa syntymämerkeistä muodostuu ihon ylipigmentaatiosta ja nämä syntymämerkit luokitellaan luomiksi, mutta osa muodostuu ihon poikkeuksellisesta verisuonettumisesta

syntymäpäivä /sˈyntymæpˌæivæ/ (n)
anniversaire
  päivä jona henkilö täyttää vuosia ja siihen liittyvä juhla
  syntymän vuosipäivä

syntyperä /sˈyntypˌeræ/ (n)
origine
  se, millaisille vanhemmille on syntynyt, esimerkiksi mihin yhteiskuntaluokkaan tai kansaan kuuluville

syntyä /sˈyntyæ/ (v)
naître
  alkaa elää itsenäisenä emostaan: tulla ulos emon kohdusta tai munasta, käytetään myös ihmisestä

syreeni /sˈyreːnɪ/ (n)
lilas
  mikä tahansa syreenien sukuun () kuuluva öljypuukasvien heimon laji tai sellaisen yksilö

syrjäinen /sˈyrjæinen/ (adj)
isolé, éloigné
  syrjässä, kaukana keskustasta, kulkuväylistä tms. sijaitseva; sellainen, jonka luokse on vaikea päästä

syrjäseutu /sˈyrjæsˌeutu/ (n)
périphérie
  syrjäinen seutu; syrjäinen alue, joka on kaukana kaupungeista ja kunnollisesta infrastruktuurista

syrjäytyminen /sˈyrjæytˌymɪnen/ (n)
exclusion sociale
  yhteiskunnan ulkopuolelle jääminen tai jättäytyminen; syrjäytyneeksi tuleminen; se, että kansalainen on eristäytyneenä yhteiskunnasta siten ettei osallistu sen toimintaan

systeemi /sˈysteːmɪ/ (n)
système
  termodynamiikassa alue, joka on erotettu ympäristöstään jollain todellisella tai tarkastelua varten määritellyllä tavalla

sytytin /sˈytytɪn/ (n)
briquet
  kaasutoiminen tulentekoväline

sytyttää /sˈytytːæː/ (v)
allumer
  käynnistää palamisreaktio, laittaa tuli palamaan

sytytystulppa /sˈytytˌystulpːa/ (n)
bougie, bougie d'allumage
  ottomoottorin osa, jonka elektrodien välille syntyvä kipinä sytyttää pottoaine-kaasuseoksen

syventää /sˈyventæː/ (v)
approfondir, profond
  tehdä syvemmäksi
approfondir
  tehdä syvällisemmäksi, sisällöltään rikkaammaksi, tehokkaammaksi, vaikuttavammaksi, syvemmälle asian ytimeen käyväksi

syvetä /sˈyvetæ/ (v)
devenir profond
  tulla syvemmäksi
approfondir
  tulla sisällöltään syvällisemmäksi, rikkaammaksi, voimakkaammaksi

syvyys /sˈyvyːs/ (n)
profondeur
  pystysuuntainen etäisyys vertailutasona toimivasta vaakapinnasta, us. merenpinnasta tai maanpinnasta, alaspäin

syvä /sˈyvæ/ (adj)
profond
  pitkälle maan-, meren- tai muun pinnan alapuolelle ulottuva

syvällinen /sˈyvællɪnen/ (adj)
profond
  syvästi vaikuttava, syvälle käypä

syväsatama /sˈyvæsˌatama/ (n)
port profond
  laivojen purkaus- ja lastauspaikka, joka on ruopattu niin syväksi, että suurenkin syväyksen omaavat laivat voivat sitä käyttää

syy /sˈyː/ (n)
raison, cause
  jonkin aiheuttava seikka
cause, raison
  tarkoitus, asia, jonka vuoksi jotakin tehdään, vaikutin, motiivi
faute
  kielteinen asia, jonka voidaan katsoa johtuneen jostakusta, vika

syyhypunkki /sˈyːhypˌuŋkːɪ/ (n)
sarcopte
  ihmisessä asuva kiusallista kutianaa aiheuttava hyvin pienikokoinen loinen (Sarcoptes scabiei var. hominis).

syyllinen /sˈyːllɪnen/ (adj)
coupable
  sellainen, joka on syyllistynyt johonkin (todistetusti); ominainen sille, jonka syytä jokin on

syyllinen /sˈyːllɪnen/ (n)
culpable
  henkilö, joka on syyllistynyt johonkin todistetusti; syypää, henkilö, jonka syytä jokin on

syylä /sˈyːlæ/ (n)
verrue
  viruksen aiheuttama pienehkö, hyvänlaatuinen kasvain iholla

syyrialainen /sˈyːrɪalˌainen/ (adj)
syrien
  Syyriasta peräisin oleva tai Syyriaan liittyvä

syyrialainen /sˈyːrɪalˌainen/ (n)
Syrien
  pysyvästi Syyriassa asuva henkilö

syyskuu /sˈyːskuː/ (n)
septembre
  vuoden yhdeksäs kuukausi, kuukausi elokuun ja lokakuun välissä

syyspäiväntasaus /sˈyːspæivˌæntasaus/ (n)
équinoxe d'automne
  se päivä syksyllä, jolloin yö ja päivä ovat yhtä pitkiä; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin kevätpäiväntasauksena

syyttäjä /sˈyːtːæjæ/ (n)
procureur général, procureur
  viranomainen, joka vie rikosasiaa eteenpäin oikeudessa

syyttää /sˈyːtːæː/ (v)
accuser
  väittää syylliseksi johonkin

syytön /sˈyːtøn/ (adj)
innocent
  joku tai jokin joka ei ole tehnyt jotakin jota ei olisi saanut tehdä

syödä /sˈyødæ/ (v)
manger
  aterioida, laittaa ruokaa suuhunsa ja niellä sen jälkeen

syöjä /sˈyøjæ/ (n)
mangeur, mangeuse
  se, joka syö

syöpä /sˈyøpæ/ (n)
cancer
  sairaus, jossa jostain syystä muuttuneet elimistön solut alkavat jakautua liian nopeasti, eivätkä kehon säätelymekanismit kykene hillitsemään solujen lisääntymistä ja muodostuu pahanlaatuisia kasvaimia

syöpäinen /sˈyøpæinen/ (adj)
cancéreux
  sellainen missä on syöpä, syövän vaurioittama

syötti /sˈyøtːɪ/ (n)
appât
  jokin pyydettävän eläimen houkuttelemiseksi käytettävä sen ravinnoksi kelpaava eläin tai jokin kasvin tuottama ruoka-aine; voidaan käyttää ansoissa ja muissa pyydyksissä

säde /sˈæde/ (n)
rayon
  aalto- tai hiukkassäteilyn etenemistä kuvaava viiva; voimakkaasti yhdensuuntaistuneen säteilyn ilmentymä
  ympyrän kehän ja ympyrän keskipisteen välinen jana
fourchette
  hevosen kaviossa anturan takaosassa sijaitseva kiilamainen sarveismuodostuma, jossa erotetaan ulompi sarveissäde ja sisempi martosäde.

säe /sˈæe/ (n)
vers
  runorivi, runon yksi rivi; osa säkeistöä

säestää /sˈæestæː/ (v)
accompagner
  esittää melodiaa tai pää-ääntä tavallisesti harmonisena taustana värittävää tai tukevaa osaa

sähke /sˈæhke/ (n)
télégramme
  sähkösanoma, telegrammi; telelaitoksen ja postin sähköisesti välittämä viesti, joka toimitetaan vastaanottajalle kirjoitettuna tai puhelimitse saneltuna

sähkö /sˈæhkø/ (n)
électricité
  sähkövirta tai sähkövaraus

sähköauto /sˈæhkøˌauto/ (n)
voiture électrique
  sähkökäyttöinen, yksinomaan sähköenergiaa energianlähteenä käyttävä, auto, jonka voimanlähteenä toimii sähkömoottori ja jossa sähköenergia on varastoitu ladattaviin akkuihin; kutsutaan myös täyssähköautoksi erotukseksi pistokehybridiautosta

sähköhammasharja /sˈæhkøhˌammashˌarja/ (n)
brosse à dents électrique
  hammasharja, jonka harjakset värähtelevät sähkömoottorin voimalla

sähköinen /sˈæhkøinen/ (adj)
électrique
  sähkön kautta ilmenevä
  jännittynyt
électronique
  digitaalitekniikkaa tai elektroniikkaa käyttävä, Internetin kautta tapahtuva
électrique, chargé électricité statique
  staattisella sähköllä varautunut

sähkökenttä /sˈæhkøkˌentːæ/ (n)
champ électrique
  sähkövarauksen ympärille ajateltu kenttä, jonka voimakkuuden dimensio SI-järjestelmän yksiköin ilmaistuna on N C-1, tai vastaavasti V m-1

sähkökirja /sˈæhkøkˌirja/ (n)
livre électronique, livre numérique, livrel
  digitaaliseen muotoon tallennettu ja siinä jaeltava kirjallinen teos

sähkökirjoituskone /sˈæhkøkˌirjoitˌuskone/ (n)
machine à écrire électrique
  kirjoituskone, jonka mekaniikka toimii sähköllä

sähkökitara /sˈæhkøkˌitara/ (n)
guitare électrique
  kitara jonka ääni vahvistetaan sähköisesti

sähkömagneetti /sˈæhkømˌaɡneːtːɪ/ (n)
électro-aimant
  magneetti, joka on magneettinen vain kun siihen on kytketty virta

sähkömagneettinen vuorovaikutus /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen vˈuorovˌaikutus/ (n)
interaction électromagnétique
  yksi hiukkasfysiikan standardimallin kuvailemista kolmesta perusvuorovaikutuksesta: mekanismi, jonka mukaisesti sähkömagneettinen voima eli sähkövoima toimii

sähkömagnetismi /sˈæhkømˌaɡnetˌismɪ/ (n)
électromagnétisme
  kaikkien sähköisten ja magneettisten ilmiöiden yhteisnimitys; yksi maailmankaikkeuden perusvuorovaikutuksista; suppeassa mielessä erityisesti johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttama magnetismi

sähköposti /sˈæhkøpˌostɪ/ (n)
courrier électronique, courriel
  järjestelmä sähköisten viestien välittämiseen tietoverkon kautta
courriel, courrier électronique
  tietoverkossa lähetettävä viesti toisen käyttäjän sähköiseen postilaatikkoon

sähköpostiosoite /sˈæhkøpˌostɪosˌoite/ (n)
adresse électronique, adresse courriel
  sähköpostin vastaanottajan yksilöivä osoite

sähkötuoli /sˈæhkøtˌuolɪ/ (n)
chaise électrique
  teloitusväline, johon tuomittu sidotaan istumaan ja teloitetaan voimakkailla sähköiskuilla

sähkötupakka /sˈæhkøtupˌakːa/ (n)
cigarette électronique
  tupakan korvaava tekninen laite, jonka kautta hengitetään yleensä nikotiinipitoista höyryä

sähkövirta /sˈæhkøvˌirta/ (n)
courant électrique
  sähkökentän aiheuttama sähkövarausten järjestynyt liike; mittasuureena sähkövirran tunnus on I ja SI-järjestelmän mukaisesti sen yksikkö on ampeeri, tunnus A .

säihke /sˈæihke/ (n)
éclat
  loiste, kimallus, loisto, loistokkuus

säihkyluri /sˈæihkylˌurɪ/ (n)
lori flamméché
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

säkeistö /sˈækeistø/ (n)
strophe
  (runo, laulu) kahden tai useamman säkeen muodostama kokonaisuus

säkki /sˈækːɪ/ (n)
sac
  kuljettamiseen ja säilyttämiseen käytettävä suuri ja tukeva pussi

säkkipilli /sˈækːɪpˌillɪ/ (n)
cornemuse
  nykyisin erityisesti skottien suosima puhallinsoitin

säkä /sˈækæ/ (n)
garrot
  nelijalkaisen nisäkkään, erityisesti hevosen tai koiran, kaulan ja selän yhtymäkohta; selän korkein kohta, jota käytetään eläimen korkeuden mittauskohtana

sämpylä /sˈæmpylæ/ (n)
petit pain
  pieni pyöreä tai pitkulainen, useimmiten vehnästä tai grahamjauhoista leivottu, hiivalla kohotettu leipänen

sänky /sˈæŋky/ (n)
lit
  pääasiassa nukkumista varten tehty huonekalu

säppi /sˈæpːɪ/ (n)
loquet
  salpa, telki

särki /sˈærkɪ/ (n)
gardon
  Särkikaloihin kuuluva punasilmäinen, parvissa elävä makean ja murtoveden kala (Rutilus rutilus)

särkkä /sˈærkːæ/ (n)
banc de sable
  vedenalainen tai vedestä kohoava hiekkakasaantuma

särky /sˈærky/ (n)
mal
  pitkäkestoinen kipu

särkylääke /sˈærkylˌæːke/ (n)
analgésique
  särkyjä tai kivuntunnetta helpottava lääke

säteily /sˈæteily/ (n)
radiation, rayonnement
  hiukkasten tai sähkömagneettisen aaltoliikkeen eteneminen ympäristöön

sävel /sˈævel/ (n)
ton
  puhdas ääni, jonka korkeus on tunnistettavissa

sävellys /sˈævellys/ (n)
composition
  taiteellisen työn, säveltämisen, tuloksena syntynyt musiikkiteos, kappale

säveltäjä /sˈæveltˌæjæ/ (n)
compositeur, compositeur de musique
  henkilö, joka säveltää musiikkia

sävy /sˈævy/ (n)
nuance
  värisävy

sää /sˈæː/ (n)
temps, météo
  ilmakehän aistittavissa olevat olosuhteet; säämuuttujien (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus- ja suunta, ilman kosteus jne.) tila, säätila, määrätyssä paikassa tiettynä hetkenä

sääksi /sˈæːksɪ/ (n)
balbuzard
  kalasääski (Pandion haliaetus), järvialueilla ja rannikoilla elävä lähes yksinomaan kalaa syövä suurikokoinen päiväpetolintu

sääli /sˈæːlɪ/ (n)
pitié
  toisen olennon kärsimyksen tai mielipahan herättämä myötätunto

sääliä /sˈæːlɪæ/ (v)
plaindre, apitoyer, avoir pitié, compatir
  tuntea sääliä jkta/jtak kohtaan

säännöllinen /sˈæːnnøllɪnen/ (adj)
régulier
  useita kertoja ja määrätyin väliajoin tapahtuva

säännös /sˈæːnnøs/ (n)
disposition, prescription
  säädöksen tekstistä ilmenevä yksittäinen käsky, kielto tai lupa

sääntö /sˈæːntø/ (n)
règle
  kirjallisesti tai suullisesti sovittu tai määrätty tai yleiseksi käytännöksi omaksuttu toimintatapa, vakiintunut käytäntö

sääri /sˈæːrɪ/ (n)
jambe, mollet
  polven ja jalkaterän välinen alaraajan osa

sääriluu /sˈæːrɪluː/ (n)
tibia
  toinen polvinivelen ja nilkkanivelen välissä sijaitseva luu (lat. os tibia)

säärystin /sˈæːrystɪn/ (n)
jambière
  nilkasta polveen ulottuvalla jalan alueella pidettävä sukan kaltainen kylmältä suojaava vaate

sääski /sˈæːskɪ/ (n)
moucheron, cousin
  kaksisiipisten hyönteisten alalahko, johon kuuluvat mm. hyttynen, mäkärä ja vaaksiainen

säästäväinen /sˈæːstævˌæinen/ (adj)
frugal
  sellainen, joka säästää paljon (tyypilisesti rahoistaan); joka ei tuhlaa

säästää /sˈæːstæː/ (v)
épargner, économiser, conserver, sauver
  säilyttää tai säilöä jotain tulevaisuuden käyttöä varten

säätiö /sˈæːtɪø/ (n)
fondation
  sääntöjensä määräämään tarkoitukseen luovutettu ja hallituksensa hoitama varallisuusmassa ilman omistajia, osakkaita tai jäseniä

säätää /sˈæːtæː/ (v)
décréter, légiférer, passer loi
  laatia laki, antaa jokin velvoittava määräys
  määrätä jtk noudatettavaksi
affiner, ajuster, régler
  saattaa tiettyyn asentoon, tilaan, virittää

söpö /sˈøpø/ (adj)
mignon, chou
  sellainen, joka on mukavan näköinen, suloinen, positiivisia tuntemuksia aikaansaava

taajama /tˈaːjama/ (n)
agglomération
  tiheästi asuttu ja rakennettu alue

taajuusmodulaatio /tˈaːjuːsmˌodulˌaːtɪo/ (n)
modulation de fréquence
  modulaatio, jossa muutellaan eli poikkeutetaan signaalin, kantoaallon, taajuutta moduloivan signaalin ohjaamana

taantumus /tˈaːntumus/ (n)
réaction
  poliittinen (vastustajan käyttämä) iskusana, jolla ymmärretään paluuta tai pyrkimystä vanhaan (vanhentuneeseen) valtio- ja yhteiskuntajärjestykseen

taara /tˈaːra/ (n)
tare
  tavaran alustan, pakkauksen tai päällyksen paino, joka vähentämällä saadaan tavaran varsinainen massa

taas /tˈaːs/ (adv)
de nouveau, encore, re-
  toistamiseen, uudelleen

tabu /tˈabu/ (n)
tabou
  asia, josta on sopimatonta puhua; sellainen mitä ei ehdottomasti saa tehdä

tabulatuuri /tˈabulatˌuːrɪ/ (n)
tablature
  erityisesti kielisoittimelle tarkoitettu soitto-ohje, jossa on valmis sormitus

tadžikistanilainen /tˈadʒɪkˌistanɪlˌainen/ (adj)
tadjik, tadjike
  Tadžikistanista peräisin oleva tai Tadžikistaniin liittyvä

tadžikistanilainen /tˈadʒɪkˌistanɪlˌainen/ (n)
Tadjik, Tadjike
  pysyvästi Tadžikistanissa asuva henkilö

tadžikki /tˈadʒɪkːɪ/ (n)
tadjik
  Tadžikistanissa puhuttava, indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: tg; sanalista)

tagalog /tˈaɡaloɡ/ (n)
tagalog
  Filippiineillä puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: tl)

tahiti /tˈahɪtɪ/ (n)
tahitien
  Tahitilla ja muualla Ranskan Polynesiassa puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: ty)

tahitinlurikki /tˈahɪtˌinlurˌikːɪ/ (n)
lori nonnette
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tahko /tˈahko/ (n)
meule
  (hiomaväline) pyöritettävä hiomiseen tarkoitettu kiekko

tahra /tˈahra/ (n)
tache
  likaläiskä esimerkiksi vaatteessa

tahtilepo /tˈahtɪlˌepo/ (n)
césure
  säkeen sisäinen tauko

tahtoa /tˈahtoa/ (v)
vouloir
  haluta
tendre
  olla taipuvainen

tai /tˈai/ (n)
ou
  (logiikka) looginen tai; ajatellaan yleensä taipumattomana ja taivutetaan vain jälkiosaa yhdyssanamuodosteessa, jos tarpeen

taide /tˈaide/ (n)
art
  luova inhimillinen toiminta, joka ilmaisee eri keinoin keskeisiä tai merkittäviä inhimillisen kokemuksen puolia suhteessa vallitsevaan olevaiseen tai koettuihin fantasioihin; tällaisen toiminnan tuotokset

taidemaalari /tˈaidemˌaːlarɪ/ (n)
peintre
  maalaustaiteen harjoittaja; maalauksia tekevä taiteilija

taideteos /tˈaideteos/ (n)
œuvre d’art
  taiteellisen luomistyön tulos, taideluomus; taiteen tuote

taifuuni /tˈaifuːnɪ/ (n)
typhon
  Kiinanmerellä esiintyvä trooppinen hirmumyrsky

taikausko /tˈaikausko/ (n)
superstition
  usko yliluonnollisiin, valitsevan maailmankäsityksen ulkopuolisiin voimiin tai ilmiöihin

taikavarpu /tˈaikavˌarpu/ (n)
baguette de sourcier
  (mytologia) ikivanha maaginen väline maahan kätkettyjä aarteita, varastettuja tai hukattuja esineitä, taikakaluiksi sopivia luonnonesineitä yms. etsittäessä, myös apuneuvo kaivonpaikan etsimisessä ja maasäteilyn havaitsemisessa

taikina /tˈaikɪna/ (n)
pâte
  Elintarvikkeiden valmistuksessa käytettävä raaka-aineista, tavallisesti jauhoista ja tarvittavasta nesteestä, vedestä, maidosta tai piimästä, tehty seos, joka saatetaan käyttötarkoituksen mukaiseen muotoon hämmentämällä, sekoittamalla, vaivaamalla, kaulitsemalla tai vatkaamalla; tarvittaessa käytetään kohotusainetta

taikonautti /tˈaikonˌautːɪ/ (n)
taïkonaute
  kiinalainen avaruuslentäjä

taikuri /tˈaikurɪ/ (n)
magicien, magicienne
  silmänkääntäjä, taikatemppujen tekijä, taikatemppuja tekevä viihdetaitelija

taimen /tˈaimen/ (n)
truite, truite saumonée
  lohikalojen heimon lohien suvun kala (), josta meillä erotetaan kolme lajia: meritaimen, järvitaimen ja purotaimen. Taimenet eroavat ulkonäöltään ja kooltaan lohista, vaikka aina lajeja ei ole helppo tunnistaa käytettävissä olevista tuntomerkeistä huolimatta.

taipumaton /tˈaipumaton/ (adj)
inflexible, rigide
  sellainen, joka ei taivu
  sellainen, joka ei taivu henkisesti; henkisesti vahva, peräänantamaton
indéclinable, invariable
  sana joka ei taivu suvussa, luvussa eikä sija- tai aikamuodoissa

taira /tˈaira/ (n)
martre à tête grise, tayra
  eräs Keski- ja Etelä-Amerikassa elävä näätäeläinten laji () tai sen yksilö

taistella /tˈaistella/ (v)
lutter
  kamppailla, otella, ottaa yhteen

taistelu /tˈaistelu/ (n)
bataille, combat
  sodankäyntiin liittyvä yhteenotto tai kamppailu kahden tai useamman osapuolen välillä

taitaa /tˈaitaː/ (v)
pouvoir
  (+ infinitiivi) saattaa; ehkä, luultavasti
connaître, maîtriser, savoir faire
  olla taito, osata, kyetä

taiteilija /tˈaiteilˌija/ (n)
artiste
  ammatikseen taidetta harjoittava henkilö

taitekerroin /tˈaitekˌerroin/ (n)
indice de réfraction
  aineen optista tiheyttä kuvaava kerroin

taito /tˈaito/ (n)
compétence, habilité
  henkinen tai ruumiillinen kyky tehdä jtk

taitoluistelu /tˈaitolwˌistelu/ (n)
patinage artistique
  urheilulaji, jossa luistellaan jääkentällä taitoluistimilla ja esitetään erilaisia ohjelmia musiikin tahdissa

taittaa /tˈaitːaː/ (v)
plier
  taivuttaa pitkänomainen tai levymäinen kappale jostakin kohdasta niin, että taivutuskohtaan muodostuu terävä tai ainakin terävähkö kulma

taituruusvoimistelija /tˈaiturˌuːsvoimˌistelˌija/ (n)
acrobate
  akrobaatti

taivaanekvaattori /tˈaivaːnˌekvaːtːˌorɪ/ (n)
équateur céleste
  maapallon ekvaattorin eli päiväntasaajan jatke samassa tasossa taivaanpallon ympäri

taivaankappale /tˈaivaːŋkˌapːale/ (n)
objet céleste, astre
  havaintopiiriimme kuuluva taivaan kohde

taivaanmekaniikka /tˈaivaːnmˌekanˌiːkːa/ (n)
mécanique céleste
  taivaankappaleiden liikkeitä gravitaatiokentässä tutkiva tieteenala

taivaanpallo /tˈaivaːmpˌallo/ (n)
sphère céleste
  koko taivas katsottuna niin, että kaikki taivaankappaleet on sijoitettu havaitsijaa ympäröivän kuvitellun pallon sisäpinnalle

taivas /tˈaivas/ (n)
ciel
  maan pinnalta tarkasteltuna horisontin yläpuolella näkyvä osa maapallon ilmakehää, joka on läpinäkyvä; se, mikä taivaankappaleen pinnalta näkyy ylhäällä
  Jumalan olinpaikka; paratiisi (kristinuskossa)

taivuttaa /tˈaivutːaː/ (v)
courber, plier
  saattaa taipuneeksi
persuader
  kiristää, painostaa lievästi
conjuguer, décliner, fléchir
  muodostaa sanan taivutusmuotoja

taivutus /tˈaivutus/ (n)
flexion, pliage
  valmistusmenetelmä, jossa kappaleeseen tehdään taivuttamalla pysyviä muodonmuutoksia
flexion, déclinaison, conjugaison
  sanojen muokkaaminen käyttökohteen, aseman lauseessa, tai semantiikan edellyttämään muotoon
flexion
  ojentamiselle vastakkainen voimisteluliike

tajuttomuus /tˈajutːomuːs/ (n)
inconscience, coma
  tila, jossa ihminen on tiedottomana

takaapäin /tˈakaːpæin/ (adv)
en levrette
  (seksistä) partnerin ollessa polvillaan ja toisen penetroidessa polvillaan tai seisten

takaisin /tˈakaisɪn/ (adv)
de retour
  ilmaisee suuntaa, johon joku tai jokin palaa sinne, mistä se on aikaisemmin lähtenyt

takalisto /tˈakalˌisto/ (n)
postérieur, derrière, arrière-train, panier, train
  (arkinen) takamus, takapuoli, pakarat

takamus /tˈakamus/ (n)
derrière, postérieur, arrière-train, panier, train
  takapuoli, pakarat

takana /tˈakana/ (adv)
derrière
  taakse sijoittuneena, taka-alalla, taustalla.

takapiru /tˈakapˌiru/ (n)
éminence grise
  jonkun henkilön tai asian taustalla vaikuttava julkisuutta kaihtava neuvonantaja

takapuoli /tˈakapˌuolɪ/ (n)
derrière, arrière-train, postérieur, panier, train
  ihmisen ruumiinosa lantion takaosassa, pakarat

takaraja /tˈakarˌaja/ (n)
date butoir, date limite
  aikaraja, jota ei saa ylittää; viimeinen ajankohta, jota ennen tulee toimia

takaus /tˈakaus/ (n)
caution
  sitoumus, jolla takaaja lupautuu velkojalle vastuuseen kolmannen henkilön velasta

takiaiset /tˈakɪˌaiset/ (n)
bardanes
  yksi asterikasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

takinkääntäjä /tˈakɪŋkˌæːntæjæ/ (n)
girouette
  henkilö, joka on jättänyt puolueensa tai muun yhteisönsä

takinkääntö /tˈakɪŋkˌæːntø/ (n)
volte-face
  äkillinen todellinen tai oletettu muutos henkilön poliittisessa mielipiteessä; tapahtuu joskus ennen vaaleja, kun ehdokas yrittää vahvistaa asemaansa äänestäjien silmissä, tai tyypillisemmin vaalien jälkeen, kun ehdokas pyrkii irtautumaan antamistaan lupauksista saavutettuaan tai saavuttaakseen päätösvaltaa

takki /tˈakːɪ/ (n)
veste, manteau
  yläruumista suojaamaan käytettävä vaatekappale; myös miesten puvun yläosa

takoa /tˈakoa/ (v)
forger
  muokata metallia iskemällä sitä vasaralla

taksi /tˈaksɪ/ (n)
taxi
  henkilöliikennettä tilausliikenteenä hoitava organisaatio

taksinkuljettaja /tˈaksɪŋkˌuljetːˌaja/ (n)
chauffeur de taxi
  henkilö, joka kuljettaa taksia

taktiikka /tˈaktɪːkːa/ (n)
tactique
  taistelutaito, taito voittaa taistelu

taktinen /tˈaktɪnen/ (adj)
tactique
  taktiikkaan kuuluva, taktiikkaa koskeva; sellainen, joka on taktiikaltaan taitava, taktiikan hallitseva

tali /tˈalɪ/ (n)
suif
  puhdistettu naudan tai lampaan, rasva, myös poron kuu, jota saadaan ko. eläimen murskatuista rasvakudoksista sulattamalla ne 60–70 °C:ssa ja poistamalla vesi (iGS)
sébum
  ihon rauhasten erittämä rasva

talikko /tˈalɪkːo/ (n)
fourche
  maataloudessa ja puutarhanhoidossa käytettävä, lähinnä eloperäisen materiaalin käsittelyyn tarkoitettu työkalu, joka on varreltaan lapion kaltainen, mutta terä muodostuu useasta piikistä

talirauhanen /tˈalɪrˌauhanen/ (n)
glande sébacée
  ihon pinnalle rasvamaista talia erittävä avoeritysrauhanen (glandula sebacea)

talitiainen /tˈalɪtɪˌainen/ (n)
mésange charbonnière
  varpuslintujen tiaisten sukuun kuuluva lintulaji () tai tämän yksilö

talkki /tˈalkːɪ/ (n)
talc
  erittäin pehmeä ja rasvaiselta tuntuva, väriltään valkoinen tai vihertävä, asultaan suomuinen, kiteinen mineraali

talla /tˈalla/ (n)
chevalet
  kielisoittimen poikittainen koroke, jonka päällä viritetyt kielet lepäävät

tallata /tˈallata/ (n)
fouler, marcher, piétiner
  kävellä jonkin päällä astuen melko voimakkaasti

tallentaa /tˈallentaː/ (v)
enregistrer
  kopioida käsiteltävä tieto ohjelmasta tietokoneen massamuistille, jossa tiedot pysyvät myös virrat sammutettaessa

talli /tˈallɪ/ (n)
étable, écurie
  eläinsuoja, jossa pidetään yleensä hevosia, hevostalli
garage
  auto- ja konesuoja, autotalli
équipe
  organisoitu kilpailuyhteisö

tallium /tˈallium/ (n)
thallium
  eräs alkuaine

talo /tˈalo/ (n)
maison
  yleensä ihmisten asumista varten tehty ja varustettu asuinrakennus, asuintalo

talonpoika /tˈalompˌoika/ (n)
paysan
  maanviljelijäväestön edustaja, erityisesti aatteeltaan, yleensä viljelmän tai tilan omistaja, maamies

taloudellinen /tˈaloudˌellɪnen/ (adj)
économique
  talouteen liittyvä

talous /tˈalous/ (n)
économie
  julkinen tai yksityinen taloudellinen toiminta, varojen hankinta ja käyttö

talouspaperi /tˈalouspˌaperɪ/ (n)
essuie-tout, papier ménage, essuietout, sopalin
  imykykyistä paperia, jota käytetään muun muassa erilaisien tasojen pyyhkimiseen sekä nesteiden kuivaamiseen

taloustiede /tˈaloustˌiede/ (n)
économie
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva erilaisia taloudellisia ilmiöitä ja niiden riippuvuuksia tutkiva tiede, jossa pääsija on taloudellisten toimijoiden kannusteiden tutkimisella; kansantaloustiede

taltta /tˈaltːa/ (n)
ciseau, burin
  pitkänomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

talutushihna /tˈalutˌushɪhna/ (n)
laisse
  kotieläimen kävelyttämisesssä tai ulkoiluttamisessa käytetty laite, joka estää eläintä karkaamasta

talvi /tˈalvɪ/ (n)
hiver
  syksyn jälkeen tuleva ja ennen kevättä oleva vuodenaika

tamma /tˈamma/ (n)
jument
  naaraspuolinen hevonen, naarashevonen

tammenterho /tˈammentˌerho/ (n)
gland
  tammen pähkinä

tammi /tˈammɪ/ (n)
chêne
  metsätammi, pyökkikasvien heimon jalo lehtipuu (Quercus robur), jota kasvaa myös Suomessa luonnonvaraisena

tammikuu /tˈammɪkuː/ (n)
janvier
  vuoden ensimmäinen kuukausi, kuukausi joulukuun ja helmikuun välissä

tammipeli /tˈammɪpˌelɪ/ (n)
jeu de dames
  kahden pelaajan lautapeli, jota pelataan šakkilaudalla tai sen kaltaisella, mutta numeroimattomalla (8 x 8 ruutua) laudalla. Molemmilla pelaajilla on 12 yleensä pyöreätä nappulaa, valkeat ja mustat.

tangentti /tˈaŋŋentːɪ/ (n)
tangente
  käyrää yhdessä pisteessä sivuava suora
  suorakulmaisen kolmion vastaisen ja viereisen kateetin suhde; vastaava funktio (lyhenne tan)

tango /tˈaŋŋo/ (n)
tango
  Río de la Platan alueelta peräisin oleva tanssi sekä siihen kuuluva 4/4 musiikkilaji

tanimbarinkakadu /tˈanɪmbarˌiŋkakˌadu/ (n)
cacatoès de Goffin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tanimbarinluri /tˈanɪmbarˌinlurɪ/ (n)
lori réticulé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tankkeri /tˈaŋkːerɪ/ (n)
navire-citerne, pétrolier, tanker
  raakaöljyn tai kaasunkuljetukseen rakennettu rahtilaiva, jossa lasti on irtolastina tankeissa

tanska /tˈanska/ (n)
danois
  germaanisten kielten pohjoismaisen ryhmän itäisen haaran kieli ruotsin ohella, Tanskan valtion virallinen kieli (sanalista)

tanskalainen /tˈanskalˌainen/ (adj)
danois
  Tanskasta peräisin oleva tai Tanskaan liittyvä

tanskalainen /tˈanskalˌainen/ (n)
Danois, Danoise
  pysyvästi Tanskassa asuva henkilö

tanskandoggi /tˈanskandˌoɡːɪ/ (n)
dogue allemand, grand danois
  (eläintiede) suurikokoinen saksalainen doggi, Saksan kansalliskoira

tanssi /tˈanssɪ/ (n)
danse
  ihmisen jäsenten liikuttaminen musiikin tahtiin

tanssia /tˈanssɪa/ (v)
danser
  liikkua rytmisesti, erityisesti musiikin tahtiin

tanssiaiset /tˈanssɪˌaiset/ (n)
bal
  juhlava ja suuri tanssitilaisuus

tanssija /tˈanssɪja/ (n)
danseur
  henkilö, joka tanssii

tanssijatar /tˈanssɪjatar/ (n)
danseuse
  naispuolinen tanssija

tanssilattia /tˈanssɪlˌatːɪa/ (n)
piste de danse
  tanssipaikan, ravintolan tms. tanssimiseen varattu avoin tila

tanssittaa /tˈanssɪtːaː/ (v)
danser
  viedä tanssissa; laittaa tanssimaan
danser, envie
  tehdä mieli tanssia

tantaali /tˈantaːlɪ/ (n)
tantale
  siirtymämetalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ta ja järjestysluku 73

taolaisuus /tˈaolˌaisuːs/ (n)
taoïsme
  kinalainen filosofia ja yksi Kiinan kolmesta suuresta uskonnosta

tapa /tˈapa/ (n)
habitude, coutume
  asia, jota tehdään totuttuun tapaan säännöllisesti
façon
  keino tehdä jotain

tapaaminen /tˈapaːmɪnen/ (n)
rencontre, rendez-vous, réunion
  kohtaaminen kasvokkain, yleensä ennalta sovitusti

tapahtua /tˈapahtˌua/ (v)
arriver, avoir lieu, passer
  käydä, sattua jotakin

tapahtuma /tˈapahtˌuma/ (n)
événement, évènement
  asia, joka tapahtuu odotetusti tai sattumalta
  yleensä julkinen tilaisuus, jossa on ennalta ilmoitettua ohjelmaa

tapahtumahorisontti /tˈapahtˌumahˌorɪsˌontːɪ/ (n)
horizon des événements
  mustaa aukkoa ympäröivä rajapinta, jossa pakonopeus ylittää valonnopeuden, ja jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada informaatiota

tapaluokka /tˈapalˌuokːa/ (n)
mode
  modus, verbin persoonamuotoon sisältyvä toiminnan tavan ilmaiseva osa

tapaoikeus /tˈapaˌoikeus/ (n)
droit coutumier
  oikeusjärjestelmä, joka perustuu vakiintuneisiin käytäntöihin ja kirjoittamattomiin sääntöihin

tapaus /tˈapaus/ (n)
cas, affaire
  muisteltava tapahtuma

tapella /tˈapella/ (v)
bagarrer, battre
  käyttää väkivaltaa toisiaan vastaan (tyypillisesti ilman aseita)

tapetoida /tˈapetˌoida/ (v)
tapisser
  kiinnittää tapettia seinään

tapetti /tˈapetːɪ/ (n)
papier peint
  tyypillisesti katonrajasta lattianrajaan ylettyvä paperikaistale, joita kiinnitetään sisäseiniin liisterillä

tappaa /tˈapːaː/ (v)
tuer
  riistää henki jltk eliöltä

tappaja /tˈapːaja/ (n)
tueur
  henkilö, joka tappaa

tappelu /tˈapːelu/ (n)
batterie, rixe
  kahden henkilön tai joukon fyysinen yhteenotto, kahakka, usein ilman aseita tai vain kädessä pidettävin välinein

tappouhkaus /tˈapːouhkaus/ (n)
appel au meurtre
  uhkaus tappaa joku; Suomen laissa esiintyvä termi on laiton uhkaus

tarbuuši /tˈarbuːʃɪ/ (n)
tarbouch, tarbouche
  fetsi

tarhapapu /tˈarhapˌapu/ (n)
haricot, haricot commun
  puna- tai valkoteriöinen hernekasvi (), joka tuottaa sileitä, jopa 16 cm mittaisia palkoja. Tarhapavun siemenet ovat melko valkoisia.

tariffi /tˈarɪffɪ/ (n)
tarif
  tullimaksu
  vahvistetun hinnaston osoittama hinta

tarina /tˈarɪna/ (n)
histoire
  keksitty tai jotakin todellista tapahtumaa kuvaava kertomus, jolla on mahdollisesti jokin opetus

tarjeta /tˈarjeta/ (v)
supporter froid
  kestää kylmää

tarjoilla /tˈarjoilla/ (v)
servir
  ottaa ruoka- ja juomatilauksia vastaan ja kuljettaa ruokia ja juomia pöytiin

tarjoilu /tˈarjoilu/ (n)
service
  ruoan, juomien yms. tuominen nautittavaksi ja usein siihen liittyvä kattaminen ja astioiden keräys

tarjonta /tˈarjonta/ (n)
offre
  se määrä, joka on tarjolla markkinoilla annetulla hinnalla
présentation fœtale
  sikiön asento synnytyskanavassa juuri ennen syntymää

tarjota /tˈarjota/ (v)
offrir
  antaa mahdollisuus saada jotakin; antaa tilaisuus, mahdollisuus johonkin

tarjotin /tˈarjotɪn/ (n)
plateau
  tarjottavien kantamisessa käytettävä alunen

tarjous /tˈarjous/ (n)
offre
  neuvotteluehdotus

tarkalleen /tˈarkalleːn/ (adv)
précisément
  tarkasti

tarkastaa /tˈarkastaː/ (v)
inspecter, vérifier
  ottaa selvää jostakin, tutkia, tutkistella, katsoa

tarkastaja /tˈarkastˌaja/ (n)
inspecteur, inspectrice
  henkilö, joka tarkastaa jotakin; henkilö, joka suorittaa tarkastuksen

tarkastella /tˈarkastella/ (v)
considérer
  havainnoida, huomioida

tarkasti /tˈarkastɪ/ (adv)
précisément
  tarkalla tavalla

tarkentaa /tˈarkentaː/ (v)
affiner, préciser
  tehdä tarkaksi tai tarkemmaksi
point
  säätää optisen laitteen linssejä siten, että kuva piirtyy terävänä

tarkentua /tˈarkentˌua/ (v)
affiner, préciser
  tulla tarkaksi tai tarkemmaksi

tarkistaa /tˈarkɪstaː/ (v)
vérifier
  tarkastamalla ja virheellisyydet korjaamalla varmistautua siitä, että jokin on asianmukainen, kunnossa, oikea tai paikkansapitävä; kontrolloida

tarkka /tˈarkːa/ (adj)
précis, exact
  täsmällinen, yksityiskohtainen

tarkkaavainen /tˈarkːaːvˌainen/ (adj)
attentif
  sellainen, joka seuraa tarkasti jotakin, antaa sille täyden huomion

tarkkailla /tˈarkːailla/ (v)
observer
  seurata, pitää silmällä, valvoa

tarkkailu /tˈarkːailu/ (n)
surveillance, observation
  järjestelmällinen havannointi tai seuranta

tarkoite /tˈarkoite/ (n)
référent
  referentti; olio, ominaisuus tai asiaintila, johon kielellinen ilmaus tai nominilauseke viittaa; se, mihin viitataan sanan merkityksessä tai kulloisessakin lauseyhteydessä

tarkoittaa /tˈarkoitːaː/ (v)
signifier, vouloir dire
  olla jotain merkitykseltään
vouloir dire
  viitata puheessaan johonkin

tarkoituksellinen /tˈarkoitˌuksellɪnen/ (adj)
délibéré
  sellainen, joka on tehty tarkoituksella, jossakin tarkoituksessa

tarkoitus /tˈarkoitus/ (n)
but
  se mitä halutaan saada ilmaistuksi, ajatus

tarpeellinen /tˈarpeːllɪnen/ (adj)
nécessaire
  sellainen, jota tarvitaan johonkin; sellainen, jolle on tarvetta

tarra /tˈarra/ (n)
autocollant
  etiketti tai muu lappu, jonka toinen puoli on liimapintainen ja toisella puolella on kuva, tekstiä tai tilaa kirjoitukselle

tartaani /tˈartaːnɪ/ (n)
tartane
  eräs Välimerellä käytetty yksimastoinen laivatyyppi

tarttua /tˈartːua/ (v)
saisir, agripper
  ottaa kiinni
accrocher
  jäädä kiinni, kiinnittyä
transmettre
  (sairaudesta) levitä yksilöstä toiseen

tartuntatauti /tˈartuntatˌautɪ/ (n)
maladie contagieuse
  tauti jonka aiheuttajamikrobi siirtyy yksilöstä toiseen

tartuttaa /tˈartutːaː/ (v)
infecter, transmettre
  (taudista) saada tarttumaan; aiheuttaa tartunta

tarve /tˈarve/ (n)
besoin, nécessité
  jonkin tai jonkun tarpeellisuuden puutteena koettu tila

tarvita /tˈarvɪta/ (v)
avoir besoin de, nécessiter
  tuntea pakkoa tai halua saada jotakin
servir
  olla hyödyksi johonkin tarpeeseen, olla tarpeellinen

tasa-arvo /tˈasaˈarvo/ (n)
égalité
  se, että kohdellaan saman arvoisina, ei aseteta eri asemaan sosiaalisten tai kulttuuristen erojen vuoksi

tasanko /tˈasaŋko/ (n)
plaine
  pinnanmuodoiltaan suhteellisen tasainen maa-alue

tasapeli /tˈasapˌelɪ/ (n)
match nul, nul
  pelin tilanne, jossa molemmilla on pelin loppuessa saman verran pisteitä

tasasivuinen kolmio /tˈasasˌivwɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
triangle équilatéral
  (geometria) kolmio, jonka kaikki sivut ja kulmat ovat keskenään yhtäsuuria

tasavalta /tˈasavˌalta/ (n)
république
  valtiomuoto, jossa ei ole lainkaan päämiestä tai päämies (tavallisesti presidentti) valitaan vaaleilla määräajaksi

tasavirta /tˈasavˌirta/ (n)
courant continu
  sähkövirta, jonka suunta ei muutu; tällöin virta kulkee suljetussa virtapiirissä koko ajan samansuuntaisesti

tasku /tˈasku/ (n)
poche
  vaatteeseen kiinni neulottu pussi pienten esineiden kantamista varten

taskulamppu /tˈaskulˌampːu/ (n)
lampe de poche
  pieni kädessä pidettävä paristoilla tai akuilla toimiva valaisin

taskulaskin /tˈaskulˌaskɪn/ (n)
calculatrice de poche, calculette
  nykyaikainen laskin, joka mahtuu taskuun

tasmaniankaija /tˈasmanɪˌaŋkaija/ (n)
perruche de Latham
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tasmanianrosella /tˈasmanɪˌanrosella/ (n)
perruche à ventre jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tasmanianruohokaija /tˈasmanɪˌanruohokˌaija/ (n)
perruche à ventre orange
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

taso /tˈaso/ (n)
niveau
  se, kuinka hyvä jokin on laadultaan

tau /tˈau/ (n)
tau
  kreikkalaisten aakkosten 19. kirjain. Vastaava symboli Τ tai τ.

tauko /tˈauko/ (n)
pause
  keskeytys, kahden ajanjakson välillä toiminnassa oleva hiljaisempi jakso
  sävellyksen yhden tai useamman äänen määrämittainen vaikeneminen. Tauoilla käytetään vastaavia kestoja kuin nuoteilla.

taulu /tˈaulu/ (n)
tableau
  siirrettävälle alustalle maalattu, painettu tai piirretty taideteos
tableau, tableau noir
  liitutaulu; valkotaulu, tussitaulu
table
  hiotun jalokiven horisontaalinen yläviiste

taulukko /tˈaulukːo/ (n)
tableau
  tietojen esitys yleensä tasavälisiin riveihin ja sarakkeisiin järjestettynä
  tietorakenne, jossa peräkkäisiä alkioita voidaan käsitellä indeksoimalla

tausta /tˈausta/ (n)
arrière-plan
  kuvan esineen tai näkymän takana näkyvät asiat

tauti /tˈautɪ/ (n)
maladie
  lääketieteellisesti määriteltävissä oleva yhteisten oireiden vallitessa useilla yksilöillä esiintyvä sairaus

tautologia /tˈautolˌoɡɪa/ (n)
tautologie
  saman asian tarpeeton toisto

tavallinen /tˈavallɪnen/ (adj)
ordinaire, habituel
  ei erikoinen; tavallisuudesta poikkeamaton, arkipäiväinen

tavanomainen /tˈavanomˌainen/ (adj)
habituel
  tavanmukainen, totunnainen, tavaksi tullut

tavara /tˈavara/ (n)
bien, denrée
  aineellinen esine, etenkin kaupan ja omistuksen kohteena

tavaramerkki /tˈavaramˌerkːɪ/ (n)
marque commerciale
  tavaran tai palvelun tunnusmerkki, jota käytetään yksilöimään ja osaltaan erilaistamaan tavara tai palvelu kilpailijoiden samankaltaisista

tavaratalo /tˈavarˌatalo/ (n)
grand magasin
  useisiin osastoihin jaettu suuri kauppaliike, jossa on monipuolinen valikoima ja jossa ruokaosaston osuus on pieni

tavaratila /tˈavarˌatɪla/ (n)
coffre, valise
  tila ajoneuvoon matkalle mukaan otettavia tavaroita varten

tavata /tˈavata/ (v)
rencontrer, réunir
  kohdata, nähdä joku
épeler
  lukea tavuittain tai kirjaimittain

taverna /tˈaverna/ (n)
taverne
  italialaistyyppinen ravintola, kapakka

tavoite /tˈavoite/ (n)
but, objectif
  päämäärä, jonka henkilö yrittää saavuttaa

tavoittaa /tˈavoitːaː/ (v)
atteindre
  saada yhteys jkh

tavu /tˈavu/ (n)
syllabe
  sanan osa, yhden tai useamman äänteen muodostama kielen rytmiyksikkö
octet
  tavallisesti kahdeksasta bitistä koostuva tietoalkio ja datan tallennuskapasiteetin mittayksikkö

tašelhit /tˈaʃelhɪt/ (n)
chleuh, tachelhit
  puhujamäärältään suurin berberikieli (kielitunnus shi)

teatteri /tˈeatːˌerɪ/ (n)
théâtre
  taidemuoto, jossa näyttelijät esiintyvät puhetta, musiikkia, tanssia, liikkeitä ja eleitä hyödyntäen
  teatteriesityksiin käytettävä rakennus, teatteritalo
  yhteisö tai laitos, joka järjestää teatteriesityksiä

teatteriohjaaja /tˈeatːˌerɪˌohjaːja/ (n)
metteur en scène
  henkilö joka ohjaa näytelmien taiteellista toteutusta

tee /tˈeː/ (n)
thé
  kuivatut ja leikatut teenlehdet tuotteena

teekuppi /tˈeːkupːɪ/ (n)
tasse à thé
  teen juomiseen tarkoitettu kuppi; suurempi kuin kahvikuppi

teelusikka /tˈeːlusˌikːa/ (n)
cuillère à café
  kahvi- tai teepöydän kattaukseen kuuluva ruokailuväline, pikkulusikka, jolla hämmennetään kupissa olevaa kahvia tai teetä

teema /tˈeːma/ (n)
thème
  pääaihe, keskeisin, johtava ajatus
  lauseessa käsiteltävä aihe

teepensas /tˈeːpensas/ (n)
théier
  kaakkoisaasialainen Ternstromiacea-heimon n. 3 — 20 metrin korkuinen puu, jonka hammaslaitaisia lehtiä, lehtisilmuja ja kukintoja hyödynnetään laajalti kaupallisesti nautintoaineina

teepussi /tˈeːpussɪ/ (n)
sachet de thé
  pieni teetä sisältävä pussi, joka voidaan hauduttaa kuumassa vedessä

teeri /tˈeːrɪ/ (n)
tétras lyre
  Suomen metsissä usein tavattu kanalintu (, aiemmin )

teeskennellä /tˈeːskennellæ/ (v)
feindre, faire semblant
  yrittää esittää jotain muuta kuin mitä oikeasti on

tehdas /tˈehdas/ (n)
usine, fabrique
  tuotantolaitos, jossa valmistetaan yleensä sarjatuotantona tiettyjä tuotteita

tehdä /tˈehdæ/ (v)
faire
  käytetään mistä tahansa tilanteesta, jossa jokin verbi toteutuu
  olla yhteensä
  muodostua summaksi tai hinnaksi
faire, préparer
  valmistaa; saattaa valmiiksi
rendre
  tehdä joksikin, muuttaa joksikin

teho /tˈeho/ (n)
effet
  vaikutus
puissance
  käytetyn energian määrä aikayksikössä. Tehon SI-yksikkö on watti, W

tehokas /tˈehokas/ (adj)
efficace
  huolellisesti resursseja käyttävä; ei turhaan liikaa käyttävä

tehokkaasti /tˈehokːˌaːstɪ/ (adv)
efficacement
  tehokkaalla tavalla

tehokkuus /tˈehokːuːs/ (n)
efficacité
  se, että on tehokas

tehosekoitin /tˈehosekˌoitɪn/ (n)
frullatore
  sähköinen laite, jolla voidaan sekoittaa tai soseuttaa ruoka-aineita.

tehtävä /tˈehtævæ/ (n)
tâche
  asia, joka pitää tai on tarkoitus tehdä

teini /tˈeinɪ/ (n)
adolescent, ado, jeune
  nuori, 13–19 vuoden ikäinen henkilö

teippi /tˈeipːɪ/ (n)
ruban adhésif, scotch
  liimalla päällystetty nauha, jota käytetään esineiden yhteenliittämiseen tai tukemiseen paikalleen; kuvioituna kuvioiden kiinnittämiseen pinnoille

teismi /tˈeismɪ/ (n)
théisme
  käsitys yksilöllisen, maailmankaikkeutta ylläpitävän jumaluuden olemassaolosta

teititellä /tˈeitɪtellæ/ (v)
vouvoyer
  puhutella kohteliaisuutta tai muodollisuutta ilmaisten (suomessa viitaten henkilöön käyttäen monikon toisen persoonan pronominia ’te’ niin, että taipuvat verbi on monikossa, mutta partisiipin perfekti ja muut itsenäiset määreet yksikössä)

teitittely /tˈeitɪtːˌely/ (n)
vouvoiement
  teititteleminen

tekijä /tˈekɪjæ/ (n)
auteur
  se, joka tekee jotakin; valmistaja
  erityisesti teoksen luoja
facteur
  asia, joka vaikuttaa johonkin
  kertolaskun jäsen; kerroin; kokonaisluku, jolla toinen luku on jaollinen

tekijänoikeus /tˈekɪjænˌoikeus/ (n)
droit d’auteur
  luovan työn tekijälle syntyvä yksinoikeus määrätä teoksensa käytöstä

teknetium /tˈeknetium/ (n)
technétium
  ulkonäöltään platinaa muistuttava radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki Tc

tekniikka /tˈeknɪːkːa/ (n)
technique
  tieteenalat, joissa tutkitaan näitä menetelmiä
  menettelytapa, keino

tekninen /tˈeknɪnen/ (adj)
technique
  tekniikkaan ja sen hyödyntämiseen, opetukseen tai dokumentointiin liittyvä

teko /tˈeko/ (n)
acte, accomplissement, fait
  tehdä-verbin keskeneräinen tai valmis tuotos

tekokieli /tˈekokˌielɪ/ (n)
langue construite
  (kielitiede) keinotekoinen kieli

tekosyy /tˈekosyː/ (n)
prétexte, excuse
  syy, joka ei ole todellinen, vaan keksitty, usein hätävalheeksi

teksti /tˈekstɪ/ (n)
texte
  kirjallinen tai suullinen esitys

tekstiili /tˈekstɪːlɪ/ (n)
textile
  kutoma-alan tai vaatetusalan kudottu, neulottu tai virkattu eri tarkoituksiin valmistettu tuote

tekstitys /tˈekstɪtys/ (n)
sous-titrage, sous-titre
  videomateriaalin alalaitaan lisätyt tekstit, joissa kerrotaan mitä kuvassa tapahtuu tai puhutaan, usein eri kielellä

tekstiviesti /tˈekstɪvˌiestɪ/ (n)
texto
  GSM-matkapuhelinverkon välityksellä kulkeva lyhyt, tekstistä koostuva viesti

telaketju /tˈelakˌetju/ (n)
chenille
  erillisistä telakengistä muodostuva telaketjuajoneuvon pyöriä yhdistävä maata vasten liikkuva nauhamainen ketju, jota käytetään panssarivaunujen, maansiirtoajoneuvojen sekä joidenkin maastoajoneuvojen voimansiirrossa

telakka /tˈelakːa/ (n)
chantier naval
  laivojen rakennukseen ja korjaukseen tarkoitettu laitos tai yritys

telepaattinen /tˈelepˌaːtːɪnen/ (adj)
télépathique
  telepatiaan perustuva

televisio /tˈelevˌisɪo/ (n)
télévision
  televisio-ohjelmien tuottamiseen ja jakeluun käytettävä tuotanto-, välitys- ja vastaanottolaitteistojen muodostama kokonaisuus; organisaatio, joka lähettää televisio-ohjelmaa
téléviseur, télévision
  televisiovastaanotin, televisiokanavilla välitettävien televisio-ohjelmien vastaanottamiseen tarkoitettu laite

televisiojärjestelmä /tˈelevˌisɪojˌærjestˌelmæ/ (n)
télévision
  erityisesti kuvan ja äänen välittämiseen, lähettämiseen ja vastaanottamiseen kehitetty tekninen järjestelmä, jolla välitetään televisio-ohjelmia

televisiotoiminta /tˈelevˌisɪotˌoimɪnta/ (n)
télévision
  (joukkotiedotus) yleisradion tai muun organisaation televisio-ohjelmien tuottaminen, hankinta ja levittäminen sekä siihen varatut resurssit ja niiden käyttö

televisiovastaanotin /tˈelevˌisɪovˌastaːnotɪn/ (n)
téléviseur
  nykyisin yleensä televisio; (ammattikieli) televisiojärjestelmään liittyvä televisiokuvan ja yhdistetyn äänen vastaanottoon tarkoitettu laite, jossa on viritin

telkkari /tˈelkːarɪ/ (n)
télé, TV
  televisio

telluuri /tˈelluːrɪ/ (n)
tellure
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 52 ja tunnus Te

teloitus /tˈeloitus/ (n)
exécution
  kuolemantuomion täytäntöönpano: lakiin perustuva ihmisen surmaaminen rangaistukseksi hänen tekemästään rikoksesta; se, että teloitetaan

teltta /tˈeltːa/ (n)
tente
  metalli- tai puurungolle pingotetusta kankaasta, joskus vuodista tms. tehty, maahan lyötyihin paaluihin kiinnitetyillä naruilla tuettu maja tai katos, joka usein on tarkoitettu purettavaksi ja siirrettäväksi tilapäisrakennelmaksi

temaattinen /tˈemaːtːɪnen/ (adj)
thématique
  teemaan perustuva tai sille ominainen

temppeli /tˈempːelɪ/ (n)
temple
  uskonnolliseen käyttöön pyhitetty paikka, jossa harjoitetaan kyseisen uskonnon toimituksia, esimerkiksi riittejä ja rituaalimenoja.

tennis /tˈennɪs/ (n)
tennis
  pallopeli, jossa tarkoituksena on lyödä pallo mailalla verkon yli vastustajan puolelle pelikenttään rajojen sisäpuolelle

tenniskenttä /tˈennɪskˌentːæ/ (n)
court de tennis
  tenniksen pelaamiseen käytetty kenttä

tentti /tˈentːɪ/ (n)
examen
  koe tai kuulustelu esimerkiksi kurssin päättyessä

teodikea /tˈeodˌikea/ (n)
théodicée
  oppi, siitä mikä on hyvän Jumalan suhde maailmassa olevaan pahaan; pahan ongelma

teokraattinen /tˈeokrˌaːtːɪnen/ (adj)
théocratique
  teokratian mukainen

teokratia /tˈeokrˌatɪa/ (n)
théocratie
  käsitys, jonka mukaan ylin valtiovalta kuuluu Jumalalle, jonka edustajia hallitsijat ovat

teollisuus /tˈeollɪsuːs/ (n)
industrie
  sekundaarituotannoksi eli jalostukseksi lukeutuva tuotantotoiminnan laji, joka muuttaa kiinteässä toimipaikassa alkutuotannon luovuttamia orgaanisia tai epäorgaanisia raaka-aineita tai teollisesti valmistettuja puolivalmisteita mekaanisesti tai kemiallisesti uusiksi aineellisiksi hyödykkeiksi

teologi /tˈeolˌoɡɪ/ (n)
théologien
  teologian tutkija

teologia /tˈeolˌoɡɪa/ (n)
théologie
  kristinuskoa tutkiva tiede

teologinen /tˈeolˌoɡɪnen/ (adj)
théologique
  sellainen, joka liittyy teologiaan, teologiaa koskeva, jumaluusopillinen

teorbi /tˈeorbɪ/ (n)
théorbe
  bassoluuttu

teos /tˈeos/ (n)
œuvre
  luovan taiteellisen tai tieteellisen tekemisen, kuten kirjoittamisen tai maalaamisen, säveltämisen tms. tulos

tepuinaranen /tˈepwɪnˌaranen/ (n)
toui des tépuis
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tepuinaratti /tˈepwɪnarˌatːɪ/ (n)
conure aile-de-feu
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

terapeuttinen /tˈerapˌeutːɪnen/ (adj)
thérapeutique
  terapiaa antava, hoitava

terapia /tˈerapˌia/ (n)
thérapie
  lääketieteellinen hoito

teratologia /tˈeratˌoloɡˌia/ (n)
tératologie
  oppi eliöiden epämuodostumista

terbium /tˈerbium/ (n)
terbium
  metallinen alkuaine, väriltään hopeanharmaa harvinainen maametalli, jonka järjestysluku on 65 ja kemiallinen merkki Tb

termi /tˈermɪ/ (n)
terme
  ammattisana; jollakin erikoisalalla käytettävä käsitteen kielellinen (kirjoitettu tai ääneen lausuttu) nimitys, joka voi olla sana, sanaliitto tai lyhenne
  lausekkeen jäsen

termiitti /tˈermɪːtːɪ/ (n)
termite
  Isoptera-lahkon hyönteisiä

termiittiaratti /tˈermɪːtːˌiarˌatːɪ/ (n)
conure à front rouge
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

terminaattori /tˈermɪnˌaːtːorɪ/ (n)
terminateur
  planeetan, asteroidin, kuun tai komeetan pintaa pitkin kulkeva valoisan ja pimeän alueen raja

terminen /tˈermɪnen/ (adj)
thermique
  lämpöon liittyvä, lämpö-

termistö /tˈermɪstø/ (n)
terminologie, vocabulaire
  termit, ammattisanasto

termodynamiikka /tˈermodˌynamˌiːkːa/ (n)
thermodynamique
  erityisesti ilmiöistä, jotka liittyvät energian siirtymiseen lämpönä; tarkasteleva fysiikan ja fysikaalisen kemian osa

teroittaa /tˈeroitːaː/ (v)
affiler
  tehdä teräväksi

terpeeni /tˈerpeːnɪ/ (n)
terpène
  laaja ryhmä mm. pihkassa ja eteerisissä öljyissä tavattavia hiilivetyjä

terrieri /tˈerrierɪ/ (n)
terrier
  ryhmä pienehköjä koirarotuja

territoriaalinen /tˈerrɪtˌorɪˌaːlɪnen/ (adj)
territorial
  alueisiin liittyvä; alueellinen

terska /tˈerska/ (n)
gland
  siittimen pää

terskatulehdus /tˈerskatulˌehdus/ (n)
balanite
  balaniitti; terskan tulehdus

terva /tˈerva/ (n)
goudron
  orgaanisen aineksen kuivatislauksessa muodostunutta tummaa, paksua ja tahmeaa öljyä

tervaleppä /tˈervalˌepːæ/ (n)
aulne glutineux
  Suomessa maan eteläiseen osaan ja muuten lähinnä rannikkoalueelle levinnyt leppä (), joka kasvaa harmaaleppää kookkaammaksi ja sille tyypillistä on kaarnainen puunrunko ja pyöreämmät lehdet harmaaleppään verrattuna

terve /tˈerve/ (adj)
sain, salut
  sellainen, joka voi hyvin (fyysisesti, psyykkisesti, sosiaalisesti), on hyvässä kunnossa; jossa ei ole sairautta
salut
  luonnollinen, järkevä, vakaa

tervehtiä /tˈervehtˌiæ/ (v)
saluer
  tehdä tervehdysele tai esittää lyhyt sanallinen tervehdys kohdattaessa

terveys /tˈerveys/ (n)
santé
  se, että on terve; se, miten terve on

terveyskeskus /tˈerveyskˌeskus/ (n)
centre de santé
  kunnan tai kuntayhtymän ylläpitämä itsenäinen yksikkö, joka huolehtii paikallisten asukkaiden terveydestä ja vaivojen hoidosta, mutta vaikeasti sairaat potilaat lähetetään sieltä erikoissairaanhoitoa antaviin laitoksiin

terveysside /tˈerveyssˌide/ (n)
serviette hygiénique
  kuukautissuojana käytettävä side, joka asetetaan alushousuihin

terä /tˈeræ/ (n)
lame
  teräaseen tai työkalun terävä, leikkaava osa

teräase /tˈeræˌase/ (n)
arme blanche
  yleisnimi terälliselle lyömä-, -pisto-, viilto- ja heittoaseelle, joita on käytetty metsästys- ja lähitaisteluvälineenä

terälehti /tˈerælˌehtɪ/ (n)
pétale
  siemenkasvin teriön osana oleva kehälehti

teräs /tˈeræs/ (n)
acier
  pääasiassa rautaa sisältävä metalli, joka sisältää seosaineena hiiltä ja usein muita seosmetalleja

teräsbetoni /tˈeræsbˌetonɪ/ (n)
béton armé
  teräksillä vahvistettu betonimateraali ja siitä tehty rakenne

terävä /tˈerævæ/ (adj)
acéré
  ohueksi kapeneva tai suippeneva, piikkimäinen
tranchant, coupant
  joka leikkaa helposti materiaalia
vif, malin
  terävä-älyinen, nokkela, nopeaälyinen
pointu
  alle yhdeksänkymmenasteinen

testamentti /tˈestamˌentːɪ/ (n)
testament
  jälkisäädös, määrämuotoinen oikeustoimi, jolla testaattori viimeisenä tahtonaan määrää jälkeensä jäävästä omaisuudestaan
  toinen Raamatun kahdesta pääosasta: Uusi testamentti tai Vanha testamentti

testi /tˈestɪ/ (n)
test
  koe, kokeilu

tetraedri /tˈetraˌedrɪ/ (n)
tétraèdre
  säännöllinen monitahokas, jossa on neljä tahoa

tetrafobia /tˈetrafˌobɪa/ (n)
tétraphobie
  numeron neljä pelko

teurastaa /tˈeurastaː/ (v)
tuer
  tappaa säälimättömästi

teurastaja /tˈeurastˌaja/ (n)
boucher
  henkilö, joka teurastaa eläimiä ammatikseen

teurastamo /tˈeurastˌamo/ (n)
abattoir
  laitos, jossa teurastetaan tuotantoeläimiä: jalostetaan lihaa elintarvikekäyttöön

thaimaalainen /thˈaimaːlˌainen/ (adj)
thaïlandais
  Thaimaasta peräisin oleva tai Thaimaahan liittyvä

thaimaalainen /thˈaimaːlˌainen/ (n)
Thaïlandais
  pysyvästi Thaimaassa asuva henkilö

thermidorilainen /thˈermɪdˌorɪlˌainen/ (n)
thermidorien
  Robespierren kukistamisen (9. thermidor-kuuta vuonna II eli 27. heinäkuuta 1794) jälkeen valtaan noussut, maltillisempi puolue

tiainen /tˈiainen/ (n)
mésange
  yleensä pienikokoinen, varpuslintujen lahkoon kuuluva runsaslajisen lintuheimon () metsisissä asuva edustaja; kuuluu kolme sukua: tiaisten, kerttutiaisten ja sulttaanitiaisten suvut

tie /tˈie/ (n)
route, chemin, voie
  rakennettu, merkitty tai muuten määritetty kulkureitti maalla, vedessä tai ilmassa

tiede /tˈiede/ (n)
science
  yhtenäinen ja järjestelmällinen varmojen ja yleispätevien tietojen kokonaisuus sekä tällaisten tietojen järjestelmällinen tavoittelu

tiedonanto /tˈiedonˌanto/ (n)
communiqué, annonce
  varsinkin virallinen tiedotus, julkinen kuulutus

tiedosto /tˈiedosto/ (n)
fichier
  tietokoneessa yhdeksi kokonaisuudeksi ymmärrettävä tietojen tai tietueiden kokoelma, joka voi sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, videokuvaa tai käyttäjän hyödynnettävissä olevan ohjelman

tiedottaa /tˈiedotːaː/ (v)
informer
  antaa jollekulle tietoa jostakin, informoida

tiedustelu /tˈiedustˌelu/ (n)
enquête
  tietojen kysyminen, kysely
reconnaissance
  tietojen hankkiminen esim. maastosta, vihollisen toiminnasta

tiekorotus /tˈiekorotus/ (n)
ralentisseur
  tarkoituksella liikenteen hidastamiseksi tehty este tiellä; hidastetöyssy

tieteellinen /tˈieteːllɪnen/ (adj)
scientifique, savant
  sellainen, joka kuuluu tieteen alaan ja on sen vaatimusten mukainen, tieteelle ominainen

tieteilijä /tˈieteilˌijæ/ (n)
scientifique
  tieteen harjoittaja, tutkija

tieteisfiktio /tˈieteisfˌiktɪo/ (n)
science-fiction
  fiktion muoto, joka tyypillisesti käsittelee tieteen ja tekniikan vaikutusta yhteiskuntaan tai ihmisiin

tieto /tˈieto/ (n)
connaissance, savoir
  (filosofia) tutkittuihin tosiasioihin ja yleiseen tietämykseen perustuva tai muuten todennettavissa oleva käsitys tai näkemys
données, information
  mittaamalla, keräämällä tai vastaavalla tavalla hankittu informaatio tai data

tietoinen /tˈietoinen/ (adj)
conscient
  sellainen, joka tietää jostakin
  tajuissaan oleva

tietoisuus /tˈietoisuːs/ (n)
connaissance
  asioiden tiedossa oleminen

tietojenkäsittely /tˈietojˌeŋkæsˌitːely/ (n)
traitement des données
  tiedon keräämistä, muokkaamista, lajittelua, varastoimista ja jakamista

tietokanta /tˈietokˌanta/ (n)
base de données
  (tietojenkäsittely) kokoelma toisiinsa liittyviä tietoja, usein sähköisessä digitaalisessa muodossa

tietokone /tˈietokˌone/ (n)
ordinateur
  tietotekninen laite, joka käsittelee automaattisesti numeeris-loogista tietoa ohjelmointinsa mukaisesti

tietokoneohjelma /tˈietokˌoneˌohjelma/ (n)
programme informatique
  tietokonelaitteiston käyttöön soveltuvassa muodossa oleva suoritettava ohjelma, sarja ohjeita suorittimelle

tietokoneohjelmisto /tˈietokˌoneˌohjelmˌisto/ (n)
logiciel
  tietokoneen toimintaan liittyvä useista tietokoneohjelmista, niiden käyttämistä tiedostoista ja niihin liittyvästä dokumentaatiosta muodostuva kokonaisuus

tietokonepeli /tˈietokˌonepˌelɪ/ (n)
jeu informatique, jeu vidéo
  tietokoneella pelattava peli

tietosanakirja /tˈietosˌanakˌirja/ (n)
encyclopédie
  kirja, josta voi hakea tietoa eri asioista; sisältää artikkeleita eri aiheista, esim. historiasta, esineiden käyttötarkoituksista ja asioiden levinneisyydestä

tietosuoja /tˈietosˌuoja/ (n)
protection des données
  osa perustuslain takaamaa yksityisyyden suojaa

tietotekniikka /tˈietotˌeknɪːkːa/ (n)
informatique
  tiedonsiirto-, tietojenkäsittely- ja tietokonetekniikka

tietoteoria /tˈietotˌeorˌia/ (n)
épistémologie
  tietoa koskevia yleisiä kysymyksiä käsitteellisin, filosofisin menetelmin tutkiva filosofian osa-alue

tietotupa /tˈietotˌupa/ (n)
télécottage
  asiakaspalveluun tarkoitettu tila, joka on käytettävissä tiedonhankintaan tai jota käytetään tiedottamiseen

tietoverkko /tˈietovˌerkːo/ (n)
réseau, réseau de données
  päätelaitteiden, esimerkiksi tietokoneiden ja niiden välisten tietoliikenneyhteyksien muodostama järjestelmä, joka mahdollistaa datan välittämisen

tietty /tˈietːy/ (adj)
certain
  ennalta tiedetty, määrätty, sovittu

tietysti /tˈietystɪ/ (adv)
bien sûr, naturellement
  tavan adverbi, jolla ilmaistaan, että kyseessä olevan asian odotetaan toteutuvan ilmeisesti ja odotetusti; tietenkin

tietää /tˈietæː/ (v)
savoir, connaître
  olla tietoinen jostakin, olla selvillä jostain asiasta

tiheikkö /tˈiheikːø/ (n)
fourré, taillis
  tiheäkasvuinen alue (esimerkiksi metsässä)

tihkusade /tˈihkusˌade/ (n)
bruine, crachin
  erittäin vähäinen vesisade, jossa pisaroita tippuu harvoin sinne tänne

tiibet /tˈiːbet/ (n)
tibétain
  tiibetiläisten puhuma tiibetiläis-burmalainen kieli (kielitunnus: bo, bod)

tiibetinkaija /tˈiːbetˌiŋkaija/ (n)
perruche de Derby
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tiikeri /tˈiːkerɪ/ (n)
tigre, tigresse
  isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji tai sen yksilö

tiili /tˈiːlɪ/ (n)
brique
  punatiili, savesta tai seostetusta savesta muovattu, kuivaamalla ja polttamalla valmistettu rakennuskivi

tiilitehdas /tˈiːlɪtˌehdas/ (n)
briqueterie
  tiilten valmistukseen erikoistunut tehdas, jossa on tarvittava laitteisto tiilten muokkaukseen, tilat kuivatukseen ja tiilten polttoon tarvittava uuni, nykyisin yleensä tunneliuuni

tiimalasi /tˈiːmalˌasɪ/ (n)
sablier
  vanha ajan mittaamiseen käytetty väline, joka on keskeltä ohueksi kuristettu lasiastia, jonka sisällä on hienoa hiekkaa

tiirikka /tˈiːrɪkːa/ (n)
crochet, parapluie, rossignol
  työkalu, jolla voi avata lukon ilman avainta

tiistai /tˈiːstai/ (n)
mardi
  viikon toinen päivä, päivä maanantain ja keskiviikon välissä

tikapuut /tˈikapuːt/ (n)
échelle
  alkuaan puinen, kahden tai useamman, tukipuiden väliin kiinnitetyn askelman muodostama rakennelma, joka pystytetään tukea vasten nojalleen kiipeämistä varten, mutta voidaan myös pystyttää samassa tarkoituksessa toisinaan rakenteeseen lisättyä omaa tukea vasten tai erityistapauksessa ripustaa

tikari /tˈikarɪ/ (n)
poignard
  terän molemmilta laidoilta teroitettu, teräväkärkinen ja miekkaa lyhyempi pistoase

tikka /tˈikːa/ (n)
pic
  tikkojen heimon () lintu, joka pitkällä ja terävällä nokallaan tekee puuhun koloja ja on lisäksi hyvä kiipeämään puissa

tikkukaramelli /tˈikːukˌaramˌellɪ/ (n)
sucette, suçon
  tikun päässä oleva karamelli, joka yleensä syödään hitaasti nuolemalla ja imemällä

tikli /tˈiklɪ/ (n)
chardonneret élégant
  eräs Suomessakin pesivä värikäs varpuslintu,

tila /tˈila/ (n)
place
  avaruus, väljyys, tyhjä kohta
état
  henkilön vointi, terveydentila

tilaaja /tˈilaːja/ (n)
abonné, abonnée
  henkilö, joka on tilannut jonkin säännöllisesti ilmestyvän tuotteen tai pysyvän palvelun ja on taloudellisesti sitoutunut tekemänsä tilauksen ehtoihin

tilaisuus /tˈilaisuːs/ (n)
occasion, opportunité
  mahdollisuus

tilanne /tˈilanne/ (n)
situation
  aika, paikka ja muut vallitsevat olosuhteet jonkin asian yhteydessä
score
  se, paljonko maaleja tai pisteitä kilpailussa on jo tullut

tilannekomedia /tˈilannˌekomˌedɪa/ (n)
comédie de situation, sitcom
  koomisen tilanteen ympärille rakentuva komediatelevisiosarja

tilasto /tˈilasto/ (n)
statistique
  havainnoista kerätty numerotieto

tilastotiede /tˈilastotˌiede/ (n)
statistique
  eri tutkimusaloilla hyödynnettävä todennäköisyyslaskentaan perustuva tieteenala, joka tutkii tilastollisten aineistojen keräämistä, käsittelyä ja tältä pohjalta tehtävää päättelyä

tilastotieteilijä /tˈilastotˌieteilˌijæ/ (n)
statisticien, statisticienne
  tilastollisiin mentelmiin erityiseti perehtynyt tutkija, useimmiten matemaatikko

tilata /tˈilata/ (v)
commander
  pyytää itselleen tuotavaksi jtak
s'abonner
  tehdä tilaus- tai toimitussopimus

tilaus /tˈilaus/ (n)
abonnement
  tavaran tai palvelun toimittamiseksi tehtävä pyyntö
souscription
  sopimus lehden tms. toistuvasti julkaistavan tuotteen toimituksista

tilauskirja /tˈilauskˌirja/ (n)
carnet de commandes
  luettelo yrityksen myymistä, mutta vielä toimittamattomista myyntiartikkeleista

tilavuus /tˈilavuːs/ (n)
volume
  kolmiulotteisen kappaleen koon mitta; kertoo paljonko kappaleessa on tilaa; SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m³) ja lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l); tunnus V

tilhi /tˈilhɪ/ (n)
jaseur boréal
  parvissa liikkuva varpuslintu ()

tilli /tˈillɪ/ (n)
aneth
  maustetilli, ruohokasvi jota käytetään mausteena ja yrttinä ()

tilsit /tˈilsɪt/ (n)
#Ranska
  puolikova, murukoloinen rasvainen juustotyyppi

timantti /tˈimantːɪ/ (n)
diamant
  yksi hiilen viidestä allotrooppisesta muodosta

timorinepolettikaija /tˈimorˌinepolˌetːɪkˌaija/ (n)
perruche jonquille
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tina /tˈina/ (n)
étain
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sn.

tinkiä /tˈiŋkɪæ/ (v)
marchander
  yrittää alentaa ostoksensa hintaa

tipi /tˈipɪ/ (n)
tipi
  tasankojen intiaaneille ominainen asumus, joka koostuu kartionmuotoon asetetuista riu'uista ja niitä peittävästä nahasta

tippuri /tˈipːurɪ/ (n)
gonorrhée, blennorragie
  gonorrea, bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

tiskaaja /tˈiskaːja/ (n)
plongeur
  henkilö, joka tiskaa

tiskiallas /tˈiskɪˌallas/ (n)
évier
  tiskipöydässä sijaitseva, tiskaamiseen tarkoitettu allas, joka on usein valmistettu ruostumattomasta teräksestä

tislaus /tˈislaus/ (n)
distillation
  (kemia) eri aineiden erilaisiin haihtuvuuksiin perustuva liuenneiden aineiden erottamiseen käytetty menetelmä, jossa ei tapahdu kemiallista reaktiota

tissi /tˈissɪ/ (n)
lolo, nichon, néné, robert
  naisen rinta

titaani /tˈitaːnɪ/ (n)
titane
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ti

tiuha /tˈiuha/ (adj)
dense
  tiheä

tiuku /tˈiuku/ (n)
grelot
  pieni kielellinen metallikello, kulkunen

tivata /tˈivata/ (v)
exiger
  kysyä vaativasti, vaatia sinnikkäästi

todella /tˈodella/ (adv)
vraiment
  (korostava) suurissa määrin, erittäin

todellinen /tˈodellɪnen/ (adj)
réel, vrai, véritable
  sellainen, joka on oikeasti olemassa tai oikeasti tapahtunut; perusteellinen, täydellinen, erittäinkin adjektiivia vahvistavana sanana.

todellisuus /tˈodellɪsuːs/ (n)
réalité
  (ontologia) maailma sellaisena kuin se on; yleensä sellaiset tosiasiat, jotka ovat luonnontieteellisin menetelmin todennettavissa

todennäköisyys /tˈodennækˌøisyːs/ (n)
probabilité
  ilmiöön tai tapahtumaan liittyvän satunnaisuuden ja epävarmuuden määrää kuvaava mitta

todistaa /tˈodɪstaː/ (v)
prouver
  osoittaa jonkin olevan totta
témoin, voir
  olla läsnä, nähdä
témoigner
  antaa todistajan lausunto, kertoa todistajana rikokseen tai rikkeeseen liittyvistä tapahtumista oikeudessa

todistaja /tˈodɪstˌaja/ (n)
témoin
  henkilö, joka todistaa

todiste /tˈodɪste/ (n)
preuve
  näyte rikossyytteen tai tapahtuman tueksi

todistelu /tˈodɪstˌelu/ (n)
argumentation
  todisteleminen

todistus /tˈodɪstus/ (n)
certificat
  kirjallinen varmistus jonkin suorituksesta, koulutodistus
témoignage, déposition
  todistajanlausunto, oikeudessa annettu selostus tapahtumien kulusta

tohtori /tˈohtorɪ/ (n)
docteur
  korkein akateeminen oppiarvo, joka myönnetään henkilölle, joka on suorittanut itsenäistä tieteellistä tutkimusta ja puolustanut väitöskirjaansa julkisessa väitöstilaisuudessa. Ansioituneelle henkilölle voidaan ilman akateemisia meriittejä myöntää myös kunniatohtorin arvo.

tohvelikukat /tˈohvelˌikukat/ (n)
calcéolaires
  yksi kaksisirkkaisten luokkaan kuuluvista koppisiemenisten kasvien suvuista ()

toimeenpanovalta /tˈoimeːmpˌanovˌalta/ (n)
pouvoir exécutif
  oikeus panna täytäntöön lakien säännökset

toimenpide /tˈoimempˌide/ (n)
mesure
  jonkun suorittama teko esimerkiksi jonkin estämiseksi, muuttamiseksi tai asian edistämiseksi

toimia /tˈoimɪa/ (v)
agir
  olla aktiivinen, tehdä jotakin
fonctionner
  olla toiminnassa, olla kunnossa, tehdä tehtävänsä
travailler
  työskennellä

toiminnallisuus /tˈoimɪnnˌallɪsuːs/ (n)
fonctionnalité
  mahdollisuus tai kyky tehdä jokin toiminto

toiminta /tˈoimɪnta/ (n)
activité, fonctionnement
  ihmisen tekeminen, aktiviteetti

toimisto /tˈoimɪsto/ (n)
bureau
  yhdestä tai useammasta huoneesta muodostuva tila, missä tehdään toimialan mukaisesti vaihtelevia, usein asiakirjojen käsittelyyn liittyviä töitä

toimittaa /tˈoimɪtːaː/ (v)
livrer, apporter, livraison
  toimittaa tavaraa
communiquer, conduire, donner, mener
  toimittaa jokin tilaisuus
éditer, rédiger
  toimittaa kirjaa tai lehteä

toimittaja /tˈoimɪtːˌaja/ (n)
journaliste
  henkilö, joka tekee työkseen juttuja, uutisia tai raportteja lehteen, radioon, televisioon tai muuhun joukkoviestimeen; journalisti
éditeur
  kirjan tekstit koonnut ihminen
fournisseur
  kaupan kohteena olevia esineitä tai aineita hankkiva ihminen tai yritys

toimitus /tˈoimɪtus/ (n)
livraison
  tilatun tuotteen tai paketin kuljetus vastaanottajalle; se, että toimitetaan jotakin

toimitusjohtaja /tˈoimɪtˌusjohtˌaja/ (n)
PDG, président-directeur général
  henkilö, jolla on vastuu päivittäisestä yrityksen hallinnosta

toinen maailmansota /tˈoinen mˈaːɪlmˌansota/ (pn)
Seconde Guerre mondiale, Deuxième Guerre mondiale
  suursota, joka käytiin pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa vuosina 1939–1945

toipilas /tˈoipɪlas/ (n)
convalescent, convalescente
  sairaudesta tai leikkauksesta toipuva henkilö

toisaalta /tˈoisaːlta/ (adv)
d'ailleurs, d'autre part
  eri kannalta katsottuna

toisinaan /tˈoisɪnaːn/ (adv)
parfois, quelquefois
  ajoittain, joskus, silloin tällöin

toisinajattelija /tˈoisɪnajˌatːelˌija/ (n)
dissident
  henkilö, jonka mielipide tai näkemys poikkeaa virallisesta tai yhteisössä yleisesti hyväksytystä

toisinto /tˈoisɪnto/ (n)
récurrence
  uusiutuminen aikaisemman kaltaisena

toisintokuume /tˈoisɪntokˌuːme/ (n)
fièvre récurrente mondiale
  eräiden -suvun bakteerien aiheuttama, vektorina toimivien eliöiden levittämä tartuntatauti

toistaa /tˈoistaː/ (v)
répéter, refaire, reprendre
  tehdä uudelleen
répéter, réitérer, reprendre
  sanoa uudelleen

toistaiseksi /tˈoistaisˌeksɪ/ (adv)
pour le moment, pour l’heure, pour l’instant
  tällä hetkellä niin kauan kun asian tila pysyy samana; ainakaan vielä

toitottaa /tˈoitotːaː/ (v)
sonner
  puhaltaa päristen vaskisoitinta tai muuta vastaavaa instrumenttia
crier
  tiedottaa näkyvästi jostakin; julistaa, pitää meteliä jostakin

toitotus /tˈoitotus/ (n)
proclamation, publication
  näkyvä tiedottaminen jostakin

toive /tˈoive/ (n)
souhait
  asia, jota halutaan tai toivotaan

toivo /tˈoivo/ (n)
espoir, espérance
  usko, odotus tai mahdollisuus johonkin hyvään

toivoa /tˈoivoa/ (v)
espérer
  odottaa positiivisesti jonkin asian toteutumista; haluta jonkin toteutuvan
souhaiter
  esittää toive

toksiini /tˈoksɪːnɪ/ (n)
toxine
  elävien olentojen, erityisesti bakteerien tai kasvien tuottama myrkky

tomaatti /tˈomaːtːɪ/ (n)
tomate
  Etelä-Amerikasta lähtöisin oleva yksivuotinen vihanneshedelmäkasvi Solanum lycopersicum

tomaattipyree /tˈomaːtːˌipyreː/ (n)
purée de tomate
  tiivistetty tomaattisose ruoan valmistukseen

tomumaja /tˈomumˌaja/ (n)
tabernacle
  ihmisen keho sielun tilapäisenä asuinpaikkana

tomusokeri /tˈomusˌokerɪ/ (n)
sucre glace, sucre impalpable, sucre à glacer
  erittäin hienojakoinen sokeri, jota käytetään erityisesti joissain konditoriatuotteissa

tonaalisuus /tˈonaːlɪsuːs/ (n)
tonalité
  (musiikki) sävelasteikon sisäinen sävelten välinen melodisuutta ja harmonisuutta tukeva järjestelmä

tonni /tˈonnɪ/ (n)
tonne
  massan SI-järjestelmän mukainen lisäyksikkö, tuhat kilogrammaa. Tunnus t, käytetään yleiskielessä myös lyhennettä "tn".

tonnikala /tˈonnɪkˌala/ (n)
thon
  makrillien heimoon kuuluva, yleisesti säilykkeenä tai pakasteena myytävä suurikokoinen kala (Thunnus thynnus)

tonttu /tˈontːu/ (n)
lutin
  kansanperinteessä jonkin paikan, kuten rakennuksen, suojelija ja asukas, ihmisen kaltainen, mutta sitä pienempi olio

topologia /tˈopolˌoɡɪa/ (n)
topologie
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee jatkuvuutta, raja-arvoja, geometrisia kuvauksia ja kappaleiden niitä ominaisuuksia, jotka eivät muutu kun kappaletta venytetään ja väännellään

toppo /tˈopːo/ (n)
koélérie
  mikä tahansa toppojen sukuun () kuuluva heinäkasvien laji tai sellaisen yksilö

torajyvä /tˈorajˌyvæ/ (n)
ergot
  viljojen kasvitaudin, kotelosieni n rihmastopahka, joka kasvaa viljan siemenen tilalle ja saastuttaa viljasatoa. Näiden nauttiminen aiheuttaa pahoinvointia, palelemista, hallusinaatioita, kouristuksia, pakkoliikkeitä ja jopa kuoliota.

torakka /tˈorakːa/ (n)
blatte, cafard, coquerelle
  muodoltaan litteähköjä ja sitkeitä tuhohyönteisiä,

tori /tˈorɪ/ (n)
marché, place du marché
  alun perin kaupankäyntiä varten varattu aukea kaupungeissa, jossa kauppa on säänneltyä ja valvottua

torium /tˈorium/ (n)
thorium
  eräs radioaktiiivinen alkuaine

torjuntahävittäjä /tˈorjuntˌahævˌitːæjæ/ (n)
intercepteur, avion d'interception
  hävittäjälentokone, joka on tarkoitettu ilmataisteluun, erityisesti ilmapuolustukseen pommikoneita vastaan ja on usein pieni ja kevyesti aseistettu

torni /tˈornɪ/ (n)
tour, roc
  korkea ja kapea rakennus
  vaaka- ja pystyriveillä suoraan liikkuva shakkinappula: ♖ tai ♜
tourelle
  sukellusveneen rungon yläosan korkea rakenne
  panssarivaunun tms. ajoneuvon kääntyvä päällysrakennelma, johon tykki on sijoitettu, myös tykkitorni

tornipöllö /tˈornɪpˌøllø/ (n)
chouette effraie
  keskikokoinen pöllölaji ()

torso /tˈorso/ (n)
torse
  ihmisen vartalo ilman raajoja ja päätä; sellainen veistos

torstai /tˈorstai/ (n)
jeudi
  viikon neljäs päivä, päivä keskiviikon ja perjantain välissä

torttu /tˈortːu/ (n)
tarte
  makea leivonnainen, jonka sisällä on täytettä

torvi /tˈorvɪ/ (n)
cor
  sarvesta, tuohesta tai puusta valmistettu puhallettava merkinantoväline tai soitin
  mikä tahansa vaskipuhallinsoitin; vaskipuhaltimien kansanomainen yleisnimitys

tosi /tˈosɪ/ (adj)
vrai, réel, véritable
  sellainen, joka on faktuaalinen ja reaalinen, mielipiteestä riippumaton; objektiivisesti totta

tosi /tˈosɪ/ (adv)
vraiment, très, réellement
  vahvistava adverbi todella, erittäin

tosi-tv /tˈosɪtˈeːvˌeː/ (n)
téléréalité, télé-réalité
  televisio-ohjelman laji, jossa esitetään käsikirjoittamattomia dramaattisia tai humoristisia tilanteita, dokumentoidaan todellista elämää ja suositaan tavallisia ihmisiä ammattinäyttelijöiden sijaan

tosiasia /tˈosɪˌasɪa/ (n)
fait
  asia, jonka sisältö ei riipu mielipiteistä ja joka on todennettavissa

tosiasiallinen /tˈosɪˌasɪˌallɪnen/ (adj)
factuel, réel
  sellainen, joka tai mikä perustuu tosiasioihin; todellinen

tosin /tˈosɪn/ (adv)
en effet, pourtant
  ilmaisee jotakin, joka lieventää aiemmin sanottua

tosiseikka /tˈosɪsˌeikːa/ (n)
fait, donnée
  todellisesti vaikuttava tekijä, todellinen asianhaara; yksityiskohta, joka on tosi

totella /tˈotella/ (v)
obéir
  toimia niin kuin joku käskee tai niin kuin säännöt edellyttävät

toteuttaa /tˈoteutːaː/ (v)
réaliser
  tehdä todeksi

toteuttaminen /tˈoteutːˌamɪnen/ (n)
réalisation
  tekeminen todeksi, aikaan saattaminen

toteutua /tˈoteutˌua/ (v)
se réaliser
  tapahtua (jokin ennustettu tai suunniteltu asia)

tottelevainen /tˈotːelevˌainen/ (adj)
obéissant
  jolla on taipumus totella

tottelevaisuus /tˈotːelevˌaisuːs/ (n)
obéissance
  se, että on tottelevainen

tottunut /tˈotːunut/ (adj)
habitué
  totutettu tai totuttautunut, sellainen, jolla on tottumusta; sopeutunut

totuus /tˈotuːs/ (n)
vérité
  niiden väitteiden yhteinen ominaisuus, jotka kuvaavat eli esittävät asian oikein ja todellisuuden mukaisesti; myös tällaisen väitteen sisältämän lauseen sisällys

totuusarvo /tˈotuːsˌarvo/ (n)
valeur de vérité
  proposition todenmukaisuus tai paikkansapitävyys; voi olla joko tosi tai epätosi

toukka /tˈoukːa/ (n)
larve
  hyönteisen kehitysvaihe ennen koteloitumista

toukokuu /tˈoukokuː/ (n)
mai
  vuoden viides kuukausi, kuukausi huhtikuun ja kesäkuun välissä

traakki /trˈaːkːɪ/ (n)
guivre, vouivre
  tarueläin, lohikäärmeen pienempikokoinen sukulainen, jolla on vain kaksi raajaa ja siivet. Usein traakit eivät voi syöstä tulta, kun taas lohikäärmeet voivat

tragedia /trˈaɡedˌia/ (n)
tragédie
  murheellinen tai traaginen tapahtuma

traileri /trˈailerɪ/ (n)
bande-annonce
  elokuvan, televisio-ohjelman tai videopelin markkinoimiseksi tehty lyhyt mainosvideo tai -elokuva

traktori /trˈaktorɪ/ (n)
tracteur
  pääasiassa viljelysmaan kyntämiseen tarkoitettu monikäyttöinen moottoriajoneuvo, jolla voidaan myös muiden muassa äestää

trampoliini /trˈampolˌiːnɪ/ (n)
trampoline
  voimistelussa ja huvikäytössä käytetty laite, jossa on kehikon väliin, jousien varaan pingotettu kangas, joka tehostaa siinä tehtyjä hyppyjä

transistori /trˈansɪstˌorɪ/ (n)
transistor
  vahvistimena ja kytkimenä käytettävä puolijohdetekniikalla toteutettu elektroniikan komponentti

translatiivi /trˈanslatˌiːvɪ/ (n)
translatif
  sijamuoto, joka ilmaisee muutosta. Sen sijapääte suomessa on -ksi, tai persoonapäätteen edellä -kse. Esimerkiksi pojaksi on translatiivi poika-sanasta.

transvestiitti /trˈansvestˌiːtːɪ/ (n)
travesti
  henkilö (yleensä mies), jolla on tarve pukeutua tai joka kiihottuu seksuaalisesti pukeutuessaan vastakkaisen sukupuolen vaatteisiin; ristiinpukeutuja

trebuchet /trˈebukhet/ (n)
trébuchet
  vastapainokatapultti, heittokone

treema /trˈeːma/ (n)
tréma
  (tarke) kirjaimen yläpuolinen tarke, joka näyttää kahdelta pisteeltä: ¨; Unicode-merkki U+00A8, kirjaimeen yhdistyvä tarke U+0308

trialogi /trˈialˌoɡɪ/ (n)
trialogue
  kolmen henkilön välinen keskustelu

triangeli /trˈiaŋŋˌelɪ/ (n)
triangle
  lyömäsoitin, säännölliseen kolmiomuotoon väännetty teräspuikko, joka ripustetaan yhdestä kulmasta ja sitä lyödään toisella puikolla

tribadi /trˈibadɪ/ (n)
tribade
  tribadismin harjoittaja

tribadia /trˈibadˌia/ (n)
tribadie, tribadisme
  tribadismiin taipuvaisuus; naisten homoseksuaalisuus, lesbous

tribunaali /trˈibunˌaːlɪ/ (n)
tribunal
  antiikin Roomassa koroke, josta virkamies johti julkista toimitusta
  joissakin maissa ylempi tuomioistuin

trigonometria /trˈiɡonomˌetrɪa/ (n)
trigonométrie
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee kolmion sivujen suhteita, kulmia ja niihin liittyviä laskutoimituksia, erityisesti trigonometrisia funktioita

trilobiitti /trˈilobˌiːtːɪ/ (n)
trilobite
  sukupuuttoon kuolleita vedessä eläineitä niveljalkaisia ()

trilogia /trˈiloɡˌia/ (n)
trilogie
  kolmen toisiinsa liittyvän taiteellisen teoksen sarja

trimaraani /trˈimarˌaːnɪ/ (n)
trimaran
  laiva tai muu alus, jossa on kolme runkoa tavallisesti siten, että keskellä on varsinainen tukirunko ja tämän kummallakin sivulla kevytrakenteisempi apurunko

trinomi /trˈinomɪ/ (n)
trinôme
  kolmiterminen polynomi

trireemi /trˈireːmɪ/ (n)
trirème
  kolmisoutu

trokee /trˈokeː/ (n)
trochée
  kaksitavuinen runojalka, joka koostuu pitkästä (painollisesta) ja lyhyestä (painottomasta) tavusta ()

trokeinen /trˈokeinen/ (adj)
trochaïque
  trokeiden muodostama

troolari /trˈoːlarɪ/ (n)
chalutier
  troolin vetämiseen käytettävä moottoroitu nopeahko kalastusalus

trooppinen /trˈoːpːɪnen/ (adj)
tropical
  ilmastoltaan tropiikille ominainen tai tropiikkiin liittyvä

trumpetti /trˈumpetːɪ/ (n)
trompette
  pääasiassa klassisessa musiikissa ja jazzissa käytettävä vaskipuhallin

tryffeli /trˈyffelɪ/ (n)
truffe
  multasieni
  eräs suklaamakeinen

tsaari /tsˈaːrɪ/ (n)
tsar, czar
  muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi; erityisesti Venäjän keisarikunnan hallitsijan arvonimi

tsufee /tsˈufeː/ (n)
caoua
  kahvi

tsunami /tsˈunamɪ/ (n)
tsunami, raz-de-marée
  hyökyaalto, joka syntyy merellä sattuvasta maanjäristyksestä, rajusta tulivuoren purkauksesta, maanvyörymästä tai asteroidin törmäyksestä

tsygootti /tsˈyɡoːtːɪ/ (n)
zygote
  hedelmöittynyt munasolu

tuberkkeli /tˈuberkːˌelɪ/ (n)
tubercule
  tuberkuloosille tunnusomainen, aluksi 1 mm läpimittainen kyhmy, joita muodostuu kudoksen puolustusreaktiona tuberkkelibakteereja vastaan

tubuainlurikki /tˈubuˌainlurˌikːɪ/ (n)
lori de Kuhl
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tuhatjalkainen /tˈuhatjˌalkainen/ (n)
myriapode
  tuhatjalkaisten alajakson () niveljalkainen

tuhka /tˈuhka/ (n)
cendre
  eloperäisen aineen palamisen seurauksena muodostuva kiinteä jäännös

tuhkakuppi /tˈuhkakˌupːɪ/ (n)
cendrier
  astia, jota yleensä tupakoitsijat käyttävät tuhkan karistamiseen ja savukkeen tumppaamiseen

tuhkarokko /tˈuhkarˌokːo/ (n)
rougeole
  tuhkarokkoviruksen aiheuttama lastentauti

tuhkavahanokka /tˈuhkavˌahanˌokːa/ (n)
astrild de Sao Tomé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tuhopolttaja /tˈuhopˌoltːaja/ (n)
incendiaire, pyromane
  henkilö joka sytyttää tahallaan rakennuksen tuleen, murhapolttaja

tuhopoltto /tˈuhopˌoltːo/ (n)
incendie
  tuhotyö, jossa sytytetyn tulipalon on tarkoitus tuhota sytytyksen kohde

tuisku /twˈisku/ (n)
tempête neige, tourbillon neige
  navakan tuulen mukana satava tai pöllyävä lumi

tukea /tˈukea/ (v)
soutenir, étayer
  pitää pystyssä
subventionner
  ylläpitää, tukea taloudellisesti

tuki /tˈukɪ/ (n)
appui, support
  jokin, josta otetaan tukea
appui
  kannatus
assistance
  asiakkaalle annettava neuvonta ja ohjaus

tukija /tˈukɪja/ (n)
partisan, partisane
  henkilö joka tukee jotain toimintaa etenkin taloudellisesti tai poliittisesti

tukka /tˈukːa/ (n)
chevelure, cheveu
  hiusten muodostama karvapeite päälaella, hiukset yhdessä ovat tukka

tukkalaite /tˈukːalˌaite/ (n)
coiffure
  vaivannäköä vaatinut näyttävä kampaus

tukki /tˈukːɪ/ (n)
fût
  kiväärin tai haulikon perä

tukkia /tˈukːɪa/ (v)
barrer, bloquer, obstruer
  tilkitä, laittaa tuke, aiheuttaa tukos jonnekin

tukkimiehentäi /tˈukːɪmˌiehentæi/ (n)
charançon pin
  kärsäkkäisiin kuuluva kovakuoriainen (Hylobius abietis).

tularemia /tˈularˌemɪa/ (n)
tularémie
  Francisella tularensis -bakteerin aiheuttama eläimestä ihmiseen tarttuva infektiosairaus. Tartunta saadaan hyönteisen tai puutiaisen puremasta, myös suorasta kontaktista sairaan eläimen kanssa.

tulehdus /tˈulehdus/ (n)
inflammation
  elimistön luontaisen suojavasteen synnyttämä monimuotoinen biologinen reaktio uhkaavaa tai tapahtunutta kudoksen vaurioitumista vastaan

tuleva /tˈuleva/ (adj)
futur
  joka tapahtuu tulevaisuudessa, joka sijoittuu tulevaisuuteen
futur, future
  josta on juuri tulossa jotain

tulevaisuus /tˈulevˌaisuːs/ (n)
futur, avenir
  nykyisen ajanhetken jälkeinen aika, tuleva aika

tuli /tˈulɪ/ (n)
feu
  avoimeen palamiseen kuuluva ilmiö, johon yl. liittyy näkyvä kuuma liekki

tuli-isku /tˈulɪˈisku/ (n)
coup de feu
  tykistön ja kranaatinheittimistön tulimuoto

tuliase /tˈulɪˌase/ (n)
arme à feu
  ase, jonka ammusten liikkeelle panevana voimana toimii ruudin palamisesta syntyvä kaasunpaine

tulikaste /tˈulɪkˌaste/ (n)
baptême du feu
  sotilasjoukon tai yksittäisen sotilaan osallistuminen ensimmäistä kertaa varsinaiseen taisteluun

tulimuurahainen /tˈulɪmˌuːrahˌainen/ (n)
fourmi de feu
  eräs viholaisten heimoon kuuluva muurahaisten laji () tai sen yksilö

tulinopeus /tˈulɪnopeus/ (n)
cadence
  se kuinka monta laukausta aseella voidaan apua aikayksikössä, yleensä minuuttia kohti

tuliotsa-amatsoni /tˈulɪˌotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone à sourcils rouges
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tulipalo /tˈulɪpˌalo/ (n)
incendie, feu
  hallitsemattomaksi päässyt, tuhoa aiheuttava tuli

tulitauko /tˈulɪtˌauko/ (n)
cessez-le-feu
  lyhyt taisteluista pidettävä tauko, jonka aikana voidaan esimerkiksi kerätä kuolleet ja haavoittuneet tai vaihtaa vankeja

tuliterä /tˈulɪtˌeræ/ (adj)
neuf, neuve, tout neuf
  aivan uusi ja käyttämätön, upouusi

tulitikku /tˈulɪtˌikːu/ (n)
allumette
  tulentekoväline, jonka päässä oleva syttymisherkkä seos syttyy kitkan aiheuttamalla lämmöllä raapaistaessa sitä karkeaa pintaa vasten

tulitikkurasia /tˈulɪtˌikːurˌasɪa/ (n)
boîte d'allumettes
  pieni kartonkinen raapaisupinnalla varustettu rasia (myynti- ja säilytyspakkaus) tulitikkuja varten

tulittaa /tˈulɪtːaː/ (v)
tirer
  ampua tuliaseella useita laukauksia

tulium /tˈulium/ (n)
thulium
  eräs alkuaine

tulivuori /tˈulɪvˌuorɪ/ (n)
volcan
  vulkaaninen pinnanmuodostuma, jonka kohdalla maankuoressa on repeämiä ja maan sisältä pääsee virtaamaan magmaa ajoittain pinnalle asti; näin vuori on aikoinaan muodostunut

tulkata /tˈulkata/ (v)
interpréter
  toimia tulkkina

tulkki /tˈulkːɪ/ (n)
interprète
  henkilö, joka kääntää eli tulkkaa puhuttua kieltä, vrt. kääntäjä

tulla /tˈulla/ (v)
venir
  liikkua puhujaa kohti; seurata ajallisesti
devenir
  muuttua jksk, alkaa olla jtk (kts. huomautukset); puhekielisesti ilmaisee passiivia (passiivin partisiipin perfektin kanssa)

tulli /tˈullɪ/ (n)
douane
  valtion laitos, tullimaksujen kannosta huolehtiva viranomainen, tullilaitos
  tulliasema, tullilaitoksen toimipiste, tulli, rajatarkastusasema

tulo /tˈulo/ (n)
arrivée
  lähemmäksi tai perille liikkuminen

tulokas /tˈulokas/ (n)
nouveau venu, nouvelle venue
  äskettäin johonkin liittynyt tai palvelukseen otettu

tulos /tˈulos/ (n)
résultat
  se, mihin tekeminen päättyy, lopputulos
  pisteiden määrä kilpailun tai pelin päättyessä

tulostin /tˈulostɪn/ (n)
imprimante
  tietokoneen oheislaite, jolla tulostetaan paperille

tulppaani /tˈulpːaːnɪ/ (n)
tulipe
  kauniiden kukkien takia viljelty liljakasveihin kuuluva -suvun sipulikasvi

tulva /tˈulva/ (n)
inondation
  vallitseva tila, jossa nestepinta on kohonnut ja ylittänyt sille asetetun normaalitason arvon

tuma /tˈuma/ (n)
noyau
  aitotumallisen eliön solun osa, jossa sijaitsee solun genomi DNA:n muodossa kromosomeihin tallentuneena

tumajyvänen /tˈumajˌyvænen/ (n)
nucléole
  tuman alue, jossa syntetisoidaan ribosomaalista rRNA:ta

tumppi /tˈumpːɪ/ (n)
mégot
  jäännös, erityisesti savukkeesta

tundra /tˈundra/ (n)
toundra
  karuin kasvillisuusvyöhyke, jonka hallitsevaa kasvillisuutta ovat heinät, sammalet ja jäkälät

tunisialainen /tˈunɪsˌialˌainen/ (adj)
tunisien
  Tunisiasta peräisin oleva tai Tunisiaan liittyvä

tunisialainen /tˈunɪsˌialˌainen/ (n)
Tunisien
  pysyvästi Tunisiassa asuva henkilö

tunkeutuja /tˈuŋkeutˌuja/ (n)
intrus
  henkilö, joka tunkeutuu johonkin

tunkki /tˈuŋkːɪ/ (n)
cric
  raskaiden kohteiden nostamiseen tarkoitettu laite

tunne /tˈunne/ (n)
émotion, sentiment
  sisäinen mielentila, henkinen tuntemus

tunneli /tˈunnelɪ/ (n)
tunnel
  maanalainen yl. vaakasuora käytävä

tunnettu /tˈunnetːu/ (adj)
connu
  jonka monet tuntevat, joka tiedetään; maineikas, nimekäs

tunnistaa /tˈunnɪstaː/ (v)
reconnaître
  todeta itselleen tutuksi

tunnistin /tˈunnɪstɪn/ (n)
détecteur
  laite joka tunnistaa jollain tavalla jonkin tai jotakin

tunnollinen /tˈunnollɪnen/ (adj)
consciencieux
  joka suorittaa tehtävänsä tai velvollisuutensa huolellisesti ja/tai kantaa omantunnon tuskia (oikeasti tai kuvitellusti) huonosta suorituksesta

tunnus /tˈunnus/ (n)
identifiant
  tietyssä joukossa yksiselitteinen nimi jollekin asialle

tunnuslause /tˈunnuslˌause/ (n)
devise
  lause tai sanonta, joka kuvaa lyhyesti esimerkiksi julkaisun, yhteisön tai henkilön arvoja tai tavoitteita

tunnusmusiikki /tˈunnusmusˌiːkːɪ/ (n)
générique
  televisiosarjojen tai elokuvien alkumusiikki

tunnustaa /tˈunnustaː/ (v)
confesser, reconnaitre, reconnaître
  paljastaa tarkoituksellisesti tietävänsä tai tuntevansa jtkn tai tarkoituksellisesti tehneensä jtkn (hyvää tai pahaa), kuulijan pyynnöstä tai ilman
reconnaître, reconnaitre
  ilmaista pitävänsä jtkn laillisena, hyväksyttävänä tai merkityksellisenä jossakin suhteessa

tuntea /tˈuntea/ (v)
connaître
  tietää jonkin tai jonkun olemassaolosta; persoonallisuudesta ja ominaisuuksista; tunnistaa ihminen ulkonäöltä tai nimeltä
sentir, toucher
  (fysiol.) aistia
sentir, ressentir, connaître
  kokea jotakin tunnetta

tuntematon /tˈuntematon/ (adj)
incognito, inconnu
  sellainen, jota ei tunneta, outo, vieras

tunti /tˈuntɪ/ (n)
heure
  ajan yksikkö, tunnus suomen yleiskielessä t, fysiikassa h; 1 t on 60 minuuttia ( = 3 600 sekuntia = 1/24-osa vuorokautta)
leçon
  oppitunti

tuntosarvi /tˈuntosˌarvɪ/ (n)
antenne
  (anatomia) niveljalkaisilla etummaisimmassa jaokkeessa esiintyvä parillinen uloke, joka toimii aistinelimenä

tuntua /tˈuntua/ (v)
sentir
  olla jonkin oloinen, vaikuttaa joltakin

tunturi /tˈunturɪ/ (n)
montagne
  varsinkin Fennoskandian maaperässä mannerjään peitossa olleella alueella metsärajan yläpuolelle kohoava vuori. Paikallisesti erityyppisille tuntureille on omia nimityksiä.

tunturihaukka /tˈunturɪhˌaukːa/ (n)
gerfaut
  Suomessa harvinainen jalohaukkoihin kuuluva petolintu ()

tuoda /tˈuoda/ (v)
apporter
  kuljettaa jollekulle tai johonkin paikkaan jotakin jostakin toisesta paikasta

tuoksu /tˈuoksu/ (n)
odeur
  hyvä, miellyttävä haju

tuoksua /tˈuoksua/ (v)
sentir
  haista hyvältä, haista miellyttävästi

tuoli /tˈuolɪ/ (n)
chaise, fauteuil
  huonekalu yhden ihmisen istumista varten

tuolla /tˈuolla/ (adv)
là
  ilmaisee paikkaa, joka on etäällä, mutta kuitenkin näköetäisyydellä tai kuvasta tai kartalta osoitettavissa. Tuolla on indefiniittinen adverbi.

tuomari /tˈuomarɪ/ (n)
juge
  henkilö, jolla on oikeus käyttää tuomiovaltaa; tuomioistuimen jäsen

tuomio /tˈuomɪo/ (n)
jugement, condamnation
  tuomioistuimen antama ratkaisu rikos- tai riita-asiassa

tuomioistuin /tˈuomɪˌoistwɪn/ (n)
tribunal, cour
  oikeuslaitoksen organisaatio, joka käyttää tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa

tuomiokirkko /tˈuomɪokˌirkːo/ (n)
cathédrale
  hiippakunnan pääkirkko, katedraali

tuomiopäivä /tˈuomɪopˌæivæ/ (n)
jugement dernier
  päivä jona luetaan viimeinen tuomio

tuomiovalta /tˈuomɪovˌalta/ (n)
pouvoir judicatif
  valta päättää siitä, miten lakia tulee soveltaa

tuomita /tˈuomɪta/ (v)
juger
  antaa tuomio
condamner, désapprouver
  paheksua, pitää pahana
condamner
  olla jkn pakko tehdä jtak

tuonela /tˈuonela/ (n)
enfers
  suomalaisen mytologian vainajien olinpaikka, manala, vainajala

tuoppi /tˈuopːɪ/ (n)
chope
  isokokoinen lasi tai muki, josta juodaan yleensä olutta

tuossa /tˈuossa/ (adv)
là, là-bas
  jossakin käsillä olevassa, läheisessä paikassa, kun puhuja osoittaa siihen katseellaan tai eleillään

tuotanto /tˈuotanto/ (n)
production
  tuottamisen tulos; teollisen toiminnan tulos, josta syntyy hyödykkeitä, näiden tuotteiden kokonaismäärä

tuotantotalous /tˈuotantˌotalous/ (n)
gestion et affaires d'entreprise, gestion et ingénierie industrielle
  teollisuusyritysten taloudellista ja tuotannollista toimintaa, erityisesti tuotannonjohtamista, logistiikkaa, laatujohtamista, laskentatoimea, markkinointia, teknologiajohtamista, henkilöstövoimavarojen johtamista sekä liikkeenjohdon strategiaa tarkasteleva tiede

tuote /tˈuote/ (n)
produit
  tuotannon tulos (tavara tai palvelu)

tuoteluettelo /tˈuoteluˌetːelo/ (n)
catalogue
  luettelo tuotteista

tuottaja /tˈuotːaja/ (n)
producteur
  henkilö tai yhteisö, joka saattaa omia tai välitettyjä tuotteita toisten saataville

tuottavuus /tˈuotːavuːs/ (n)
productivité
  tuotannon tehokkuus; se kuinka paljon saadaan tuotosta aikaan käytettyä panosta kohden

tupaantuliaiset /tˈupaːntˌulɪˌaiset/ (n)
pendaison de crémaillère
  juhlat, joilla juhlistetaan uuteen asuntoon muuttamista

tupakantumppi /tˈupakˌantumpːɪ/ (n)
mégot
  savukkeesta polttamatta jäänyt pätkä

tupakka /tˈupakːa/ (n)
tabac
  jokin tupakoiden kasvisuvun (Nicotiana) jäsen, yleisesti nautintoaineena tai koristekasvina käytettyjä

tupakkahuone /tˈupakːahˌuone/ (n)
fumoir
  tupakointia varten varattu huone

tupakoida /tˈupakˌoida/ (v)
fumer#Ranska
  polttaa tupakkaa eli hengittää tupakan kytemisestä syntyvää savua

tupee /tˈupeː/ (n)
toupet, perruque
  miesten hiuslisäke, joka peittää kaljun kohdan päälaella

tuplata /tˈuplata/ (v)
doubler
  kaksinkertaistaa, tehdä kaksinkertaiseksi

tupsu /tˈupsu/ (n)
touffe
  kimppumainen joukko karvoja, heiniä tms.
gland pompon
  (tekstiilikoriste) tuuhea kimppu lankoja jotka on yläpäästään sidottu; päähineen pyöreä pehmeä pallomainen koriste

turbaani /tˈurbaːnɪ/ (n)
turban
  niin naisten kuin miestenkin käyttämä liinasta kiedottu alkuperältään intialainen päähine

turbiini /tˈurbɪːnɪ/ (n)
turbine
  energiaa tuottava laite, jonka toiminta perustuu työtä suorittavan väliaineen (kaasun tai nesteen) läpivirtauksen aiheuttamaan pyörimisliikkeeseen

turha /tˈurha/ (adj)
inutile, vain, vaine
  sellainen, jota ei tarvita mihinkään tai johonkin tarkoitukseen; sellainen, mikä on hyödytöntä

turhaan /tˈurhaːn/ (adv)
en vain, inutilement, vainement
  hyödyttömästi, tarpeettomasti

turisti /tˈurɪstɪ/ (n)
touriste
  matkailija

turjansaame /tˈurjansˌaːme/ (n)
sami de Ter
  eräs Venäjällä puhuttava saamelaiskieli, kielitunnus sjt

turkinkyyhky /tˈurkɪŋkˌyːhky/ (n)
tourterelle turque
  kyyhkylaji () tai sen yksilö

turkki /tˈurkːɪ/ (n)
fourrure
  nisäkkään (nylkemätön) karvapeite, eläimen turkki
turc
  turkin kieli, pääasiassa Turkissa puhuttava turkkilainen kieli. Turkin valtion virallinen kieli (kielitunnus: tr)

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (adj)
turc, turque
  Turkista peräisin oleva tai Turkkiin liittyvä

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (n)
Turc, Turque
  pysyvästi Turkissa asuva henkilö

turkkilainen kahvi /tˈurkːɪlˌaineŋ kˈahvɪ/ (n)
café turc
  kahvin valmistustapa, jossa kahvipavut jauhetaan mahdollisimman hienoksi jauheeksi

turkmeeni /tˈurkmeːnɪ/ (n)
turkmène
  turkmeenin kieli (kielitunnus: tk), Turkmenistanissa puhuttava turkkilainen kieli

turkmenistanilainen /tˈurkmenˌistanɪlˌainen/ (adj)
turkmène
  Turkmenistanista peräisin oleva tai Turkmenistaniin liittyvä

turkmenistanilainen /tˈurkmenˌistanɪlˌainen/ (n)
Turkmène
  pysyvästi Turkmenistanissa asuva henkilö

turkoosi /tˈurkoːsɪ/ (n)
turquoise
  sinivihreä väri

turpa /tˈurpa/ (n)
museau, gueule
  hevos- tai nautaeläimen kuono
gueule
  ihmisen kasvot, naama
chevesne
  eurooppalainen sisävesien särkikala ()

turska /tˈurska/ (n)
morue, cabillaud
  Pohjois-Atlantin ja Jäämeren kala (), joita ajoittain esiintyy myös Suomenlahdella

turturikyyhky /tˈurturɪkˌyːhky/ (n)
tourterelle
  eräs turturikyyhkyihin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

turvallinen /tˈurvallɪnen/ (adj)
sûr, protégé
  sellainen, joka ei altista vaaralle

turvallisuus /tˈurvallɪsuːs/ (n)
sécurité, sûreté
  vallitsevan olotilan kokeminen uhkattomaksi ja vaarattomaksi

turvapaikanhakija /tˈurvapˌaikanhˌakɪja/ (n)
demandeur d'asile, demandeuse d'asile
  henkilö, joka hakee suojelua ja oleskeluoikeutta vieraasta valtiosta

turvapaikka /tˈurvapˌaikːa/ (n)
asile
  erit. poliittisten vainojen uhreille turvapaikkaoikeuden perusteella myönnettävä pakolaisasema

turvatyyny /tˈurvatˌyːny/ (n)
airbag
  auton turvaväline, joka kolarin sattuessa täyttyy kaasulla törmäystä vaimentavaksi pussiksi; ilmatyyny

turvavyö /tˈurvavyø/ (n)
ceinture de sécurité
  autossa ajon aikana pakollinen, onnettomuuden varalta käytettävä passiivinen suojaväline

turve /tˈurve/ (n)
tourbe
  suohon kasautunut puolihajonneista kasvijätteistä hapettomissa olosuhteissa muodostunut eloperäinen maalaji

tusina /tˈusɪna/ (n)
douzaine
  kappalemäärän yksikkö: kaksitoista

tuska /tˈuska/ (n)
douleur, peine
  fyysinen tai psyykkinen kärsimys

tuskin /tˈuskɪn/ (adv)
à peine, guère, certainement, presque, sans doute
  varmaankaan; sanotaan silloin, kun epäillään tai ei uskota jotain

tussi /tˈussɪ/ (n)
encre de Chine, feutre
  hienojakoisen noen kolloidinen liuos: musta väri, joka on valmistettu hienosta noesta, johon on sideaineeksi lisätty esimerkiksi arabikumia

tussu /tˈussu/ (n)
con, baba
  häpy (yleisimmin karvainen)

tutka /tˈutka/ (n)
radar
  radioaaltojen kohteesta heijastumiseen perustuva järjestelmä. Tutkan kaikujen avulla voidaan havaita, seurata ja mitata kohteiden suuntaa, etäisyyttä ja nopeutta

tutkia /tˈutkɪa/ (v)
rechercher, étudier, enquêter
  perehtyä johonkin asiaan, ottaa jostakin selvää
étudier, rechercher
  harjoittaa tieteellistä tutkimusta

tutkija /tˈutkɪja/ (n)
chercheur, chercheuse
  ammatti, jonka harjoittajia on esimerkiksi yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa

tutkiminen /tˈutkɪmɪnen/ (n)
examen, sondage
  tutkia-verbistä muodostettu teonnimi

tutkimus /tˈutkɪmus/ (n)
enquête
  perinpohjainen jonkin asian selvittäminen
recherche, étude
  tieteellinen tutkimus (toimintana)
étude, rapport
  selvityksen ja sen tulosten kuvaus paperilla, tutkimusasiakirja

tutkimusmenetelmä /tˈutkɪmˌusmenetˌelmæ/ (n)
méthode de recherche
  menetelmä tutkimuksen suorittamiseen; tutkimusmetodi

tutkintavankila /tˈutkɪntavˌaŋkɪla/ (n)
maison d’arrêt
  vankila, jossa pidetään pidätettyjä rikostutkinnan ajan

tuttava /tˈutːava/ (n)
connaissance
  usein tavattu henkilö, joka kanssa tunteminen on molemminpuolista ja yleensä kestänyt ainakin jonkin aikaa

tutti /tˈutːɪ/ (n)
tétine, suce, tototte
  kumista, muovista tai silikonista valmistettu tuppimainen esine, jota vauvaikäiset lapset voivat imeä, hupitutti

tuttu /tˈutːu/ (adj)
familier, connu, familière
  sellainen, jonka joku hyvin tuntee

tuuba /tˈuːba/ (n)
tuba
  matalaäänisin sinfoniaorkesterissa käytettävä vaskipuhallin

tuuhea /tˈuːhea/ (adj)
dense, épais
  tiheä tai paksu

tuuletin /tˈuːletɪn/ (n)
ventilateur
  siipiä pyörittämällä ilmaa liikkeelle paneva laite

tuuli /tˈuːlɪ/ (n)
vent
  ilmamassojen paine-eroista johtuva ulkoilman voimakas liike

tuulihattu /tˈuːlɪhˌatːu/ (n)
profiterole
  makea tai suolainen kuohkea leivonnainen

tuulihaukka /tˈuːlɪhˌaukːa/ (n)
faucon crécerelle
  jalohaukkoihin kuuluva pienikokoinen, pitkäsiipinen ja pitkäpyrstöinen lintulaji ()

tuulilasi /tˈuːlɪlˌasɪ/ (n)
pare-brise
  ajoneuvon etulasi

tuulilasinpyyhin /tˈuːlɪlasˌimpyːhɪn/ (n)
essuie-glace
  koje, joka pyyhkii kumisella sulalla edestakaisella liikkeellä sadeveden tai lumen esim. auton tuulilasin ulkopinnalta pois

tuulimylly /tˈuːlɪmˌylly/ (n)
moulin à vent
  mylly, jonka käyttö perustuu tuulivoimaan muuttamalla tuulen energiaa pyörimisliikkeeksi erityisten pyörivien siipien tai siivekkeiden avulla

tuulipussi /tˈuːlɪpˌussɪ/ (n)
manche à air
  pitkän avonaisen katkaistun kartion muotoinen, vapaasti korkealle ripustettu kangasputki, josta näkee tuulen suunnan ja voimakkuuden

tuulitunneli /tˈuːlɪtˌunnelɪ/ (n)
soufflerie
  mittatilana toimiva virtauskanava, jossa voidaan tutkia esineiden ympärille muodostuvaa virtauskenttää, painetta, vastusta ja tutkittavaan esineeseen vaikuttavia voimia ja momentteja

tuuliviiri /tˈuːlɪvˌiːrɪ/ (n)
girouette
  tuulen suunnan ilmaiseva mekaaninen osoitinlaite: akselinsa ympäri kääntyilevä, yleensä jäykkä viiri

tuuma /tˈuːma/ (n)
pouce
  mittayksikkö, nykyisin käytetty brittiläinen tuuma on kahdestoistaosa jalasta eli 2,54 senttimetriä

tyhjentää /tˈyhjentæː/ (v)
vider
  jotakin poistetaan

tyhjiö /tˈyhjɪø/ (n)
vide
  tila, jossa ei ole lainkaan ainetta

tyhjyys /tˈyhjyːs/ (n)
vacuité, vide
  tyhjä olotila tai tunne

tyhjä /tˈyhjæ/ (adj)
vide
  sellainen, mikä ei sisällä mitään tai ketään

tyhjä joukko /tˈyhjæ jˈoukːo/ (n)
ensemble vide
  joukko-opillinen kokonaisuus, joka ei sisällä yhtään alkiota

tyhjäsuoli /tˈyhjæsˌuolɪ/ (n)
jéjunum
  ohutsuolen keskiosa (jejunum)

tyhmä /tˈyhmæ/ (adj)
stupide, sot, idiot
  tietämätön, ymmärtämätön tai harjaantumaton, myös haukkumasana

tykinkuula /tˈykɪŋkˌuːla/ (n)
boulet
  tykillä ammuttavaksi tarkoitettu pallon muotoinen ammus

tykinruoka /tˈykɪnrˌuoka/ (n)
chair à canon
  jalkaväensotilaat, jotka päätyvät tai marssitetaan tykkitulen uhreiksi, sotaan haluamattaan lähetetty miehistö

tykki /tˈykːɪ/ (n)
canon, pièce
  yli 20 mm kaliiperin tuliase

tykkimies /tˈykːɪmies/ (n)
artilleur
  sotamiehen nimitys tykistössä

tykätä /tˈykætæ/ (v)
aimer, tenir
  pitää jostakin, olla ihastunut johonkin

tymiini /tˈymɪːnɪ/ (n)
thymine
  DNA:n sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa. RNA:ssa sen paikalla on urasiili

tynkä /tˈyŋkæ/ (n)
moignon
  jostakin katkaistaessa jäljelle jäänyt osa, jäännös

tynnyri /tˈynnyrɪ/ (n)
tonneau, fût
  sylinterinmuotoinen laudoista, muovista tai metallista valmistettu suuri umpinainen astia

typografia /tˈypoɡrˌafɪa/ (n)
typographie
  tekstin ja kirjainten asettelu ennen painamista visuaalisen ilmeen saavuttamiseksi

typografinen /tˈypoɡrˌafɪnen/ (adj)
typographique
  typografiaan kuuluva tai liittyvä

typpi /tˈypːɪ/ (n)
azote
  epämetalleihin kuuluva alkuaine. Typen kemiallinen merkki on N.

typpihappo /tˈypːɪhˌapːo/ (n)
acide nitrique
  HNO₃; väritön, voimakkaasti syövyttävä happo

tyranni /tˈyrannɪ/ (n)
tyran
  antiikin Kreikassa hallitsija, joka otti vallan yleensä kansalaisten tuella tai joskus armeijan tai ulkopuolisten tuella kuninkaiden tai aristokraattien sijaan

tyrannia /tˈyrannˌia/ (n)
tyrannie
  historiassa tyrannin hallituskausi

tyrkyttää /tˈyrkytːæː/ (v)
contraindre
  tuputtaa, yrittää tarjota toiselle vastoin tämän tahtoa

tyrmistys /tˈyrmɪstys/ (n)
consternation
  se, että ollaan tyrmistyneitä, tyrmistyminen

tyrni /tˈyrnɪ/ (n)
argousier
  hopeapensaskasveihin kuuluva, piikikäs, tyrnimarjoja tuottava pensas (Hippophaë rhamnoides)

tyrä /tˈyræ/ (n)
hernie
  hernia, kudoksen läpityöntyminen elimistön kahta eri tilaa erottavan seinämän läpi

tyrävyö /tˈyrævyø/ (n)
bandage hernia
  eräs lääketieteellinen apuväline; side, jolla ehkäistään tyrän kuroutumista

tyttö /tˈytːø/ (n)
fille, jeune fille, fillette
  naispuolinen lapsi tai nuori

tyttökämmekät /tˈytːøkˌæmmekæt/ (n)
Pléiones
  yksi kämmekkäkasvien heimoon kuuluvista yksisirkkaisten suvuista ()

tyttöystävä /tˈytːøystˌævæ/ (n)
amie
  nuoren henkilön naispuolinen, usein läheinen ystävä, tyttökaveri
petite amie, blonde
  naispuolinen seurustelukumppani

tytär /tˈytær/ (n)
fille
  naispuolinen jälkeläinen, jonkun naispuolinen, oma lapsi

tytäryhtiö /tˈytærˌyhtɪø/ (n)
filiale, société affiliée
  yhtiö, jonka äänivallasta emoyhtiöllä on yli 50 prosentin osuus joko suoraan tai välillisesti; yhtiö, joka on toisen yhtiön (emoyhtiön) määräysvallassa

tyydyttää /tˈyːdytːæː/ (v)
satisfaire, contenter
  täyttää jkn/jnk tarpeet

tyyni /tˈyːnɪ/ (adj)
calme
  tyven, tuuleton, tyyntynyt, aalloton

tyyny /tˈyːny/ (n)
oreiller, coussin
  vuoteessa käytettävä päänalunen

tyypillinen /tˈyːpɪllɪnen/ (adj)
typique
  jossakin yhteydessä erittäin usein ilmenevä, jollekin ominainen tai hyvin tavallinen

tyyppi /tˈyːpːɪ/ (n)
type
  laji, luokka; sellainen kokonaisuus, johon kuuluvilla on tiettyjä tai määrättyjä yhteisiä ominaisuuksia
  henkilö

tyyrpuuri /tˈyːrpuːrɪ/ (n)
tribord
  aluksen perästä eteenpäin katsoen oikea puoli; ohjauspuoli eli se puoli mistä alusta ohjataan

tyytyväinen /tˈyːtyvˌæinen/ (adj)
satisfait, content
  (+ illatiivi) joka ei valita jostakin vaan pitää jotakin riittävänä tai siedettävänä

tyytyväisyys /tˈyːtyvˌæisyːs/ (n)
contentement, satisfaction
  se, että on tyytyväinen

tyytyä /tˈyːtyæ/ (v)
content, satisfait
  olla tyytyväinen jhk, pitää riittävänä jtk

työ /tˈyø/ (n)
travail
  fysikaalinen suure, tunnus W, joka merkitsee energian vaihtoa kappaleiden tai energiamuotojen välillä
  palkkatyö, työnantajan ja työntekijän väliseen sopimukseen perustuva toimi
travail, emploi
  (taloustiede) ihmisen ruumiillinen tai henkinen toiminta tavoitteena tarpeiden tyydyttäminen, lähinnä tuoton tai tulon hankinta
travail, tâche
  jokin tehtävä tai teossa oleva asia
travail, œuvre
  työpaikka

työhevonen /tˈyøhevonen/ (n)
cheval de trait
  (eläintiede) hevonen, joka on jalostettu käytettäväksi raskaassa työssä. Suomessa työhevosia on jalostettu lähinnä maa- ja metsätalouden tarpeisiin.

työkalu /tˈyøkalu/ (n)
outil
  työssä tai arkisessa tehtävässä käytettävä työväline tai instrumentti

työkalupakki /tˈyøkalupˌakːɪ/ (n)
boîte à outils
  kantokahvoilla varustettu laatikko työkalujen kuljettamista ja säilytystä varten

työllisyys /tˈyøllɪsyːs/ (n)
emploi
  se, että on työllinen

työmarkkinat /tˈyømarkːɪnat/ (n)
marché du travail
  työvoiman kysyntä ja tarjonta

työmatka /tˈyømatka/ (n)
déplacement, voyage d'affaires
  työhön liittyvä työtehtävien hoitamista varten tehty matka, joka ei ole kodin ja tavanomaisen työpaikan välinen matka

työnantaja /tˈyønantˌaja/ (n)
employeur, patron
  työsopimuksen sopijapuoli, henkilö tai yritys, jolle toinen sopijapuoli, työntekijä, sitoutuu tekemään työtä johdon tai valvonnan alaisena

työnjohtaja /tˈyønjohtˌaja/ (n)
conducteur
  työnantajan edustajana työn suoritusta johtava ja valvova toimihenkilö

työntekijä /tˈyøntekˌijæ/ (n)
travailleur, employé, employée, salarié
  henkilö, joka on yrityksessä tai laitoksessa toisen palveluksessa työ- tai palvelussuhteessa tekemässä työtä

työntää /tˈyøntæː/ (v)
pousser
  liikuttaa tai yrittää liikuttaa jkta/jtk itsestä poispäin

työntö /tˈyøntø/ (n)
épaulé-jeté
  kaksivaiheinen nosto, jossa nostaja ensin nostaa tangon rinnalle yhdessä liikkeessä, joko menemällä syvään tai osittaiseen kyykkyyn tai saksiasentoon, pysähtyy hetkeksi pitäen tankoa rinnalla, tai oikeastaan etuolkapäiden sekä solisluiden päällä, ja tangon rauhoituttua nostaja suorittaa ylöstyönnön ponnistamalla tankoa ylöspäin ja tämän jälkeen työntämällä itsensä tangon alle saksi- tai kyykkyasentoon

työntömitta /tˈyøntømˌitːa/ (n)
pied à coulisse
  eräs pienten, alla 200 mm pituuksien mittaamiseen käytettävä mittalaite

työpaikka /tˈyøpaikːa/ (n)
emploi
  työsuhteeseen perustuva työntekopaikka, usein yritys tai laitos, jossa ollaan työssä

työpöytä /tˈyøpøytæ/ (n)
bureau
  tietokoneen käyttöjärjestelmän graafisen käyttöliittymän perusnäkymä, jonka päälle ikkunat aukeavat

työryhmä /tˈyøryhmæ/ (n)
groupe
  yhdessä työskentelevien ihmisten muodostama tiimi

työskennellä /tˈyøskennellæ/ (v)
travailler
  tehdä työtä

työstää /tˈyøstæː/ (v)
travailler
  muokata työkappaletta käsityökaluilla tai työstökoneilla

työtaso /tˈyøtaso/ (n)
plan de travail
  keittiön kalusteiden, työpöydän tms. pinta

työttömyys /tˈyøtːømyːs/ (n)
chômage
  ansiotyön puuttuminen ihmisiltä, vailla työmahdollisuutta oleminen; se, että on työtön

työttömyyskorvaus /tˈyøtːømˌyːskorvaus/ (n)
allocation chômage
  työttömälle annettava tulonsiirto

työtön /tˈyøtøn/ (n)
chômeur, chômage
  henkilö, jolla ei ole ansiotyötä

työura /tˈyøura/ (n)
carrière
  elämän kuluessa kertyneet työtehtävät

tähdenlento /tˈæhdenlˌento/ (n)
étoile filante, météore
  taivaalla näkyvä kakan ja pissan yhdistelmästä tulee tähdenlento. Yleensä kaikki ihmiset syövät sipsiä dipin kanssa. ilmakehässä

tähdistö /tˈæhdɪstø/ (n)
constellation
  (tähtitiede) tähtikuvion perusteella nimetty tietty tähtitaivaan alue ja siellä sijaitsevat tähdet; usein sama kuin nimeämisen perusteena oleva tähtikuvio

tähdätä /tˈæhdætæ/ (v)
viser
  suunnata esine kohdetta kohti yrittääkseen osua kohteeseen

tähkä /tˈæhkæ/ (n)
épi
  pitkälapakkoinen kukinto

tähti /tˈæhtɪ/ (n)
étoile, vedette
  painovoiman koossa pitämän aineen muodostama taivaankappale, jossa ainakin jossain sen kehitysvaiheessa tapahtuu ydinfuusiota
vedette, étoile
  tähtiesiintyjä, suosittu esiintyjä, esimerkiksi näyttelijä tai laulaja

tähtiaika /tˈæhtɪˌaika/ (n)
temps sidéral
  kevättasauspisteen tuntikulma. Kevättasauspisteen ollessa suoraan etelässä tähtiaika on 0.

tähtijoukko /tˈæhtɪjˌoukːo/ (n)
amas stellaire
  gravitaation vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä

tähtipöllökehrääjä /tˈæhtɪpˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge étoilé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tähtitiede /tˈæhtɪtˌiede/ (n)
astronomie
  luonnontiede, joka tutkii maailmankaikkeuden aineellisia olioita, niiden fysikaalisia ominaisuuksia, kehitystä, jakautumista ja liikkeitä

tähtitieteilijä /tˈæhtɪtˌieteilˌijæ/ (n)
astronome
  (tähtitiede) astronomi, tähtitieteen ammattimainen tutkija tai kehittynyt harrastaja

tähtäin /tˈæhtæin/ (n)
mire
  aseeseen kiinteästi asennettu osa tai varuste, joka mahdollistaa laitteen tarkan kohdentamisen tai tähtäyksen; käytetään joskus myös kameran etsimestä

täi /tˈæi/ (n)
pou
  siivetön runsaslajisen lahkon hyönteisyksilö. Täit tunnetaan erityisesti niiden tarttumisesta ja elämisestä ihmisen hiuksissa, päätäi.

tämänhetkinen /tˈæmænhˌetkɪnen/ (adj)
actuel, courant, présent
  tällä hetkellä vallitseva

tämänpäiväinen /tˈæmæmpˌæivæinen/ (adj)
aujourd'hui
  tänäinen, tänä päivänä, tänään tapahtunut tai ilmestynyt

tänne /tˈænne/ (adv)
ici
  tähän paikkaan, tälle paikalle (kun puhujan osoittama paikka on laajahko t. löyhästi rajallinen; vrt tähän)

tänään /tˈænæːn/ (adv)
aujourd'hui
  tänä päivänä, parhaillaan kuluvana päivänä

täpläcelebesinmesikko /tˈæplæsˌelebesˌinmesˌikːo/ (n)
méliphage à points
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täplälaulumesikko /tˈæplælˌaulumesˌikːo/ (n)
méliphage moucheté
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täplälintuhaukka /tˈæplælˌintuhˌaukːa/ (n)
autour des Célèbes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täpläsiipiaranen /tˈæplæsˌiːpɪˌaranen/ (n)
toui tacheté
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täpläsuomuaratti /tˈæplæsˌuomuarˌatːɪ/ (n)
conure versicolore
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

täristä /tˈærɪstæ/ (v)
trembler
  liikkua hyvin nopeassa tahdissa säännöllisesti hyvin pientä matkaa edestakaisin, vavista

tärkeä /tˈærkeæ/ (adj)
important
  enemmän kuin tarpeellinen; sellainen, josta ollaan riippuvaisia

tärkkelys /tˈærkːelys/ (n)
amidon
  kasvisten hiilihydraatti, pitkäketjuinen sokeriyhdiste

tärpätti /tˈærpætːɪ/ (n)
térébenthine
  tärpättiöljy: väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka öljy, jota saadaan havupuiden pihkasta

tärykalvo /tˈærykˌalvo/ (n)
tympan
  (anatomia) korvassa oleva kalvo, johon tuleva äänivärähtely siirtyy kuuloluiden välityksellä ääniastimuksen aiheuttaviin elimiin

täsmentää /tˈæsmentæː/ (v)
clarifier, préciser
  tarkentaa, tehdä täsmällise(mmä)ksi

täsmällinen /tˈæsmællɪnen/ (adj)
ponctuel
  oikealla ajalla saapuva
exact
  yksityiskohtainen, lukuarvossa tarkka

tässä /tˈæssæ/ (adv)
ici, là
  jossakin käsillä olevassa, läheisessä ja suhteellisen rajallisessa paikassa, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa itse siinä

täti /tˈætɪ/ (n)
tante, tatie
  isän tai äidin sisar

täydellinen /tˈæydellɪnen/ (adj)
parfait
  virheetön, moitteeton, erittäin hyvä
complet
  kaiken kattava, josta ei puutu yhtään osaa

täydellisesti /tˈæydellɪsˌestɪ/ (adv)
parfaitement
  kaikin puolin, täysin

täysi /tˈæysɪ/ (adj)
plein, rempli, comblé, entier
  jossa on suurin mahdollinen määrä siihen mahtuvaa sisältöä

täysi-ikäinen /tˈæysɪˈikæinen/ (n)
majeur
  tietyn ikärajan, täysi-ikäisyyden, saavuttanut ihminen, joka on lähtökohtaisesti yhteisön täysivaltainen jäsen

täysikuu /tˈæysɪkuː/ (n)
pleine lune
  Kuun vaihe, jolloin Maahan näkyvä Kuun pinta on kokonaan Auringon valaisema

täyskontaktikarate /tˈæyskontˌaktɪkˌarate/ (n)
full-contact
  mikä tahansa karaten tyylisuunta, jossa täyskontakti on käytössä
  edellisten kaltainen, 1960-luvulla karaten pohjalta kehitetty urheilulaji, josta 1970-luvulla muotoutui potkunyrkkeily

täyskäsi /tˈæyskæsɪ/ (n)
full
  pokerikäsi, jossa on kolmoset ja pari

täytemaa /tˈæytemaː/ (n)
terre de remblai
  usein muualta tuotu maa-aines, jota käytetään maaston tasaamiseen tai korottamiseen

täyttyä /tˈæytːyæ/ (v)
remplir
  tulla täyteen

täyttää /tˈæytːæː/ (v)
remplir
  panna jonkinlainen astia täyteen, tehdä täydeksi
  kirjoittaa tietoja lomakkeeseen tai vastauksia kyselyyn, täydentää
avoir
  tulla jonkin ikäiseksi

täytyä /tˈæytyæ/ (v)
devoir, falloir
  (genetiivi + yks. 3. p. + inf.) olla pakko

täällä /tˈæːllæ/ (adv)
ici, là
  viittaa johonkin käsillä olevaan, läheiseen, suhteelliseen laajaan ja epätarkasti määriteltyyn paikkaan, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa sillä paikalla; paikan adverbi

tölkki /tˈølkːɪ/ (n)
canette
  juomien vähittäismyyntipakkaus

töpeksiä /tˈøpeksˌiæ/ (v)
rater
  tunaroida, mokata, möhliä

töpöaratti /tˈøpøarˌatːɪ/ (n)
caïque à queue courte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

törkeä /tˈørkeæ/ (adj)
aggravé
  tuomiota korottava

törmätä /tˈørmætæ/ (v)
heurter, impacter, percuter
  kulkea vahingossa jotakin päin
tomber
  (kuvallisesti) kohdata sattumalta, tavata

törmäys /tˈørmæys/ (n)
collision
  usean liikkuvan kappaleen osuminen toisiinsa liikkeen aikana

törö /tˈørø/ (n)
goujon
  pieni pohjan tuntumassa elävä särkikaloihin kuuluva kalalaji (Gobio gobio)

töyhtöhaukka /tˈøyhtøhˌaukːa/ (n)
baza huppé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töyhtöhyyppä /tˈøyhtøhˌyːpːæ/ (n)
vanneau huppé
  eräs hyyppien sukuun kuuluva, Euroopassa tavallinen lintu ()

töyhtölintuhaukka /tˈøyhtølˌintuhˌaukːa/ (n)
autour huppé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

töyhtötiainen /tˈøyhtøtɪˌainen/ (n)
mésange huppée
  eräs Suomessakin pesivä varpuslintu ()

töyhtöviherkaija /tˈøyhtøvɪhˌerkaija/ (n)
perruche cornue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

tšamorro /tʃˈamorro/ (n)
chamorro
  Guamilla ja Pohjois-Mariaaneilla puhuttava, noin 60 000 puhujan austronesialainen kieli (kielitunnus: ch, cha)

tšekki /tʃˈekːɪ/ (n)
tchèque
  (vain yksikössä) tšekin kieli (kielitunnus: cs), länsislaavilainen kieli, jota puhuu noin 12 miljoonaa ihmistä pääasiallisesti Tšekissä. Sanalista.

tšekkiläinen /tʃˈekːɪlˌæinen/ (adj)
tchèque
  Tšekistä peräisin oleva tai Tšekkiin liittyvä

tšekkiläinen /tʃˈekːɪlˌæinen/ (n)
Tchèque
  pysyvästi Tšekissä asuva henkilö, tšekki

tšetšenialainen /tʃˈetʃenˌialˌainen/ (adj)
tchétchène
  Tšetšeniasta peräisin oleva tai Tšetšeniaan liittyvä

tšetšenialainen /tʃˈetʃenˌialˌainen/ (n)
Tchétchène
  pysyvästi Tšetšeniassa asuva henkilö

tšuvassi /tʃˈuvassɪ/ (n)
tchouvache
  tšuvassin kieli, tšuvassien puhuma turkkilainen kieli.

ubiikki /ˈubɪːkːɪ/ (adj)
ubiquitaire, ubiquiste
  kaikkialla läsnäoleva, jokapaikan

udmurtti /ˈudmurtːɪ/ (n)
oudmourte
  udmurtin kieli, myös votjakki, udmurttien puhuma suomalais-ugrilainen kieli (kielitunnus: udm)

uhata /ˈuhata/ (v)
menacer
  olla uhkana jklle
  aiheuttaa uhka jklle jllak

uhka /ˈuhka/ (n)
menace
  todettavissa oleva jonkun tai jonkin tuoma pelko tai pelättävissä olevan vaaran tuntemus tai todellinen vaara

uhkaava /ˈuhkaːva/ (adj)
menaçant
  sellainen, joka uhkaa

uhkapeli /ˈuhkapˌelɪ/ (n)
jeu hasard, jeu de hasard
  peli, jossa pelaaja voi hävitä asettamansa panoksen

uhraus /ˈuhraus/ (n)
sacrifice
  jumalalle annettu lahja

uhri /ˈuhrɪ/ (n)
victime
  ihminen, jolle tapahtui jotakin pahaa, esimerkiksi onnettomuuden tai rikoksen seurauksena
sacrifié, offrande, sacrifiée
  jumalalle tai jumalille uhrauksessa luovutettu lahja

uida /ˈuida/ (v)
nager
  liikkua vedessä yleensä ilman pinnalla kannattelevia apuvälineitä ja koskematta pohjaan

uiguuri /ˈuiɡuːrɪ/ (n)
ouïghour
  uiguurin kieli (kielitunnus: ug), uiguurien puhuma turkkilainen kieli

uima-allas /ˈuimaˈallas/ (n)
piscine
  vedellä täytettävä allas, joka on tarkoitettu uimista varten

uimahalli /ˈuimahˌallɪ/ (n)
piscine
  rakennus, jossa on lämmitetty uima-allas uimista varten (yleensä julkinen laitos)

uimapuku /ˈuimapˌuku/ (n)
maillot de bain
  uidessa pidettävä vaate; uima-asu

uimarakko /ˈuimarˌakːo/ (n)
vessie natatoire
  elin, jonka avulla kala pystyy säätelemään uimasyvyyttään

uimari /ˈuimarɪ/ (n)
nageur, nageuse
  henkilö, joka ui

uiminen /ˈuimɪnen/ (n)
natation, nage
  ihmisen tai muiden eläinlajien edustajan yleensä pinnalla pysytellen tai pinnan alla liikkuminen tekemällä lajillensa ominaisia uintiliikkeitä

uinti /ˈuintɪ/ (n)
natation
  vedessä liikkuminen uimalla

uinua /ˈuinua/ (v)
somnoler
  nukkua (yleensä kevyesti)

ujo /ˈujo/ (adj)
timide
  sellainen, josta on kiusallista tulla huomion kohteeksi, jonka on vaikeata esiintyä luontevasti, helposti hämilleen joutuva ja itsensä vaivaantuneeksi tunteva

ujous /ˈujous/ (n)
timidité
  se, että on ujo

ukkonen /ˈukːonen/ (n)
tonnerre
  ilmassa olevan, ilmamassojen hankauksessa syntyneen sähkön purkaus; sen tuottama jylisevä ääni

ukraina /ˈukraina/ (n)
ukrainien
  ukrainan kieli, indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva itäslaavilainen kieli, jota puhuvat ukrainalaiset (kielitunnus: uk, ukr)

ukrainalainen /ˈukrainalˌainen/ (adj)
ukrainien
  Ukrainasta peräisin oleva tai Ukrainaan liittyvä

ukrainalainen /ˈukrainalˌainen/ (n)
Ukrainien
  pysyvästi Ukrainassa asuva henkilö

ukulele /ˈukulˌele/ (n)
ukulélé
  eräs havaijilaisperäinen nelikielinen kielisoitin

ulaani /ˈulaːnɪ/ (n)
uhlan
  pitkällä keihäällä aseistettu ratsumies

ulappa /ˈulapːa/ (n)
large
  avoin järven- tai merenselkä, aava meri, meren aukea

ulkoinen /ˈulkoinen/ (adj)
externe, extérieur
  ulkopuolella sijaitseva

ulkokatto /ˈulkokˌatːo/ (n)
toit
  vesikatto, katon uloin osa, joka suojaa rakennusta sateelta

ulkomaa /ˈulkomaː/ (n)
étranger
  vieras valtio, kotimaan ulkopuolella oleva alue; myös maa, joka ei ole tuttu

ulkomaalainen /ˈulkomˌaːlainen/ (n)
étranger, étrangère
  vieraan valtion kansalainen tai kansalaisuutta vailla oleva henkilö

ulkomainen /ˈulkomˌainen/ (adj)
étranger
  sellainen, joka ei ole kotimainen, ulkomailla valmistettu

ulkona /ˈulkona/ (adv)
dehors
  jonkin ulkopuolella, ei sisällä

ullakko /ˈullakːo/ (n)
grenier
  rakennuksen laipion ja vesikaton välinen tila

ulos /ˈulos/ (adv)
dehors, hors
  ulkoilmaan, pois sisätilasta; niin, että adverbin kuvaaman toiminnan jälkeen ei olla jonkin sisällä

uloskäynti /ˈuloskˌæyntɪ/ (n)
sortie
  uloskulun tapahtuma

uloste /ˈuloste/ (n)
excrément, fèces
  peräsuolesta poistuvaa ruoansulatuksen jätettä ja kuona-aineita

ultraviolettikatastrofi /ˈultravˌiolˌetːɪkatˌastrofɪ/ (n)
catastrophe ultraviolette
  1900-luvun alussa havaittu ongelma, kun mustan kappaleen säteilyn laskemiseen käytetty Rayleigh–Jeansin laki antoikin ultravioletin säteilyn ja suuremmilla aallonpituuksilla vääriä tuloksia

ultraviolettisäteily /ˈultravˌiolˌetːɪsætˌeily/ (n)
ultraviolet
  sähkömagneettisen säteilyn laji, jonka aallonpituus on lyhyempi kuin näkyvän valon

ultraääni /ˈultraˌæːnɪ/ (n)
ultrason
  ääni, jonka taajuus on niin korkea, että ihminen ei sitä kuule (yli 20 000 Hz)

ulvoa /ˈulvoa/ (v)
hurler
  pitää pitkää jatkuvaa ääntä kuten koirat ja sudet, myös tuulen aiheuttamista äänistä

ummetus /ˈummetus/ (n)
constipation
  ruoansulatuselimistön toimintahäiriö, jossa suoliston toiminta hidastuu

umpikuja /ˈumpɪkˌuja/ (n)
cul-de-sac, impasse
  kuja tai tie joka päättyy, ja siitä voi ainoastaan palata takaisin tulosuuntaan
impasse, cul-de-sac
  tilanne johon ei löydy ratkaisua

umpilisäke /ˈumpɪlˌisæke/ (n)
appendice iléo-cæcal, appendice cæcum
  paksusuolen alkuosan eli umpisuolen pinnalta läheltä sitä paikkaa, missä ohutsuoli laskee paksusuoleen, alkava pieni ulkoneva lisäke

umpilisäkkeen tulehdus /ˈumpɪlɪsˌækːeːn tˈulehdus/ (n)
appendicite
  umpilisäkkeen patologinen tila, joka ilmenee voimakkaana kipuna

umpisuoli /ˈumpɪsˌuolɪ/ (n)
cæcum
  paksusuolen alkuosa

unaarinen /ˈunaːrɪnen/ (adj)
unaire
  (operaattorista) sellainen, jonka toiminta kohdistuu vain yhteen operandiin

undulaatti /ˈundulˌaːtːɪ/ (n)
perruche ondulée
  eräs papukaijojen heimoon kuuluva papukaijalintujen laji tai sen yksilö

uneksia /ˈuneksˌia/ (v)
rêver
  nähdä unta

uneksija /ˈuneksˌija/ (n)
rêveur
  henkilö, joka uneksii

unelma /ˈunelma/ (n)
rêve
  haluttava toive tai haave

unelmoida /ˈunelmˌoida/ (v)
rêvasser
  olla unelmissaan

unettomuus /ˈunetːomuːs/ (n)
insomnie
  se, että on uneton; tila, jossa ihminen ei yrityksestään huolimatta nukahda toivottuun aikaan, pysy unessa tai hän herää jatkuvasti liian varhain

uni /ˈunɪ/ (n)
sommeil
  unitila, nukkuminen
rêve
  unennäkö, nukkumisen aikana mielessä nähtävä tapahtuma

unikko /ˈunɪkːo/ (n)
pavot
  mikä tahansa unikkojen sukuun () kuuluva unikkokasvien laji tai sellaisen yksilö

unissakävelijä /ˈunɪssˌakævˌelɪjæ/ (n)
somnambule
  unissaan kävelevä, unissakävelystä kärsivä

unissakävely /ˈunɪssˌakævˌely/ (n)
somnambulisme
  tahaton käveleminen tai muiden valvetilan toimien tekeminen unitilassa

unkari /ˈuŋkarɪ/ (n)
hongrois
  unkarin kieli (kielitunnus: hu), Unkarissa puhuttava suomalais-ugrilaisen kielikunnan ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli. Sanalista

unkarilainen /ˈuŋkarɪlˌainen/ (adj)
hongrois
  Unkarista peräisin oleva tai Unkariin liittyvä

unkarilainen /ˈuŋkarɪlˌainen/ (n)
Hongrois, Hongroise
  pysyvästi Unkarissa asuva henkilö

unohdus /ˈunohdus/ (n)
oubli
  tila jossa jokin on unohdettu

unohtaa /ˈunohtaː/ (v)
oublier
  menettää muististaan jokin tieto tai karkottaa mielestään jokin asia

uoma /ˈuoma/ (n)
lit
  veden virtaustaan varten maanperään kovertama ura

upea /ˈupea/ (adj)
fantastique, très beau
  komea, todella hieno, loistava

upota /ˈupota/ (v)
couler, sombrer
  vajota esim. veden tai hiekan alle

upottaa /ˈupotːaː/ (v)
couler
  laittaa asia tai esine uppoamaan

uppoamaton /ˈupːoˌamaton/ (adj)
insubmersible
  sellainen, joka ei voi upota

uppomuna /ˈupːomˌuna/ (n)
œuf poché
  kuorettomana keitetty muna

uppopuu /ˈupːopuː/ (n)
tronic
  uitossa vettynyt ja vajonnut puu

upseeri /ˈupseːrɪ/ (n)
officier
  päällystöön kuuluva henkilö, jolle on myönnetty jokin erityinen upseerin arvo

ura /ˈura/ (n)
sillon, trace
  esineen raahaamisesta tai kulkemisesta syntynyt jälki maassa; myös ennalta merkitty kulkureitti
sillon
  vinyyliseen äänilevyyn kaiverrettu jälki, jonka muodon vaihteluihin äänisignaali on tallennettu

uraani /ˈuraːnɪ/ (n)
uranium
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on U ja järjestysluku 92

urasiili /ˈurasˌiːlɪ/ (n)
uracile
  RNAn sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa, DNA:ssa sitä vastaa tymiini

urdu /ˈurdu/ (n)
ourdou
  indoarjalaiseen ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli (kielitunnus: ur )

urheilu /ˈurheilu/ (n)
sport
  liikunnan harrastamista kilpailuhengessä

urkusinfonia /ˈurkusˌinfonˌia/ (n)
symphonie pour orgue
  ranskalaisten säveltäjien suosima urkumusiikin muoto, joka on tarkoitettu esitettäväksi joko pelkästään uruilla tai uruilla ja orkesterilla; muodon loi Charles-Marie Widor, joka nimesi sarjojaan uruille urkusinfonioiksi; myös Camille Saint-Saënsin sinfoniaa numero 3 nimitetään urkusinfoniaksi, koska uruilla on siinä tärkeä osuus osana orkesterikudosta

urologi /ˈurolˌoɡɪ/ (n)
urologue
  virtsa- ja miestentautien erikoislääkäri

urologia /ˈurolˌoɡɪa/ (n)
urologie
  nefrologialle läheinen oppi miesten virtsaelinten taudeista

urotyö /ˈurotyø/ (n)
exploit, action d’éclat
  sankarillinen teko

urut /ˈurut/ (n)
orgue
  perinteisesti kirkossa käytettävä kosketinsoitin, jossa on sävelten tuottamiseen virtaavan ilman avulla soivat pillit

usein /ˈusein/ (adv)
souvent, fréquemment
  monta kertaa tihein väliajoin, yleensä sattumanvaraisesti

uskaltaa /ˈuskaltaː/ (v)
oser
  olla tarpeeksi rohkea tehdäkseen jotakin

usko /ˈusko/ (n)
foi, croyance
  ihmisen vakaumus Jumalan tai muun yli-inhimillisen mahdin olemassaolosta ja tähän turvautuminen

uskoa /ˈuskoa/ (v)
croire
  tuntea varmuutta jostakin asiasta tai jonkin asian olemassaolosta
  pitää jkn sanomaa asiaa totena
confier
  antaa jkn hoidettavaksi

uskollinen /ˈuskollɪnen/ (adj)
fidèle, loyal
  jollekin omistautuva; sellainen, joka ei petä jonkin luottamusta; luotettava

uskomaton /ˈuskomaton/ (adj)
incroyable, impensable, inimaginable
  sellainen mitä on vaikea uskoa todeksi

uskomus /ˈuskomus/ (n)
croyance
  käsitys, jota pidetään totena

uskonnollinen /ˈuskonnˌollɪnen/ (adj)
religieux
  uskontoon liittyvä

uskonto /ˈuskonto/ (n)
religion
  johonkin korkeampaan kohdistuvaan uskoon perustuva käsite

uskontokunta /ˈuskontokˌunta/ (n)
confession
  samaan uskontoon kuuluvista suuntauksista muodostuva kokonaisuus

utare /ˈutare/ (n)
pis
  nisäkkäiden elin, johon kuuluvat maitorauhaset, maitotiehyet ja nännit

uteliaisuus /ˈutelɪˌaisuːs/ (n)
curiosité
  kiinnostuneisuus ja halu ottaa asioista selvää

utelias /ˈutelɪas/ (adj)
curieux
  kiinnostunut asioista

uudelleen /ˈuːdelleːn/ (adv)
à nouveau, de nouveau
  taas, toistamiseen, jälleen

uudenkaledonianhaukka /ˈuːdeŋkˌaledˌonɪˌanhaukːa/ (n)
autour à ventre blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenkaledonianviherkaija /ˈuːdeŋkˌaledˌonɪˌanvɪhˌerkaija/ (n)
perruche de Nouvelle-Calédonie
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenseelanninviherkaija /ˈuːdensˌeːlannˌinvɪhˌerkaija/ (n)
perruche de Sparrman
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

uudenvuodenpäivä /ˈuːdenvˌuodempˌæivæ/ (n)
Nouvel An
  vuoden ensimmäinen päivä, 1. tammikuuta

uudestaan /ˈuːdestaːn/ (adv)
à nouveau, de nouveau
  uudelleen, jälleen

uudistaa /ˈuːdɪstaː/ (v)
rénover
  tehdä tai muuttaa uudeksi tai nykyaikaiseksi

uudistus /ˈuːdɪstus/ (n)
réforme, rénovation
  se, kun jotain uudistetaan, uudistaminen; uudistamisen lopputulos

uuhi /ˈuːhɪ/ (n)
brebis
  naaraspuolinen karitsoinut lammas

uuma /ˈuːma/ (n)
rondiste
  (jalokivet) briljantin yläosan ja alaosan välinen reunus

uuni /ˈuːnɪ/ (n)
four
  tiilestä muurattu rakennelma, jonka tulipesässä puuta polttamalla lämmitetään rakennusta tai kypsennetään ruokaa

uunivuoka /ˈuːnɪvˌuoka/ (n)
plat à rôtir
  kuumuutta kestävä (keraaminen, lasinen, metallinen) tasapohjainen astia, jota käytetään ruoan kypsentämiseen uunissa

uushopea /ˈuːshopˌea/ (n)
maillechort
  hopeanvalkoinen tai kellertävä kuparin ja nikkelin seos, jota tavallisesti on täydennetty sinkillä. Seossuhteet vaihtelevat käyttötarkoituksen mukaan.

uusi /ˈuːsɪ/ (adj)
nouveau, neuf
  iältään pieni (esine tai asia); vasta tai äskettäin ilmestynyt tai saatu; käyttämätön, vähän aikaa ollut; viimeinen, viime

uusikuu /ˈuːsɪkuː/ (n)
nouvelle lune
  Kuun vaihe, jolloin Aurinko on sen takana valaisten Kuun vastakkaista puolta ja Maata kohti ei ole yhtään näkyvää valaistua Kuun pintaa, eikä Kuuta voida nähdä

uusiseelantilainen /ˈuːsɪsˌeːlantɪlˌainen/ (adj)
néo-zélandais
  Uudesta-Seelannista peräisin oleva tai Uuteen-Seelantiin liittyvä

uusiseelantilainen /ˈuːsɪsˌeːlantɪlˌainen/ (n)
Néo-Zélandais
  pysyvästi Uudessa-Seelannissa asuva henkilö

uusivuosi /ˈuːsɪvˌuosɪ/ (n)
nouvel an
  (kronologia) vuoden vaihtumisen aika, vuoden alku

uusnatsismi /ˈuːsnatsˌismɪ/ (n)
néonazisme
  toisen maailmansodan jälkeen syntynyt liikehdintä, joka ihannoi Adolf Hitlerin aikakautta ja joka tähtää kansallissosialismin elvyttämiseen

uutinen /ˈuːtɪnen/ (n)
nouvelle
  tieto tai ilmoitus äskettäin sattuneesta tapahtumasta

uutto /ˈuːtːo/ (n)
extraction
  kemiallinen eristysmenetelmä, jolla haluttu aine saadaan erotelluksi liuoksesta aineen liukoisuusominaisuuksien perusteella

uuvuttaa /ˈuːvutːaː/ (v)
épuiser, éreinter
  saada uupumaan

uuvutus /ˈuːvutus/ (n)
épuisement
  uuvuttaminen

vaahtera /vˈaːhtera/ (n)
érable
  (yleisesti) vaahterakasveihin (Aceraceae) tai saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan vaahteroiden () suvun kesävihanta lehtipuu tai pensas, joita Suomessa edustaa luonnonvaraisena kasvava metsävaahtera ja puistopuina eräät muut lajit.

vaahto /vˈaːhto/ (n)
mousse
  nestemäinen aine, johon on sekoittunut paljon ilmaa tai muuta kaasua

vaaka /vˈaːka/ (n)
balance
  punnittavan kohteen painon (massa) mittaamiseen käytettävä laite

vaakasuora /vˈaːkasˌuora/ (adj)
horizontal
  maanpinnan tai lattian suuntainen

vaakuna /vˈaːkuna/ (n)
blason, armoiries
  (heraldiikka) tunnuskuvana käytettävä kilvelle sijoitettu heraldinen tunnus

vaalea /vˈaːlea/ (adj)
blond, clair
  sellainen värisävy, joka heijastaa enemmän valoa kuin tumma

vaalea /vˈaːlea/ (n)
blond, blonde
  hiuksiltaan ja iholtaan vaalea ihminen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (adj)
rose
  sellainen, jonka väri on vaaleanpunainen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (n)
rose
  vaaleasävyinen, runsaasti valkoista sisältävä punainen väri

vaaleapäämaluri /vˈaːleapˌæːmalˌurɪ/ (n)
mérion élégant
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vaaleapöllökehrääjä /vˈaːleapˌølløkˌehræːjæ/ (n)
podarge à tête grise
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vaalearosella /vˈaːleˌarosella/ (n)
perruche à tête pâle
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vaaleaverikkö /vˈaːleˌaverˌikːø/ (n)
blonde
  blondi; vaaleahiuksinen nainen

vaalentaa /vˈaːlentaː/ (v)
pâlir
  tehdä vaaleaksi tai vaaleammaksi

vaali /vˈaːlɪ/ (n)
élection
  jonkun edustajan virallinen valintamenettely, jossa äänioikeutetut saavat äänestäen ilmaista, ketä kannattavat

vaalitulos /vˈaːlɪtulos/ (n)
résultats des élections
  vaalien tulos

vaaliuurna /vˈaːlɪˌuːrna/ (n)
urne, urne électorale
  laatikko johon täytetyt äänestysliput laitetaan odottamaan laskemista

vaan /vˈaːn/ (adv)
mais à la place
  vain

vaara /vˈaːra/ (n)
danger, risque
  usein yllättävään tai poikkeukselliseen tilanteeseen liittyvät olosuhteet, joissa on ilmeinen onnettomuuden, vahingon tai sairauden saamisen tms. uhka tai kohonnut riski

vaarallinen /vˈaːrallɪnen/ (adj)
dangereux, périlleux
  sellainen missä joku tai jokin on vaaralle altistuneena tai joka tahi mikä aiheuttaa vaaraa; vaaralle altistava; vaaraa aiheuttava

vaarallisesti /vˈaːrallɪsˌestɪ/ (adv)
dangereusement
  tavalla, joka on vaarallinen

vaarallisuus /vˈaːrallɪsuːs/ (n)
dangerosité, nocivité
  riskin tai uhan, vaaran olemassaolo tai suuruus; se, että jokin on vaarallista

vaari /vˈaːrɪ/ (n)
papy
  isän isä

vaate /vˈaːte/ (n)
vêtement
  kangas

vaatekaappi /vˈaːtekˌaːpːɪ/ (n)
armoire
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu kaappi

vaateripustin /vˈaːterɪpˌustɪn/ (n)
cintre
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu apuväline

vaatetus /vˈaːtetus/ (n)
habillement
  niiden vaatekappaleiden muodostama kokonaisuus, joihin ihmiset verhoutuvat; pukineet;vaatteet ja asusteet

vaatia /vˈaːtɪa/ (v)
demander, exiger
  ilmaista luja tahtonsa saada jotain, tehdä vaatimus

vaatturi /vˈaːtːurɪ/ (n)
tailleur
  käsityöläinen, joka tekee ammatikseen vaatteita ja tarvittaessa uudistaa ja korjaa niitä

vade mecum /vˈade mˈekum/ (n)
vade-mecum, vadémécum
  elämänohjeita, neuvoja tms. sisältävä mukana kulkeva käsikirja

vadelma /vˈadelma/ (n)
framboisier, framboise
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas , joka tuottaa tavallisesti punaisia hedelmiä
framboise, framboisier
  vadelman hedelmä, kerrattu luumarja, jota usein marjaksi kutsutaan, myös ainesanana

vaeltajalurikki /vˈaeltˌajalurˌikːɪ/ (n)
lori à couronne pourpre
  Etelä-Australiassa elävä papukaijalaji () tai sen yksilö

vagina /vˈaɡɪna/ (n)
vagin
  emätin

vaha /vˈaha/ (n)
cire
  pitkäketjuisen karboksyylihapon tai pitkäketjuisen alkoholin esteri

vahanokka /vˈahanˌokːa/ (n)
astrild ondulé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vahapalmuaratti /vˈahapˌalmuarˌatːɪ/ (n)
conure à joues d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vahingoittaa /vˈahɪŋŋˌoitːaː/ (v)
blesser
  aiheuttaa vahinkoa jollekin

vahingonilo /vˈahɪŋŋˌonɪlo/ (n)
joie maligne, schadenfreude
  toiselle sattuneelle epäonnelle nauraminen

vahinko /vˈahɪŋko/ (n)
accident
  ilman pahaa tarkoitusta tehty teko
dégât
  tuleminen suunnittelematta raskaaksi

vahvistaa /vˈahvɪstaː/ (v)
renforcer
  tehdä vahvemmaksi, antaa voimaa
  saattaa sopimus voimaan
amplifier, intensifier
  nostaa signaalin tasoa
confirmer, vérifier
  osoittaa todeksi
confirmer, ratifier, signer
  korostaa

vahvistua /vˈahvɪstˌua/ (v)
confirmer, fortifier, renforcer
  tulla vahvaksi tai vahvemmaksi, kestävä(mmä)ksi, luj(emm)aksi

vahvuus /vˈahvuːs/ (n)
force, endurance
  lujuus, kestävyys: fyysinen tai psyykkinen kyky kestää jotakin
force
  voimakkuus, väkevyys

vaieta /vˈaieta/ (v)
taire
  lakata puhumasta, lopettaa puhuminen
se taire
  olla vaiti, ääneti, puhumatta, olla hiljaa

vaihdelaatikko /vˈaihdelˌaːtɪkːo/ (n)
boîte de vitesses
  yhden kotelon sisään rakennettu vaihteisto

vaihdokas /vˈaihdokas/ (n)
changelin, changeling
  brittiläisessä, irlantilaisessa ja skandinaavisessa kansaperinteessä lapsi, jonka pahan olennon on uskottu vaihtaneen ihmislapsen tilalle

vaihe /vˈaihe/ (n)
phase
  tehtävän, työn tai tapahtumasarjan osa
  osa aaltoliikkeen aallonpituudesta tai kohta sen aikana
  kohta jaksollisessa signaalissa, vaihekulma
  taivaankappaleen valaistun osan näkyvyys ja sen kasvu tai pieneneminen
étage
  kantoraketin osa, jossa on omat rakettimoottorinsa ja polttoainekuormansa, käytetyt vaiheet irrotetaan, kun polttoaine on käytetty

vaihtaa /vˈaihtaː/ (v)
échanger
  antaa jotain saaden vastavuoroisesti jotain takaisin; tehdä jotain vastavuoroisesti toiselle

vaihtoehto /vˈaihtoˌehto/ (n)
alternative
  asia, joka voidaan valita muiden vaihtoehtojen joukosta

vaihtoraha /vˈaihtorˌaha/ (n)
monnaie
  suuremmalla rahamäärällä tehdystä maksusuorituksesta takaisinsaatava raha

vaihtovirta /vˈaihtovˌirta/ (n)
courant alternatif
  suljetussa virtapiirissä kulkeva ajan funktiona suunnaltaan vaihteleva sähkövirta

vaihtua /vˈaihtua/ (v)
changer
  muuttua toiseksi
remplacer
  tulla jonkin tilalle

vaikea /vˈaikea/ (adj)
difficile, compliqué
  joka ei ole helppo suorittaa, mutta kuitenkin mahdollinen
grave, sérieux
  vakava

vaikeus /vˈaikeus/ (n)
difficulté
  jonkin ominaisuus, että se on vaikea

vaikka /vˈaikːa/ (adv)
même si bien que
  esimerkiksi

vaikutin /vˈaikutɪn/ (n)
motif
  motiivi

vaikuttaa /vˈaikutːaː/ (v)
influencer, affecter, influer, agir
  aiheuttaa vaikutus tai muutos johonkin, muokata jotain asiaa, muuttaa jonkin etenemistä
agir effet, commencer fonctionner, effet, marcher
  ([alkaa] vaikuttaa) tehota
sembler, paraître
  olla jonkin oloinen, tuntua joltakin, antaa vaikutelma jostain

vaikutus /vˈaikutus/ (n)
impact, influence, effet
  syyn aiheuttama seuraus tai tulos

vaimo /vˈaimo/ (n)
femme, épouse
  miehensä kanssa naimisissa oleva naispuolinen puoliso, aviovaimo

vain /vˈain/ (adv)
seulement, ne que
  ainoastaan, yksinomaan, pelkästään

vaino /vˈaino/ (n)
persécution
  jonkin ihmisryhmän perusoikeuksien tahallinen epääminen ryhmän tai yhteisön ominaisuuksien vuoksi

vainoaja /vˈainoˌaja/ (n)
Persécuteur
  henkilö, joka vainoaa

vaippa /vˈaipːa/ (n)
couche
  jalkojen välissä pidettävä suoja, joka kerää virtsan ja ulosteen, kun niitä ei voi tehdä muualle
  peittävä kerros
manteau
  kuoren alla oleva kerros

vaippapaviaani /vˈaipːapˌavɪˌaːnɪ/ (n)
babouin hamadryas
  paviaanien kaikkein pohjoisimpana elävä laji () tai sen yksilö

vaitelias /vˈaitelɪas/ (adj)
silencieux
  vähän puhuva

vakaa /vˈakaː/ (adj)
stable
  joka on tasapainossa; joka ei horju, tärise tai heilu, stabiili

vakava /vˈakava/ (adj)
grave, sérieux
  vaikea
sérieux
  syvällinen, tosissaan oleva tai otettava (pinnallisen vastakohtana)

vakavasti /vˈakavˌastɪ/ (adv)
sérieusement
  vakavalla tavalla

vakavuus /vˈakavuːs/ (n)
gravité
  vakavamielisyys, ilottomuus

vakiinnuttaa /vˈakɪːnnˌutːaː/ (v)
établir
  tehdä jstak (tavasta) käytäntö, tehdä jstak pääsääntö

vakituinen /vˈakɪtwɪnen/ (adj)
permanent
  koko ajan voimassa oleva, pysyvä

vakoilla /vˈakoilla/ (v)
espion
  tarkkailla ihmistä tai järjestöä salaa

vakoilu /vˈakoilu/ (n)
espionnage
  vakoileminen; tiedon kerääminen salaa

vakuuttaa /vˈakuːtːaː/ (v)
assurer
  suojata jotakin vakuutuksen avulla
assurer, affirmer, garantir
  kertoa jonkin asian olevan totta

vakuutus /vˈakuːtus/ (n)
assurance
  onnettomuuden tms. varalta tehtävä sopimus vahinkojen tasaamiseen erikoistuneen laitoksen kanssa siitä, että laitos riskin toteutuessa korvaa aiheutuneen vahingon

vakuutusyhtiö /vˈakuːtusˌyhtɪø/ (n)
assureur
  vakuutustoimintaa harjoittava yhtiö

vala /vˈala/ (n)
serment
  Jumalaan vedoten annettava määrämuotoinen vakuutus, pyhä sitoumus

valaista /vˈalaista/ (v)
illuminer, éclairer, allumer
  kohdistaa tai tuottaa valoa tilaan tai kohteeseen

valaistua /vˈalaistˌua/ (v)
illuminer, éclairer
  tulla valoisaksi
illuminer
  tulla myönteisemmäksi
illumination
  kokea henkinen valaistuminen

valaistus /vˈalaistus/ (n)
éclairage
  (tekniikka) luonnonvalon ja erityisesti keinovalojen yhteisvaikutuksena syntyvä valoisuus

valakka /vˈalakːa/ (n)
hongre
  ruuna, leikattu eli kastroitu uroshevonen

valas /vˈalas/ (n)
baleine
  vedessä eläviä Cetacea-lahkon nisäkkäitä

valdolainen /vˈaldolˌainen/ (adj)
vaudois
  valdolaisiin liittyvä

vale /vˈale/ (n)
mensonge
  valhe; tahallinen perätön väittämä; asia, jonka totuusarvo on tietoisesti esitetty virheellisesti

valeakaasia /vˈaleakˌaːsɪa/ (n)
robinier
  (yleisesti) mikä tahansa valeakaasioiden () suvun puu

valehdella /vˈalehdella/ (v)
mentir
  esittää valhe; puhua jotakin, joka ei pidä paikkaansa; olla puheissaan tai eleissään epärehellinen, sepittää

valehtelija /vˈalehtˌelɪja/ (n)
menteur, menteuse
  henkilö, joka valehtelee tai jonka on todettu valehdelleen

valemustaleski /vˈalemˌustalˌeskɪ/ (n)
fausse veuve noire
  (erityisesti) -laji tai sen yksilö

valheellinen /vˈalheːllɪnen/ (adj)
mensongé
  tarkoituksellisen väärä, valheeseen perustuva

valikko /vˈalɪkːo/ (n)
menu
  käyttöliittymäelementti, jossa vaihtoehtoisia toimintoja esitetään luettelona

valikoida /vˈalɪkˌoida/ (v)
choisir, sélectionner
  valita vaihtoehtojen joukosta

valinta /vˈalɪnta/ (n)
sélection, choix, tri
  yhden tai useamman ottaminen vaihtoehdoista

valistus /vˈalɪstus/ (n)
éducation
  valistamisen toteutus
les Lumières siècle des Lumières
  valistamisen lopputulos; tietous, tietämys, valistuneisuus

valita /vˈalɪta/ (v)
choisir, sélectionner
  ottaa jokin vaihtoehdoista

valitettavasti /vˈalɪtˌetːavˌastɪ/ (adv)
malheureusement
  ilmaisee pahoittelua

valittaa /vˈalɪtːaː/ (v)
plaindre, geindre, gémir
  ilmaista tyytymättömyys sanoin tai äännähdyksin
plaindre, plainte
  ilmaista tyytymättömyys tuomioon tai päätökseen vaatimalla tapauksen uudelleenkäsittelyä tuomioistuimessa

valittaja /vˈalɪtːˌaja/ (n)
geignard
  henkilö, joka valittaa, ilmaisee tyytymättömyyttään, tekee valituksen

valitus /vˈalɪtus/ (n)
plainte
  valittaminen, hyväksymättömyyden ilmaiseminen
lamentation, gémissement, plainte
  vaikeroiminen, vaikerrus

valjastaa /vˈaljastaː/ (v)
atteler
  laittaa hevoselle tai muulle vetoeläimelle valjaat, laittaa valjaisiin

valkaista /vˈalkaista/ (v)
blanchir
  tehdä valkoiseksi

valko-otsa-amatsoni /vˈalkoˈotsaˈamatsˌonɪ/ (n)
amazone à front blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkoinen /vˈalkoinen/ (adj)
blanc, blanche
  valkea, sellainen, jonka väri on valkoinen, väriltään valkoinen

valkoinen /vˈalkoinen/ (n)
blanc
  valkoinen väri; valkoinen väriaine

valkoinen kääpiö /vˈalkoineŋ kˈæːpɪø/ (n)
naine blanche
  tiivis tähti, jonka koko on planeetan suuruusluokkaa ja massa tähden suuruusluokkaa; himmeä tähden jäänne

valkoisuus /vˈalkoisuːs/ (n)
blancheur
  se, että on valkoinen

valkokakadu /vˈalkokˌakadu/ (n)
cacatoès blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkokangas /vˈalkokˌaŋŋas/ (n)
écran, toile
  alkuaan tekstiilinen nyk. yl. helmiäispintainen varjostin, jolle heijastetaan projektorilla elokuva tms.

valkokulmamesikko /vˈalkokˌulmamesˌikːo/ (n)
méliphage fardé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkokulta /vˈalkokˌulta/ (n)
or blanc
  kullan, platinan ja eräiden muiden metallien seos

valkokurkkurosella /vˈalkokˌurkːurosella/ (n)
perruche omnicolore
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkokärpässieni /vˈalkokˌærpæssˌienɪ/ (n)
amanite vireuse, ange de la mort
  kokonaan valkoinen tappavan myrkyllinen sieni (Amanita virosa)

valkoniskaluri /vˈalkonˌiskalˌurɪ/ (n)
lori à nuque blanche
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkopäämerikotka /vˈalkopˌæːmerɪkˌotka/ (n)
pygargue à tête blanche
  pääasiassa Pohjois-Amerikan mantereella elävä päiväpetolintu, () tai sen yksilö

valkorinta-aratti /vˈalkorˌintaˈaratːɪ/ (n)
conure à col blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkosiipimaluri /vˈalkosˌiːpɪmˌalurɪ/ (n)
mérion leucoptère
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkosilmämesikko /vˈalkosˌilmæmesˌikːo/ (n)
méliphage de Nouvelle-Hollande
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkosipuli /vˈalkosˌipulɪ/ (n)
ail
  voimakkaan tuoksuinen ja makuinen sipulilaji (), jonka sipulia käytetään yleisesti ruuan valmistuksessa mausteena

valkovatsa-aratti /vˈalkovˌatsaˈaratːɪ/ (n)
caïque à ventre blanc
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

valkovenäjä /vˈalkovˌenæjæ/ (n)
biélorusse
  valkovenäjän kieli (kielitunnus: be), lähinnä Valko-Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli, jota kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

valkovenäjänkielinen /vˈalkovˌenæjˌæŋkielɪnen/ (adj)
biélorusse
  (kielitiede) valkovenäjän kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

valkovenäläinen /vˈalkovˌenælˌæinen/ (adj)
biélorusse
  Valko-Venäjältä peräisin oleva tai Valko-Venäjään liittyvä

valkovenäläinen /vˈalkovˌenælˌæinen/ (n)
Biélorusse
  Valko-Venäjän kansalainen

valkoviini /vˈalkovˌiːnɪ/ (n)
vin blanc
  väriltään vaalea viini

vallankaappaus /vˈallaŋkˌaːpːaus/ (n)
coup d'État
  valtionjohdon syrjäyttäminen väkivalloin tai pakolla, tavallisimmin sotilaallisesti

valloni /vˈallonɪ/ (n)
wallon
  romaaninen kieli (kielilyhenne: wa), jota puhutaan lähinnä Valloniassa eteläisessä Belgiassa

valmennus /vˈalmennus/ (n)
coaching, entraînement, préparation
  valmentaminen

valmentaa /vˈalmentaː/ (v)
préparer
  harjoittaa tai ohjata jotakuta tai joitakuita tavoitteellisesti
entraîner, coacher
  ohjata urheilijan tai urheilijoiden harjoittelua
coacher
  ohjata henkilöä tai yhteisöä vuorovaikutuksen, toiminnan laadun ja tuloksen yms. kehittämisessä

valmentaja /vˈalmentˌaja/ (n)
entraîneur, entraîneure, entraîneuse
  urheilijan tai urheilujoukkueen kouluttaja

valmentautua /vˈalmentˌautua/ (v)
entraîner, préparer
  harjoitella; valmistautua johonkin tehtävään tai ammattiin

valmis /vˈalmɪs/ (adj)
prêt
  loppuun asti tehty, käytettävissä oleva

valmistaa /vˈalmɪstaː/ (v)
préparer
  tehdä, laatia johonkin tarkoitukseen; laittaa ruokaa tai juomaa
fabriquer, produire, manufacturer
  tehdä tuotteita

valmistevero /vˈalmɪstˌevero/ (n)
accise, droit d'accise
  määrätyn tuotteen valmistajalta, tuottajalta tai maahantuojalta perittävä vero

valmistua /vˈalmɪstˌua/ (v)
prêt
  tulla valmiiksi
obtenir
  saada tutkinto suoritettua loppuun

valmistus /vˈalmɪstus/ (n)
fabrication, production
  valmistamisen toteutus
manufacture
  valmistamiseen varattu paikka

valo /vˈalo/ (n)
lumière
  elektromagneettista säteilyä sellaisella aallonpituudella, johon silmän tappi- ja sauvasolut reagoivat tuottamalla näköaistimuksen; joukko fotoneja

valohoito /vˈalohˌoito/ (n)
héliothérapie
  hoitomuoto, jossa iholle annetaan valoa tai ultraviolettisäteilyä

valoisa /vˈaloisa/ (adj)
lumineux, illuminé, à giorno
  sellainen, jossa on yleensä paljon valoa
optimiste, lumineux
  (kuvaannollinen) optimistinen, toiveikas, iloinen, onnellinen

valokuva /vˈalokˌuva/ (n)
photographie, photo
  kameralla otettu liikkumaton kuva jostakin kohteesta

valokuvaaja /vˈalokuvˌaːja/ (n)
photographe
  henkilö joka ottaa valokuvia, erit. ammatikseen

valokuvata /vˈalokˌuvata/ (v)
photographier
  ottaa yksi tai useampi valokuva

valokuvaus /vˈalokuvaus/ (n)
photographie
  valokuvan otto, kuvan tekeminen kuvattavasta kohteesta kameraa eli valokuvauskojetta käyttäen

valovoima /vˈalovˌoima/ (n)
intensité lumineuse
  (fysiikka) perussuure (tunnus Iv), joka kuvaa pistemäisen valon lähteen lähettämän valon määrää avaruuskulmaa kohti

valovuosi /vˈalovˌuosɪ/ (n)
année-lumière
  tähtitieteessä käytetty pituuden yksikkö, joka vastaa valon vuodessa kulkemaa matkaa

valssi /vˈalssɪ/ (n)
valse
  itävaltalaisperäinen kolmijakoinen paritanssi

valta /vˈalta/ (n)
pouvoir
  kyky tai oikeus saada aikaan haluttuja sosiaalisia seurauksia

valtaistuin /vˈaltaistwɪn/ (n)
trône
  monarkin virallinen tuoli, jota käytetään seremoniallisissa tilanteissa

valtakamppailu /vˈaltakˌampːailu/ (n)
rivalité
  politiikkaan tai talouteen liittyvä kilvoittelu oikeudesta hallita ja päättää asioista

valtakunnallinen /vˈaltakˌunnallɪnen/ (adj)
national
  koko maata koskeva, koko valtakunnan käsittävä

valtakunnanomena /vˈaltakˌunnanˌomena/ (n)
orbe
  yksi regaaleista, ristillä varustettu pallo, joka on hallitsijan tuntomerkki

valtakunnansali /vˈaltakˌunnansˌalɪ/ (n)
salle du Royaume
  Jehovan todistajien seurakuntarakennus

valtakunta /vˈaltakˌunta/ (n)
empire
  valtiosta erityisesti monarkian yhteydessä ja eräissä historiallisissa merkityksissä käytetty nimitys, valtioon kuuluvat maa-alueet

valtameri /vˈaltamˌerɪ/ (n)
océan
  maapallon suurimmista meristä käytettävä nimitys

valtapiiri /vˈaltapˌiːrɪ/ (n)
sphère d’intérêts
  jonkun vaikutusvallan alaisena oleva alue

valtikka /vˈaltɪkːa/ (n)
sceptre
  hallitsijan, tyypillisesti kuninkaan käyttämä valtaa symboloiva koristeellinen sauva

valtimo /vˈaltɪmo/ (n)
artère
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämestä poispäin

valtio /vˈaltɪo/ (n)
État, état
  valtarakenne, joka käyttää oikeutta tietyllä alueellaan ja jolla on suvereniteetti

valtiollinen /vˈaltɪˌollɪnen/ (adj)
étatique
  valtioon liittyvä, valtiolle ominainen

valtionpäämies /vˈaltɪˌompæːmies/ (n)
chef d’État, chef d'État
  valtiollisessa protokollassa korkeimman aseman haltija; mahdollisesti valtion johtaja tai symbolinen keulakuva

valtiosääntö /vˈaltɪosˌæːntø/ (n)
constitution
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisia suhteita koskeva keskeisin normisto

valtiosääntöoikeus /vˈaltɪosˌæːntøˌoikeus/ (n)
droit constitutionnel
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisten suhteiden keskeisintä normistoa ja kyseisen normiston luomista koskeva oikeustieteen haara

valtiovarainministeri /vˈaltɪˌovarˌainmɪnˌisterɪ/ (n)
ministre des finances
  ministeri, joka johtaa valtiovarainministeriötä

valua /vˈalua/ (v)
couler, écouler
  (nesteistä tms.) liikkua alaspäin
couler
  vuotaa

valuma-alue /vˈalumaˈalue/ (n)
bassin de drainage, bassin hydrographique
  maa-alue, jolta sadevesi ja sulamisvesi luonnostaan kulkeutuu yhteen ja samaan vesistöön

valurauta /vˈalurˌauta/ (n)
fonte
  rautaseos, joka sisältää hiiltä enemmän kuin teräs

valuutta /vˈaluːtːa/ (n)
monnaie, devise
  valtion raha ja rahayksikkö

valuvika /vˈaluvˌika/ (n)
défaut de coulée
  valukappaleeseen valettaessa syntynyt virheellisyys

valvoa /vˈalvoa/ (v)
veiller
  olla hereillä
  tarkkailla, jonkin tapahtumista

valvoja /vˈalvoja/ (n)
pion
  Henkilö, joka valvoo, että asiat menevät hyvin.

vamma /vˈamma/ (n)
blessure
  loukkaantumisessa tai tapaturmassa saatu haava, venähdys, murtuma tai muu trauma

vammainen /vˈammainen/ (n)
handicapé
  henkilö, jolla on jokin vamma

vammaisuus /vˈammaisuːs/ (n)
Invalidité
  invaliditeetti, ihmisen fyysinen tai henkinen toiminnanrajoite

vamppi /vˈampːɪ/ (n)
vamp
  viettelijätär, miestennielijä

vampyyri /vˈampyːrɪ/ (n)
vampire
  ihmismäinen taruolento, joka juo ihmisen verta

vanadiini /vˈanadˌiːnɪ/ (n)
vanadium
  eräs alkuaine, pehmeä, hopeanhohtoinen siirtymämetalli

vanavesi /vˈanavˌesɪ/ (n)
sillage
  vedessä liikkuvan aluksen peräänsä jättämä pyörre ja sitä seuraava vana

vandaali /vˈandaːlɪ/ (n)
vandale
  ilkityön tekijä
Vandale
  germaaneihin kuuluneen heimon edustaja 400–500-luvuilla

vandalismi /vˈandalˌismɪ/ (n)
vandalisme
  ilkivallan harjoittaminen, tahallinen sotkeminen

vaneri /vˈanerɪ/ (n)
contreplaqué
  vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta yhteen liimaamalla valmistettu levymäinen puutuote

vangita /vˈaŋŋɪta/ (v)
emprisonner, mettre en prison
  ottaa vangiksi

vanha /vˈanha/ (adj)
vieux, vieil
  korkeaikäinen, kauan elänyt, iältään suuri

vanhanaikainen /vˈanhanˌaikainen/ (adj)
démodé
  sellainen, joka kuuluu entisaikaan, entisajalle ominainen

vanhapiika /vˈanhapˌiːka/ (n)
vieille fille
  lapsuuden kodissa tai yksin asuva ikääntynyt nainen, joka ei ole ikinä ollut naimisissa

vanhemmat /vˈanhemmat/ (n)
parent, parents
  henkilön isä ja äiti

vanhempi /vˈanhempɪ/ (n)
parent
  jonkun isä tai äiti

vanhentua /vˈanhentˌua/ (v)
vieillir
  tulla vanh(emm)aksi

vanheta /vˈanheta/ (v)
vieillir
  tulla vanhaksi, ikääntyä

vanhin /vˈanhɪn/ (n)
doyen
  kunnioitusta nauttiva iäkäs henkilö, jonkinlaisen yhteisön johtaja

vanhoillinen /vˈanhoillɪnen/ (adj)
conservateur
  vanhakantainen, konservatiivinen

vanhuudenhöperyys /vˈanhuːdˌenhøperyːs/ (n)
sénilité
  seniliteetti, lievähkö dementia

vanhuus /vˈanhuːs/ (n)
vieillesse
  iäkkyys, korkeaikäisyys, elämän loppupuoli

vanilja /vˈanɪlja/ (n)
vanille
  vaniljaorkidea ja sen siemenkodasta kuivaamalla valmistettava mauste ja hajuste

vanki /vˈaŋkɪ/ (n)
prisonnier
  rikoksen vuoksi vapausrangaistusta vankilassa suorittava henkilö

vankila /vˈaŋkɪla/ (n)
prison, geôle
  suljettu laitos, jossa säilytetään rikoksista epäiltyjä tutkintavankeja, vankeusrangaistukseen tuomittuja tai sakon muuntorangaistusta suorittavia vankeja

vankiselli /vˈaŋkɪsˌellɪ/ (n)
cellule
  yhdelle tai yleensä korkeintaan muutamalle vangille tarkoitettu vankilan asuinhuone

vannoa /vˈannoa/ (v)
jurer
  luvata Jumalan nimeen jotain tai että jokin asia tulee tapahtumaan

vanu /vˈanu/ (n)
ouate
  yleensä luonnon kuidusta valmistettu hahtuvainen aine, jonka kuidut ovat takertuneina toisiinsa

vanua /vˈanua/ (v)
feutrer
  tiivistyä kuitujen takertuessa toisiinsa; myös takkuuntua.

vanupuikko /vˈanupwˌikːo/ (n)
coton-tige, bâtonnet ouaté
  puikko, jonka yhteen tai molempiin päihin on kiedottu pumpulia; käytetään korvakäytävien puhdistamiseen

vapaa /vˈapaː/ (adj)
libre, célibataire, franc, levé, vacant
  sellainen, joka ei riipu tai ole kiinni (fyysisesti tai kuvaannollisesti); jota ei ole kahlittu, rajallinen tai rajoitettu

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (adj)
volontaire, bénévole
  sellainen, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (n)
bénévole, volontaire
  henkilö, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaasti /vˈapaːstɪ/ (adv)
librement
  vapaalla tavalla

vapaat kädet /vˈapaːt kˈædet/ (n)
blanc-seing
  täysi valtuus jnk tekemiseen haluamallaan tavalla

vapahtaja /vˈapahtˌaja/ (n)
rédempteur, rédemptrice, sauveur, sauveuse
  jokin, joka vapahtaa; (kristinusko, isolla) Jeesus

vapaus /vˈapaus/ (n)
liberté
  se asiain tila, jossa joku tai jokin on vapaa

vapauttaa /vˈapautːaː/ (v)
libérer
  päästää vapaaksi jostakin paikasta jonne on suljettu
  tehdä vapaaksi tai vapaammaksi, poistaa rajoituksia

vappu /vˈapːu/ (n)
journée internationale des travailleurs, la Fête du Travail, le Premier mai
  (Suomessa usein) toukokuun 1. päivä sosialistisen vasemmiston juhlapäivänä

varaani /vˈaraːnɪ/ (n)
varan
  -heimon ja erityisesti -suvun lisko. Varaaneja elää Aasiassa, Afrikassa ja Australiassa

varakas /vˈarakas/ (adj)
aisé, fortuné
  sellainen, jolla on suhteellisen paljon varoja, varoissaan oleva

varakreivi /vˈarakrˌeivɪ/ (n)
vicomte
  aatelisarvo, paronin yläpuolella, mutta kreivin ja jaarlin alapuolella

varakuningas /vˈarakunˌiŋŋas/ (n)
vice-roi
  maata kuninkaan edustajana hallitseva henkilö

varallisuus /vˈarallɪsuːs/ (n)
fortune
  omaisuuden rahallinen arvo

varaosa /vˈaraˌosa/ (n)
pièce de rechange
  laitteen rikkoontuneen osan korvaajaksi varalla pidetty tai hankittu osa

varas /vˈaras/ (n)
voleur
  henkilö, joka varastaa, ottaa luvatta jotakin itselleen kuulumatonta

varaslähtö /vˈaraslˌæhtø/ (n)
faux départ
  lähtö ennen lähtömerkkiä

varastaa /vˈarastaː/ (v)
voler, dérober
  ottaa luvatta omaisuutta, joka ei kuulu itselle

varastettu /vˈarastˌetːu/ (adj)
volé
  luvatta, salaa, laittomasti otettu

varasto /vˈarasto/ (n)
stock, réserve
  myöhempää käyttöä varten säilytetyt tavarat
entrepôt
  tavaroiden säilytystila
  varastorakennus

varastoida /vˈarastˌoida/ (v)
entreposer
  laittaa varastoon, pitää varastossa

varaus /vˈaraus/ (n)
réservation
  etukäteen tilattu tai varattu oikeus johonkin

varhainen /vˈarhainen/ (adj)
précoce
  aikainen

varhaiskypsä /vˈarhaiskˌypsæ/ (adj)
précoce
  tavallista varhemmin kypsynyt; sellainen joka on saavuttanut tavallista varhemmin korkean tason jossakin

varhaisuus /vˈarhaisuːs/ (n)
précocité
  se, että on varhainen

varikko /vˈarɪkːo/ (n)
dépôt
  sotamateriaalin varastoalue

varis /vˈarɪs/ (n)
corneille
  edellisiin kuuluva laji () tai sen yksilö

varjo /vˈarjo/ (n)
ombre
  läpinäkymättömän kappaleen estämän valon taakse jäävä pimeämpi alue

varkaus /vˈarkaus/ (n)
vol
  toisen omaisuuden ottaminen luvatta

varma /vˈarma/ (adj)
certain, sûr
  jonka tapahtuminen tai toteutuminen on hyvin todennäköistä

varmistua /vˈarmɪstˌua/ (v)
confirmer, vérifier
  saada varmuus jostakin
assurer
  hankkia varmuus

varmuus /vˈarmuːs/ (n)
assurance
  vakaa tieto jonkin asian tapahtumisesta

varoa /vˈaroa/ (v)
attention
  suojata t. suojella itseään jnk aiheuttamilta vaaroilta

varoittaa /vˈaroitːaː/ (v)
avertir, prévenir
  tiedottaa jkta jstk vaarallisesta

varoitus /vˈaroitus/ (n)
avertissement, mise en garde, semonce
  sopimattomasta toiminnasta annettu huomautus

varovainen /vˈarovˌainen/ (adj)
prudent
  joka ottaa toimiessaan vaarat huomioon

varovasti /vˈarovˌastɪ/ (adv)
prudemment
  varovalla tavalla

varpunen /vˈarpunen/ (n)
moineau, moineau domestique
  varpunen eli kotivarpunen () on paikkalintu, joka on yleinen suuressa osassa Eurooppaa ja Aasiaa. Kotivarpunen liikkuu parvina. Varpuset ovat 15 cm:n mittaisia, päältä ruskean pitkittäisviiruisia, vatsapuolelta harmaita. Koiraalla on musta kurkku.

varrastaa /vˈarrastaː/ (v)
embrocher
  keihästää, asettaa vartaaseen

varsa /vˈarsa/ (n)
poulain
  yleensä keskenkasvuinen, nuori hevonen, myös aikuisesta hevosesta voidaan puhua isänsä tai emänsä varsana; myös muiden hevosensukuisten jälkeläinen

varsi /vˈarsɪ/ (n)
poignée
  työkalun pitkä sauvamainen osa, josta pidetään kiinni
tige
  kasvin osa, joka kannattelee lehtiä ja kukkia

varsijousi /vˈarsɪjˌousɪ/ (n)
arbalète, balestrille
  tukilla ja yleensä jonkinlaisella laukaisukoneistolla täydennetty viritettävä jousiase

varsoa /vˈarsoa/ (v)
pouliner, mettre bas
  tammasta: synnyttää

vartalo /vˈartalo/ (n)
corps
  nisäkkäillä ruumis eli keho, mihin pää ja raajat kiinnittyvät
racine, radical
  ihmisen keho (etenkin esteettisesti tai eroottisesti viehättävänä)

varte /vˈarte/ (n)
greffon
  varttamisen tulos

varttua /vˈartːua/ (v)
grandir
  (ihmisestä) kehittyä, kasvaa, tulla vanhemmaksi

varustaa /vˈarustaː/ (v)
équiper
  saattaa käyttö- tai toimintakuntoon

varvas /vˈarvas/ (n)
orteil, doigt de pied
  jalassa jalkapöydän jatkeena olevat viisi nivelikästä uloketta

vasa /vˈasa/ (n)
faon
  poron, peuran tai hirven jälkeläinen

vasara /vˈasara/ (n)
marteau
  työkalu, jolla voidaan esim. lyödä nauloja puuhun

vasarahai /vˈasarahai/ (n)
requin-marteau
  Sphyrnidae-heimon kala, jonka silmät ovat vasaramaisen ulokkeen päässä

vasektomia /vˈasektˌomɪa/ (n)
vasectomie
  miehen sterilisaatioleikkaus jossa siemenjohtimet katkaistaan

vasemmisto /vˈasemmˌisto/ (n)
gauche
  nimitys, jota käytetään politiikassa oikeisto-vasemmisto-akselin vasemmassa päässä olevista ryhmistä

vasemmistolainen /vˈasemmˌistolˌainen/ (adj)
gauche
  vasemmistoon tai sen aatteeseen kuuluva tai siihen liittyvä

vasen /vˈasen/ (adj)
gauche
  ei oikea; joka sijaitsee määräsuunnasta samalla puolella kuin katsojan sydän yleensä on vartalon keskiviivaan nähden, vasemmanpuoleinen

vasenkätinen /vˈaseŋkˌætɪnen/ (adj)
gaucher
  sellainen, joka käyttää ensisijaisesti vasenta kättään

vasikka /vˈasɪkːa/ (n)
veau
  nautaeläimen poikanen
  nautaeläimen poikasen liha, vasikanliha

vaskipuhallin /vˈaskɪpuhˌallɪn/ (n)
cuivre
  nimitys niille useimmiten metallisille puhallinsoittimille, joissa ääni syntyy kuppimaista suukappaletta vasten jännitettyjen huulten värinän saattaessa soittimen sisäisen ilmapatsaan värähtelemään

vaskitsa /vˈaskɪtsa/ (n)
orvet
  Suomessa esiintyvä käärmeen näköinen raajaton lisko ()

vasta /vˈasta/ (adv)
encore, ne toujours, que seulement
  ei enempää kuin, (tähän mennessä) ainoastaan
aussi tard que, ne que seulement pas avant
  ei ennen jotakin ajankohtaa
seulement de, venir juste
  juuri nyt, hetki sitten, vastikään

vastaaja /vˈastaːja/ (n)
répondant
  se, joka vastaa
accusé, mis en examen
  riita- ja hallintoasioissa kantajan oikeuteen haastama osapuoli; rikosasioissa myös syytetty
répondeur, répondeur téléphonique
  puhelinvastaaja
boîte vocale, messagerie vocale
  puhelinliittymän vastaajapalvelu

vastaan /vˈastaːn/ (adv)
à l’encontre
  takaisin, vastavuoroisesti

vastaanottaja /vˈastaːnˌotːaja/ (n)
destinataire, receveur, receveuse
  se joka ottaa vastaan

vastakohta /vˈastakˌohta/ (n)
contraire, opposé
  johonkin nähden päinvastaista tarkoittava asia tai merkitykseltään vastakkainen sana

vastakohtaisuus /vˈastakˌohtaisuːs/ (n)
antagonisme, opposition
  (filosofia, ym.) eroavaisuuksia korostava vallitseva ristiriita olioiden keskinäisessä suhteessa; käänteisyys

vastamyrkky /vˈastamˌyrkːy/ (n)
antidote
  aine, joka tekee myrkyn tehottomaksi

vastarinta /vˈastarˌinta/ (n)
résistance, opposition
  vastustus

vastata /vˈastata/ (v)
répondre
  antaa vastaus (kysymykseen tai kommenttiin vuoropuhelussa)
réagir
  toimia jnk vaikutuksesta jllk tietyllä tavalla
correspondre
  olla jnk kaltainen, täyttää sama mitta

vastaus /vˈastaus/ (n)
réponse, réplique
  esitettyyn kysymykseen löydetty ratkaisu, selitys tai muu kannanotto
réplique
  vuoropuhelun vastausrepliikki

vastavuoroisesti /vˈastavˌuoroisˌestɪ/ (adv)
réciproquement, mutuellement
  vuorostaan, toisen osapuolen toimintaa mukaillen; vuorotellen, toinen toiselleen

vastedes /vˈastedes/ (adv)
désormais
  puhehetkestä alkaen, puhehetken jälkeen

vastenmielinen /vˈastenmˌielɪnen/ (adj)
désagréable, antipathique
  ilmaisu jollekin inhottavalle, jopa oksettavalle, asialle

vastikkeellisuus /vˈastɪkːˌeːllɪsuːs/ (n)
substitution
  se, että on vastikkeellinen

vastine /vˈastɪne/ (n)
équivalent
  sanan tai käsitteen kielellinen vastaavuus

vastuu /vˈastuː/ (n)
responsabilité
  se, että jonkun täytyy vastata jostakin, ottaa jonkin asian toteutumisesta syy niskoilleen

vastuuhenkilö /vˈastuːhˌeŋkɪlø/ (n)
responsable
  tietystä asiasta vastaava henkilö

vastuullinen /vˈastuːllɪnen/ (adj)
responsable
  sellainen, joka ottaa vastuuta, toimii vastuullisesti

vatja /vˈatja/ (n)
vote
  kielitunnus vot, uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli, jota puhuvat vatjalaiset

vatsa /vˈatsa/ (n)
ventre
  ihmisen vartalon etumus rinnan alapuolelta nivusiin, maha

vatsanpalvonta /vˈatsampˌalvonta/ (n)
gloutonnerie
  (raamatullinen) mässäily (syntinä)

vatsatanssi /vˈatsatˌanssɪ/ (n)
danse du ventre
  itämainen tanssi, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä eri kulttuurien yhteisvaikutteissa pitkän ajan kuluessa kehittynyt esittävä soolotanssityyli

vauhtiraita /vˈauhtɪrˌaita/ (n)
virgule
  ulosteesta alushousuihin tai vessanpönttöön syntynyt raita

vaunu /vˈaunu/ (n)
voiture, charrette, calèche, char, chariot
  hevosen vetämä kuljetusväline, erityisesti sellainen, jossa on umpinainen matkustamo tai tavaratila

vaunut /vˈaunut/ (n)
carrosse, char, chariot
  (historia) yhden tai useamman hevosen vetämä kaksi- tai nelipyöräinen kulkunevo

vauras /vˈauras/ (adj)
fortuné
  omillaan hyvin toimeentuleva, hyvinvoipa

vaurastuttaa /vˈaurastˌutːaː/ (v)
enrichir
  tehdä vauraammaksi

vauva /vˈauva/ (n)
bébé
  alle vuoden ikäinen lapsi

vedos /vˈedos/ (n)
brouillon
  paperille painettu koeversio; korjausta varten otettu paino- tms. jäljennös

vedota /vˈedota/ (v)
invoquer
  esittää vetoomus; ottaa jokin asia esiin esim. itseään puolustaakseen.

veganismi /vˈeɡanˌismɪ/ (n)
véganisme, végétalisme
  ideologia ja elämäntapa, jossa kieltäydytään pitämästä eläimiä hyödykkeinä eikä käytetä eläinperäisiä tuotteita missään muodossa

vehnä /vˈehnæ/ (n)
blé, blé tendre
  leipävehnä, vehnien sukuun kuuluva viljalaji (Triticum aestivum)

vehnäjauho /vˈehnæjˌauho/ (n)
farine de blé
  vehnästä valmistettu jauho, jota käytetään paljon leivonnassa ja ruoanlaitossa

veistos /vˈeistos/ (n)
sculpture
  veistämisen lopputulos

veitsi /vˈeitsɪ/ (n)
couteau
  kattaukseen kuuluva ruoan leikkaamiseen ja levitteiden levittämiseen tarkoitettu ruokailuväline, myös keittiötyökalu

vekseli /vˈekselɪ/ (n)
lettre de change
  määrämuotoinen, kaikesta aineellisesta velkaperusteesta ja vastasuorituksesta riippumaton maksusitoumus

vektori /vˈektorɪ/ (n)
vecteur
  suure, jolla on tietty suuruus ja tietty suunta; vektoriavaruuden alkio

velho /vˈelho/ (n)
magicienne, magicien
  noita, henkilö, jonka sanotaan hallitsevan yliluonnollisia taikavoimia

veli /vˈelɪ/ (n)
frère
  miespuolinen sisarus

veljenpoika /vˈeljempˌoika/ (n)
neveu
  veljen poika

veljentytär /vˈeljentytær/ (n)
nièce
  veljen tytär

veljeskunta /vˈeljeskˌunta/ (n)
fraternité
  miehille tarkoitettu yhteisö, jonka jäsenet ovat sitoutuneet yhteiseen päämäärään; esimerkiksi munkkikunta, kilta tai salaseura

velka /vˈelka/ (n)
dette
  velkasuhteessa velallisen velvoite, joka tarkoittaa tietyn suorituksen toimittamista velkojalle ja suorituksen täyttämättä jättämisestä aiheutuvaa oikeudellista vastuuta

velkoja /vˈelkoja/ (n)
créancier
  se, joka on lainannut jollekulle rahaa; se, jolle joku on velkaa

velodromi /vˈelodrˌomɪ/ (n)
vélodrome
  kaltevakäänteiseksi rakennettu kilpapyöräilyrata; pyöräilystadion

velvollisuus /vˈelvollɪsuːs/ (n)
obligation
  ympäristöltä tuleva pakko jonkin tekemiseen tai tekemättä jättämiseen oikeudellisesti tai moraalisesti

venda /vˈenda/ (n)
venda
  eräs bantukieli, yksi Etelä-Afrikan virallisista kielistä, jota puhutaan myös Zimbabwessa (kielitunnus: ve)

vene /vˈene/ (n)
bateau, barque
  vedessä kulkeva kulkuneuvo, yleensä selvästi pienempi kuin laiva

venetsia /vˈenetsˌia/ (n)
vénitien
  (kielitiede) venetsian kieli, Pohjois-Italiassa puhuttava romaaninen kieli, (kielitunnus: vec)

venetsialainen /vˈenetsˌialˌainen/ (adj)
vénitien
  Venetsiasta peräisin oleva

venetsialainen /vˈenetsˌialˌainen/ (n)
vénitien
  Venetsian asukas

venezuelalainen /vˈenetsˌuelalˌainen/ (adj)
vénézuélien
  Venezuelasta peräisin oleva tai Venezuelaan liittyvä

venezuelalainen /vˈenetsˌuelalˌainen/ (n)
Vénézuélien
  pysyvästi Venezuelassa asuva henkilö

venezuelanaratti /vˈenetsˌuelˌanarˌatːɪ/ (n)
conure à oreillons
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

venttiili /vˈentːɪːlɪ/ (n)
valve
  nesteiden tai kaasujen virtauksen avaamista tai sulkemista ohjaava tekninen laite

venäjä /vˈenæjæ/ (n)
russe
  venäjän kieli (kielitunnus: ru), Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (adj)
russe
  Venäjältä peräisin oleva tai Venäjään liittyvä
  etnisiin venäläisiin liittyvä

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (n)
Russe, russe
  pysyvästi Venäjällä asuva henkilö

vepsä /vˈepsæ/ (n)
vepse
  (kielitiede) vepsän kieli (kielitunnus: vep), uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli

veranta /vˈeranta/ (n)
véranda
  oleskeluun tarkoitettu ja ympäristöön auki oleva tyypillisesti suurikokoinen kuisti, johon sisältyy katos ja sen lukuisia tukipylväitä

verbi /vˈerbɪ/ (n)
verbe
  sanaluokka, johon kuuluvat sanat merkitsevät toimintaa tai tilaa

verenpaine /vˈerempˌaine/ (n)
tension artérielle
  verisuonistossa esiintyvä nesteen paine

verensiirto /vˈerensˌiːrto/ (n)
transfusion
  toiselta ihmiseltä otetun veren siirto tarvitsijan elimistöön

verho /vˈerho/ (n)
rideau
  ikkunan eteen laitettava kangas, joka peittää ikkunan; ikkunaverho

verhoilla /vˈerhoilla/ (v)
rembourrer
  () verhota

verhota /vˈerhota/ (v)
voiler
  päällystää, peittää verholla

veri /vˈerɪ/ (n)
sang
  nestemäinen kudos, joka kuljettaa happea ja ravinteita kehoon ja kuonaa pois kehosta

veriappelsiini /vˈerɪˌapːelsˌiːnɪ/ (n)
orange sanguine
  hapahko, punainen appelsiinilajike.

verilöyly /vˈerɪlˌøyly/ (n)
bain de sang, massacre, carnage, tuerie
  tapahtuma, jossa surmataan joukko ihmisiä poikkeuksellisen julmasti tai raa’asti

verinahka /vˈerɪnˌahka/ (n)
derme
  ihoon kuuluva, orvaskeden alla sijaitseva runsasverisuoninen sidekudoskerros ()

verinen /vˈerɪnen/ (adj)
sanglant, sanglante
  verta sisältävä; sellainen, jossa on näkyvästi verta; veren tahrima

verisukulainen /vˈerɪsˌukulˌainen/ (n)
consanguin
  henkilö, joka on toisen sukulainen suhteellisen läheisten yhteisten esivanhempien kautta (eikä avioliiton tai adoption kautta)

verisukulaisuus /vˈerɪsˌukulˌaisuːs/ (n)
consanguinité
  sukulaisuus, jossa osapuolet ovat suhteellisen läheisti sukua yhteisten esivanhempien kautta vastakohtana sukulaisuudelle avioliiton tai adoption kautta

verisuoni /vˈerɪsˌuonɪ/ (n)
vaisseau sanguin
  elimistön kanava, jossa veri kulkee; jakautuvat valtimoihin ja laskimoihin

verkko /vˈerkːo/ (n)
filet, réseau
  langasta, myös rautalangasta, tai köydestä punottu kudos
filet
  kalastusvälineenä käytetty narusta tehty verkko, kalaverkko
toile, toile d'araignée
  hämähäkin pyydystysvälineekseen seitistä punoma verkko, hämähäkinverkko

verkkosivusto /vˈerkːosɪvˌusto/ (n)
site web, site site Internet
  Internetissä saatavilla oleva yksittäinen kokonaisuus, joka identifioidaan uniikilla URL:lla; verkkosivujen joukko

vermutti /vˈermutːɪ/ (n)
vermouth
  yrteillä maustettu väkevä viini

vero /vˈero/ (n)
impôt, taxe, contribution
  valtion, kunnan tai muun sellaisen yhteisön, jolla on lain suoma oikeus kantaa veroja, perimä osuus tuloista tai omaisuudesta; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulo

veroparatiisi /vˈeropˌaratˌiːsɪ/ (n)
paradis fiscal
  itsehallinnollinen alue, jossa on matala tai olematon veroaste; tällaisella hallintoalueella tietyt verot ovat matalia tai niitä ei ole lainkaan; tällaisia alueita yritykset ja varakkaat yksityishenkilöt pyrkivät hyödyntämään heihin kohdistuvan verorasituksen alentamiseksi

verotus /vˈerotus/ (n)
taxation
  verojen keruu, verojen periminen; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulojen kerääminen

verrannollinen /vˈerrannˌollɪnen/ (adj)
proportionnel
  sellainen, että suureen suhde toiseen suureeseen pysyy vakiona eri arvoilla

verrannollisuus /vˈerrannˌollɪsuːs/ (n)
proportionnalité
  se, että on verrannollinen

verrata /vˈerrata/ (v)
comparer
  etsiä useasta asiasta niiden välisiä eroavaisuuksia ja yhtäläisyyksiä

verrattuna /vˈerratːˌuna/ (adv)
comparé
  jhk suhteessa

verso /vˈerso/ (n)
pousse, rejet
  kormi, monisoluisten kasvien normaalisti ylöspäin kasvava tai vaakasuora osa

vertailu /vˈertailu/ (n)
comparaison
  toimenpide kahden tai useamman asian vertaamiseksi toisiinsa

vesakko /vˈesakːo/ (n)
broussailles
  vesojen muodostama kasvusto

vesi /vˈesɪ/ (n)
eau
  kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista muodostuva yhdiste (H₂O), vedyn palamistulos, huoneenlämmössä kirkas, hajuton ja mauton neste

vesihana /vˈesɪhˌana/ (n)
robinet
  yleensä vesijohtoon liitetty hana, veden virtausta säätelevä venttiili

vesijohtovesi /vˈesɪjˌohtovˌesɪ/ (n)
eau du robinet
  talousvesi, joka johdetaan rakennukseen vesijohtoverkoston kautta; kraanavesi, hanavesi

vesikalvo /vˈesɪkˌalvo/ (n)
amnios
  sisin sikiökalvo

vesilisko /vˈesɪlˌisko/ (n)
triton
  yleinen Salamandridae-heimon pyrstösammakkolaji ()

vesimeloni /vˈesɪmˌelonɪ/ (n)
pastèque, melon d'eau
  arbuusi, mehevähedelmäinen viljelyskasvi (Citrullus lanatus), vihanneshedelmä ja sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja. Vesimelonin siemenet ovat jakautuneet tasaisesti koko hedelmälihaan toisin kuin melonilla

vesimyyrä /vˈesɪmˌyːræ/ (n)
campagnol terrestre, rat d’eau
  Keski- ja Pohjois-Euroopassa esiintyvä jyrsijälaji (Arvicola amphibius)

vesinokkaeläin /vˈesɪnˌokːaelæin/ (n)
ornithorynque
  Australian mantereella ja Tasmaniassa esiintyvä räpyläjalkainen, ankannokkainen muniva nisäkäs (Ornithorhynchus anatinus)

vesiputous /vˈesɪputous/ (n)
cascade#Ranska, cascade
  kohta jossa joen vesi putoaa vapaasti alaspäin jyrkänteeltä tai syöksyy uomaansa pitkin alas jyrkässä kulmassa

vesiskorpioni /vˈesɪskˌorpɪˌonɪ/ (n)
nèpe
  vesiluteisiin kuuluva järvissä ja lammissa elävä vesihyönteinen ()

vesistö /vˈesɪstø/ (n)
système fluvial, système lacustre
  toisiinsa liittyvien jokien ja järvien muodostama kokonaisuus
système de drainage
  veden valumiseen perustuva yhtenäinen järjestelmä

vesisulka /vˈesɪsˌulka/ (n)
hottonie, millefeuille
  mikä tahansa vesisulkien sukuun () kuuluva esikkokasvien laji tai sellaisen yksilö
hottonie des marais, millefeuille aquatique
  edellisiin kuuluva laji tai sen yksilö

vesisänky /vˈesɪsˌæŋky/ (n)
lit à eau
  vuode jossa patja on täytetty vedellä

vesitaso /vˈesɪtˌaso/ (n)
hydravion
  lentokone joka on suunniteltu laskeutumaan ponttoonien varaan veteen ja nousemaan siitä, vesilentokone

vesitorni /vˈesɪtˌornɪ/ (n)
château d’eau, château d'eau
  torni ja siihen sijoitettu ylävesisäiliö, josta saadaan painovoiman avulla paineistettua vettä vesijohtoverkkoon

vesiviljely /vˈesɪvˌiljely/ (n)
hydroponie
  (puutarha) hydroponiikka, kasvien viljeleminen ravinneliuoksessa maan sijasta

vesivärimaalaus /vˈesɪvˌærɪmˌaːlaus/ (n)
aquarelle
  vesiliukoisia värejä käyttäen tehty maalaus

vessa /vˈessa/ (n)
toilettes
  ulostamista ja virtsaamista ja tavallisesti samalla henkilökohtaista siistiytymistä varten tehty tila

veteraani /vˈeterˌaːnɪ/ (n)
vétéran
  vanha tai täysinpalvellut sotilas

vetoauto /vˈetoˌauto/ (n)
tracteur
  perävaunun vetämiseen käytettävä auto

vetokaappi /vˈetokˌaːpːɪ/ (n)
hotte
  laboratorioissa käytettävä ilmastoitu kaappi

vetokoira /vˈetokˌoira/ (n)
chien de traîneau
  koira tai koirarotu, jota käytetään ahkion vetämisessä

vetolaatikko /vˈetolˌaːtɪkːo/ (n)
tiroir
  huonekaluun, kalusteeseen tai muuhun rakenteeseen sijoitettu yleensä etupaneelissa näkyvästä kädensijasta tai vetimestä vetämällä osittain tai kokonaan esiin tuleva tavallisesti yläpuolelta avoin säilytyslaatikko

vetovoima /vˈetovˌoima/ (n)
attraction gravitationnel, force gravitationnel
  gravitaation aiheuttama voima, joka on sama asia kuin painovoima; käytetään erityisesti taivaankappaleiden välisen vuorovaikutuksen yhteydessä, kun taivaankappaleet vetävät toisiaan puoleensa pitkien etäisyyksien päästä
attraction, attraction magnétique
  magnetismin aiheuttama voima; magneetin taipumus vetää ferriittisiä kappaleita puoleensa

veturi /vˈeturɪ/ (n)
locomotive
  rautateillä junaa vetävä moottoroitu laite

vety /vˈety/ (n)
hydrogène
  kevyin epämetallinen alkuaine, kemiallinen merkki H

vetyperoksidi /vˈetyperˌoksɪdɪ/ (n)
eau oxygénée, peroxyde d’hydrogène
  nestemäinen, valkaisuun ja desinfioimiseen käytettävä vedyn ja hapen yhdiste, H₂O₂

vetypommi /vˈetypˌommɪ/ (n)
bombe à hydrogène
  fuusioreaktioon perustuva pommi, missä käytetään räjähdysvoimana keveiden atomiytimien yhtyessä korkeassa lämpötilassa vapautuvaa energiaa

vetää /vˈetæː/ (v)
tirer
  liikuttaa itseään kohti tai mukanaan, kuljettaa perässään; repiä päistä pidemmäksi tai auki
étirer
  hengittää sisään; pitää tauko hengityksen tasaantumisen ajaksi

viallinen /vˈiallɪnen/ (adj)
défectueux
  esine tai asia, jossa on jokin vika

vibrafoni /vˈibrafˌonɪ/ (n)
vibraphone
  ksylofonia muistuttava lyömäsoitin, jossa on metalliset kielet ja tyypillisen huojuvan äänen aiheuttava moottori

video /vˈideo/ (n)
vidéo
  teknologia, jossa sähköisiä signaaleja käsitellään niin, että niistä saadaan liikkuvia kuvia

videokamera /vˈideˌokamˌera/ (n)
caméra, caméra vidéo, caméscope
  kamera, joka tallentaa liikkuvaa kuvaa ja ääntä elektronisesti

videopeli /vˈideˌopelɪ/ (n)
jeu vidéo
  pelikonsolilla pelattava elektroninen peli

videoteekki /vˈideotˌeːkːɪ/ (n)
vidéothèque
  videokirjasto, videokokoelma

videovuokraamo /vˈideovˌuokraːmo/ (n)
vidéo-club
  liike, joka vuokraa pääasiassa elokuvia videolla, mutta myöhemmin laajentunut käsittämään myös uudemmat elokuvien jakeluformaatit, kuten DVD- ja Blu-ray-levyt

viedä /vˈiedæ/ (v)
porter, transporter, emmener, emporter
  siirtää joku taikka jokin johonkin, kuljettaa ajoneuvolla
mener
  saattaa johonkin olotilaan
  johdattaa tanssissa
enlever, retirer
  harjoittaa vientiä
exporter
  riistää

viehe /vˈiehe/ (n)
leurre
  siimaan kiinnitettävä kalastusväline, jonka koukkuun tai koukkuihin houkutellaan petokalaa tarttumaan

vieraannuttaminen /vˈieraːnnˌutːamɪnen/ (n)
éloignement
  menettely, jossa lapsen kanssa asuva lapsen huoltaja pyrkii vanhempien erottua eri tavoin estämään lapsen tapaamiset toisaalla asuvan vanhemman kanssa

vierailija /vˈierailˌija/ (n)
visiteur, visiteuse
  henkilö, joka vierailee jossakin

vierailla /vˈierailla/ (v)
visiter
  käydä jossakin

vierailu /vˈierailu/ (n)
visite
  jonkun käynti jossakin kutsuttuna tai muusta aloitteesta vierailijana

vieras /vˈieras/ (adj)
étranger, étrangère
  (kielestä) joka ei ole äidinkieli

vieras /vˈieras/ (n)
invité invitée, invité
  henkilö, joka kyläilee tai vierailee jossakin, vierailija

viesti /vˈiestɪ/ (n)
message
  sanoma, kirjallinen tai suullinen asian tiedottaminen toiselle
relai, relais
  yksilöurheilulajien suoritustapa, jossa joukkueen jäsenet suorittavat omilla peräkkäisillä vuoroillaan tietyn urheilusuorituksen

viestintä /vˈiestɪntæ/ (n)
communication
  sanomien välittäminen, merkitysten tuottaminen ja yhteisen ymmärryksen rakentaminen

vietellä /vˈietellæ/ (v)
séduire
  saada joku tekemään jotakin seksuaalista kanssaan

vietnam /vˈietnam/ (n)
vietnamien
  pääasiassa Vietnamissa puhuttava kieli (kielilyhenne: vi)

vietnamilainen /vˈietnamɪlˌainen/ (adj)
vietnamien
  Vietnamista peräisin oleva tai Vietnamiin liittyvä

vietnamilainen /vˈietnamɪlˌainen/ (n)
Vietnamien
  pysyvästi Vietnamissa asuva henkilö

viettely /vˈietːely/ (n)
séduction
  houkuttelemista seksuaaliseen toimintaan

viha /vˈiha/ (n)
haine, colère
  jkt tai jtak kohtaan tunnettu voimakas vastenmielisyyden tunne tai suuttumus

vihainen /vˈihainen/ (adj)
en colère, fâché
  vihaa tunteva, kiukkuinen

vihaisuus /vˈihaisuːs/ (n)
colère
  se, että joku on vihainen

vihamielinen /vˈihamˌielɪnen/ (adj)
hostile
  vastustava, syrjivä asenne jotakuta kohtaan

vihannes /vˈihannes/ (n)
légume
  mehevä kasvi, jonka lehtiä, juuria, vartta tai kukkia käytetään ravinnoksi tuoreena tai kypsennettynä

vihanneskrassi /vˈihannˌeskrassɪ/ (n)
cresson alénois
  nopeakasvuinen kirpeänmakuinen yrtti (Lepidium sativum), jonka nuoria versoja käytetään vihantana ruoan maustamiseen

vihanpito /vˈihampˌito/ (n)
haine
  voimakas epäsopu ihmisten tai ihmisryhmien välillä

vihata /vˈihata/ (v)
haïr, détester
  tuntea vihaa jkta kohtaan

viheraranen /vˈiherˌaranen/ (n)
toui de Spix
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viheraratti /vˈiherarˌatːɪ/ (n)
conure verte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherhohtokolibri /vˈiherhˌohtokolˌibrɪ/ (n)
mango vert
  hohtokolibrien sukuun () kuuluva, vain Puerto Ricossa esiintyvä lintulaji () tai sen yksilö

viherkaijanen /vˈiherkˌaijanen/ (n)
micropsitte de Finsch
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherluri /vˈiherlˌurɪ/ (n)
loriquet de Weber
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherlurikki /vˈiherlurˌikːɪ/ (n)
lori de Meek
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihernokkakaija /vˈihernˌokːakˌaija/ (n)
perruche de Müller
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherpippuri /vˈiherpˌipːurɪ/ (n)
poivre vert
  (kasvitiede) mustapippurin, (Piper nigrum), raakana pakastekuivattu vihreä hedelmä säilöttynä etikkaliemeen.

viherraitakaija /vˈiherrˌaitakˌaija/ (n)
perruche de Madarasz
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherriippukaija /vˈiherrˌiːpːukˌaija/ (n)
coryllis vert
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihersiipiara /vˈihersˌiːpɪˌara/ (n)
ara chloroptère, ara à ailes vertes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihervahanokka /vˈihervˌahanˌokːa/ (n)
astrild à joues noires
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihervarpunen /vˈihervˌarpunen/ (n)
tarin des aulnes
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viherviirikaija /vˈihervˌiːrɪkˌaija/ (n)
palette verte
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vihje /vˈihje/ (n)
astuce, renseignement, truc
  neuvo, jonka on tarkoitus edistää esimerkiksi tehtävän suorittamista tai auttaa vedonlyönnissä

vihkiminen /vˈihkɪmɪnen/ (n)
inauguration, installation, onction, réception
  virkaan asettaminen
inauguration, onction
  seremoniallinen käyttöönotto

vihkisormus /vˈihkɪsˌormus/ (n)
alliance
  avioliiton symbolina käytettävä sormus, jota miehet ja naiset kantavat vasemman käden nimettömässä; Suomessa on tapana, että naiset asettavat vihkisormuksen kihlasormuksen rinnalle

vihko /vˈihko/ (n)
cahier, carnet
  paperiarkeista tehty pehmeäkantinen nidos

vihollinen /vˈihollɪnen/ (n)
ennemi
  osapuoli, joka pyrkii tuhoamaan toisen

vihreä /vˈihreæ/ (adj)
vert
  väriltään vihreä
  luonnon arvoja ja ympäristöä varjeleva

vihreä /vˈihreæ/ (n)
vert
  vihreä väri

vihurirokko /vˈihurɪrˌokːo/ (n)
rubéole
  viruksen aiheuttama kuumetauti, joka on herkästi tarttuva ja aiheuttaa punaläiskäistä ihottumaa

vihvilä /vˈihvɪlæ/ (n)
jonc
  jokin vihviläkasvien heimoon kuuluvan suvun () yleensä monivuotisista kasveista

viidakko /vˈiːdakːo/ (n)
jungle
  trooppinen sademetsä

viidakkolintuhaukka /vˈiːdakːolˌintuhˌaukːa/ (n)
autour à flancs roux
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viidennes /vˈiːdennes/ (n)
cinquième
  yksi viidesosa

viihde /vˈiːhde/ (n)
divertissement, distraction
  yleisnimi kevyelle ajanvietteelle, tapahtumille, esityksille tai toiminnoille, joiden tarkoitus on tuottaa huvia tai mielihyvää yksittäiselle ihmiselle tai suuremmalle yleisölle

viihdyttää /vˈiːhdytːæː/ (v)
divertir, plaire
  saada viihtymään

viihtyä /vˈiːhtyæ/ (v)
plaire, sentir
  tuntea olonsa viihtyisäksi

viikate /vˈiːkate/ (n)
faux
  maataloustyökalu, jolla niitetään esimerkiksi heinää ja viljaa

viikatemies /vˈiːkatemies/ (n)
Faucheuse, Grande Faucheuse
  kuoleman eräs henkilöitymä

viikingit /vˈiːkɪŋŋɪt/ (n)
vikings
  skandinaavien noin 800–1000-luvuilla toimineet joukot, jotka harjoittivat meritse kaupankäyntiä ja ryöstelyä

viikinki /vˈiːkɪŋkɪ/ (n)
viking
  noin 800–1000-luvuilla viikinkeihin kuulunut henkilö

viikinkiaika /vˈiːkɪŋkɪˌaika/ (n)
Áge des Vikings
  Pohjois-Euroopan historiassa rautakauteen kuuluva ajanjakso n. 800–1025/1050 jKr.

viikko /vˈiːkːo/ (n)
semaine, huit jours
  seitsemän päivän jakso

viikoittain /vˈiːkoitːain/ (adv)
semanalmente
  joka viikko

viikoittainen /vˈiːkoitːˌainen/ (adj)
hebdomadaire
  joka viikko tapahtuva

viikonloppu /vˈiːkonlˌopːu/ (n)
fin de semaine, week-end, weekend
  viikonvaihde, viikon viimeiset päivät eli lauantai ja sunnuntai, joskus myös perjantai (lyh. vkl)

viikonpäivä /vˈiːkompˌæivæ/ (n)
jour de la semaine
  nimetty päivä viikosta, joita on seitsemän kappaletta

viiksekäs /vˈiːksekæs/ (adj)
moustachu
  sellainen, jolla on viikset

viikset /vˈiːkset/ (n)
moustache
  ylähuulessa nenän ja suun välissä sijaitseva karvoitus, huuliparta

viiksilaulumesikko /vˈiːksɪlˌaulumesˌikːo/ (n)
méliphage à joues d’or
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viiksilurikki /vˈiːksɪlurˌikːɪ/ (n)
lori bridé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viikuna /vˈiːkuna/ (n)
figue
  sen hedelmä, jota syödään varsinkin kuivattuna

viikunakaija /vˈiːkunakˌaija/ (n)
psittacule double-œil
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viila /vˈiːla/ (n)
lime
  erilaisten materiaalien työstöön käytettävä tiheäänhammastettu, tankomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

viileä /vˈiːleæ/ (adj)
frais, fraîche
  lämpötilaltaan verrattain alhainen

viimeinen /vˈiːmeinen/ (adj)
dernier
  sellainen, jonka jälkeen ei tule enää yhtään

viimeinen /vˈiːmeinen/ (n)
dernier
  se tai hän, joka tulee viimeisenä tai jää viimeiseksi

viini /vˈiːnɪ/ (n)
vin#Ranska, vin
  viinirypäleistä tai toisinaan marjoista tai hedelmistä käyttämällä valmistettava alkoholijuoma
carquois
  nuolikotelo

viiniamatsoni /vˈiːnɪamˌatsonɪ/ (n)
amazone vineuse
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viiniköynnös /vˈiːnɪkˌøynnøs/ (n)
vigne
  mikä tahansa viiniköynnöksien sukuun () kuuluva viiniköynnöskasvien heimon () laji tai sellaisen yksilö

viinilasi /vˈiːnɪlˌasɪ/ (n)
verre à vin
  tietynlainen leveä ja jalallinen lasi, joka on tarkoitettu viinin tarjoiluun

viinilista /vˈiːnɪlˌista/ (n)
carte des vins
  lista ravintolassa tarjolla olevista viineistä

viinipullo /vˈiːnɪpˌullo/ (n)
bouteille de vin, bouteille à vin
  pullollinen viiniä; pullo, jossa on ollut viiniä tai joka on tarkoittu viinin säilytykseen

viinirypäle /vˈiːnɪrˌypæle/ (n)
raisin
  rypäleittäin kasvava viiniköynnöksen marjamainen hedelmä, josta valmistetaan mm. viiniä, rusinoita ja rypälemehua

viinitila /vˈiːnɪtˌila/ (n)
vignoble, vinerie, château
  maatila, jolla viljellään ja usein valmistetaan viiniä

viirulurikki /vˈiːrulurˌikːɪ/ (n)
lori strié
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viiruniskamesikko /vˈiːrunˌiskamesˌikːo/ (n)
méliphage lancéolé
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viirupöllö /vˈiːrupˌøllø/ (n)
chouette
  suurikokoinen varsinaisiin pöllöihin ja -sukuun kuuluva petolintu ()

viisas /vˈiːsas/ (adj)
sage
  joka tietää, osaa tai ymmärtää paljon asioita

viisaudenhammas /vˈiːsaudˌenhammas/ (n)
dent de sagesse
  takimmainen molaari ylä- tai alaleuassa; niitä on yhteensä neljä kappaletta ja ne puhkeavat noin 20 ikävuoden tienoilla

viisaus /vˈiːsaus/ (n)
sagesse
  syvällinen tieto ja ymmärrys
  viisas ajatus tai neuvo; aforismi

viisikulmio /vˈiːsɪkˌulmɪo/ (n)
pentagone
  monikulmio, jossa on viisi kulmaa ja sivua

viiste /vˈiːste/ (n)
facette
  yksi hiotun jalokiven pinnoista, tahko

viisumi /vˈiːsumɪ/ (n)
visa
  kohdemaan viranomaisen myöntämä maahantulo- ja oleskelulupa, joka usein kiinnitetään passin sivulle

viite /vˈiːte/ (n)
référence
  kirjeen tai asiakirjan alussa oleva lyhyt maininta asian edellisestä käsittelystä

viitonen /vˈiːtonen/ (n)
cinq
  viiden numero, numero 5; numerolla viisi merkitty tai järjestetty
  viiden euron tai muun rahayksikön arvoinen kolikko tai seteli

viitsiä /vˈiːtsɪæ/ (v)
pouvoir
  olla jollakulla voimia ja riittävästi tahtoa tehdä jotakin, niin että oikeasti tekee; suostua, vaivautua tekemään jotakin, välittää (tehdä jotakin), (jotakuta) huvittaa (tehdä jotakin)

viitta /vˈiːtːa/ (n)
robe
  harteilla pidettävä hihaton vaatekappale

viittaus /vˈiːtːaus/ (n)
geste
  käden nosto eleenä huomion merkiksi, viittaaminen
référence
  tekstiin merkitty asiatiedon lähde

viittomakieli /vˈiːtːomakˌielɪ/ (n)
langue des signes
  Useimmiten kuuroille suunnattu kieli, jossa kielellinen viesti ilmaistaan viittomalla käyttäen käsite-, sana- tai merkkiviittomia. Viestiä elävöitetään ja sävytetään eleiden ja ilmeiden avulla. Viittomakieli on itsenäinen kieli, eikä vain tapa välittää puhutun kielen viestejä.

viiva /vˈiːva/ (n)
ligne, trait, ride
  muodoltaan ja ulkoasultaan usein vaihteleva, tavallisesti ympäristöstä väriltään tai sävyltään erottuva juova, piirto, raita, rantu, viiru tms.

viivakoodi /vˈiːvakˌoːdɪ/ (n)
code à barres, code-barres
  informaation esitysmuoto, jossa tietoalkiot koodataan visuaaliseen, koneellisesti luettavaan muotoon; käytetään muun muassa tuotepakkauksissa tuotteiden tunnistamiseen

vika /vˈika/ (n)
erreur
  toimintahäiriö
faute
  virhe, puute

viktoriankaijanen /vˈiktorɪˌaŋkaijanen/ (n)
inséparable de Fischer
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vilja /vˈilja/ (n)
céréale
  ryhmä siemenkasveihin kuuluvia heinäkasveja, joiden siemeniä eli jyviä käytetään ravinnoksi

viljellä /vˈiljellæ/ (v)
cultiver
  harjoittaa maanviljelyä, myös kasvattaa kasveja kasvihuoneessa tai puutarhassa

vilkas /vˈilkas/ (adj)
vif, énergique
  eloisa, energinen

villa /vˈilla/ (n)
laine
  pitkäkarvaisista eläimistä saatava kuitu, jota käytetään tekstiilien raaka-aineena

villakoira /vˈillakˌoira/ (n)
caniche
  eräs nykyisin lähinnä seurakoirana pidettävä koirarotu tai sen yksilö

villakuore /vˈillakˌuore/ (n)
capelan
  (eläintiede) lota, Pohjois-Atlantissa elävä kuorekala.

villi /vˈillɪ/ (adj)
sauvage
  sellainen, joka elää luonnonvaraisena; kesytön, villiintynyt

villi /vˈillɪ/ (n)
sauvage, barbare
  luonnonvaraistaloudessa elävä, ei-korkeakulttuurisen kansan jäsen

villisika /vˈillɪsˌika/ (n)
sanglier
  metsäkarju, kesyn sian villinä elävä kantamuoto

villisti /vˈillɪstɪ/ (adv)
sauvagement
  villillä tavalla

vilpillinen /vˈilpɪllɪnen/ (adj)
déloyal, frauduleux, malhonnête
  petollinen, valheellinen

vilpittömyys /vˈilpɪtːømyːs/ (n)
sincérité
  se, kun jokin on vilpitön

vilpittömästi /vˈilpɪtːømˌæstɪ/ (adv)
franchement, sincèrement
  ilman taka-ajatuksia, suoraan, avoimesti, rehellisesti

vilpitön /vˈilpɪtøn/ (adj)
sincère, franc
  aito, rehellinen, jolla ei ole taka-ajatuksia

vilppi /vˈilpːɪ/ (n)
fraude, tricherie
  epärehellinen teko (muiden harhauttamiseksi), harhautus, lievä petos

vimpa /vˈimpa/ (n)
vimbe
  särkikaloihin kuuluva vaelluskala (Vimba vimba)

vinegrette /vˈineɡrˌetːe/ (n)
vinaigrette
  salaatinkastike, joka koostuu minimissään viinietikasta ja oliiviöljystä

vinoneliö /vˈinonˌelɪø/ (n)
losange
  (geometria) tasasivuinen, vinokulmainen suunnikas

vinssi /vˈinssɪ/ (n)
treuil
  kone, nosto- tai vetolaite, jossa vetävä vaijeri tai köysi kiertyy pyörivän telan ympäri

vintilä /vˈintɪlæ/ (n)
vilebrequin
  käsillä veivattava pora

vinttikoira /vˈintːɪkˌoira/ (n)
lévrier
  eräs koirarotu

virallinen /vˈirallɪnen/ (adj)
officiel
  jonkin tunnustetun tai julkisen tahon vahvistama

virallistaa /vˈirallˌistaː/ (v)
officialiser
  tehdä viralliseksi, vahvistaa

viranomainen /vˈiranomˌainen/ (n)
autorité, fonctionnaire, force de l'ordre
  valtiota tai kuntaa edustava ja valtion määräyksiä noudattava instituutio

virasto /vˈirasto/ (n)
office
  yhtenäisesti johdettu pysyvä julkinen yksikkö, jossa työskentelee useita viran- tai toimenhaltijoita muodostaen jonkin viranomaisen

vireo /vˈireo/ (n)
viréo
  vireoiden suvun () lintu tai laji

virhe /vˈirhe/ (n)
erreur, défaut, déficience
  vahingossa väärin mennyt tai tehty asia, erehdys

virittää /vˈirɪtːæː/ (v)
accorder
  säätää soitin oikeaan vireeseen, säätää soittimen kielet soimaan halutulla äänenkorkeudella

virka /vˈirka/ (n)
fonction, situation
  yksittäinen, pysyväksi tarkoitettu tehtävä ja erillisellä päätöksellä ko. tehtävän hoitamiseksi julkisoikeudelliseen yhteisöön perustettu palvelussuhde

virke /vˈirke/ (n)
phrase
  yhden tai useamman yhteenkuuluvan lauseen muodostama kielellisen ilmaisun kokonaisuus

virna /vˈirna/ (n)
vesce
  jokin virnojen () sukuun kuuluva hernekasvi(laji)

viro /vˈiro/ (n)
estonien
  Virossa puhuttava itämerensuomalaisiin kieliin kuuluva suomalais-ugrilainen kieli, eesti; kielitunnus: et

virolainen /vˈirolˌainen/ (adj)
estonien
  Virosta peräisin oleva tai Viroon liittyvä

virolainen /vˈirolˌainen/ (n)
Estonien, Estonienne
  pysyvästi Virossa asuva henkilö

virrata /vˈirrata/ (v)
couler, écouler
  (nesteestä) liikkua

virsi /vˈirsɪ/ (n)
psaume
  runomittainen hengellinen laulu

virta /vˈirta/ (n)
fleuve, courant
  iso(hko) joki
courant
  veden virtaus joessa, salmessa tms.
flux
  yleiset tavat, tottumukset, muodit, trendit yms.

virtahepo /vˈirtahˌepo/ (n)
hippopotame
  suurikokoinen laumoissa elävä afrikkalainen nisäkäs (Hippopotamus amphibius), kasvinsyöjä, joka viettää suurimman osan päivästä vedessä

virtapiiri /vˈirtapˌiːrɪ/ (n)
circuit électrique
  sähköenergian siirtymisen mahdollistava sähköä tuottavien, johtavien ja kuluttavien komponenttien muodostama kokonaisuus tai tällaisen osa

virtausdynamiikka /vˈirtausdˌynamˌiːkːa/ (n)
hydrodynamique
  fluidien liikettä tutkiva virtausmekaniikkaan kuuluva tieteenhaara

virtsa /vˈirtsa/ (n)
urine
  elimistön kuona-aine, joka muodostuu munuaisissa ja kulkeutuu sieltä virtsajohdinta pitkin virtsarakkoon, josta se poistuu virtsaputkia pitkin virtsattaessa

virtsamyrkytys /vˈirtsamˌyrkytys/ (n)
urémie
  yleensä munuaissairauden seurauksena muodostuva aineenvaihdunnallinen myrkytystila

virtsata /vˈirtsata/ (v)
uriner
  tyhjentää virtsarakkonsa

virus /vˈirus/ (n)
virus
  proteiinikuoren ympäröimä RNA:n tai DNA:n pätkä, joka kykenee lisääntymään elävän solun sisällä käyttämällä hyväkseen sen tuotantojärjestelmiä

virveli /vˈirvelɪ/ (n)
lancer, moulinet
  vavallinen kalastusväline, jolla viehe saadaan heitettyä kauas ja kelattua kelalla takaisin

virvoitusjuoma /vˈirvoitˌusjuoma/ (n)
liqueur, soda, sucrerie
  virvokkeena nautittava alkoholiton, yleensä tehdasvalmisteinen hiilihapollinen tai hiilihapoton juoma

visa /vˈisa/ (n)
quiz
  tietovisa, visailu, tietokilpailu

visentti /vˈisentːɪ/ (n)
bison d'Europe
  eurooppalainen biisoni,

visiiri /vˈisɪːrɪ/ (n)
vizir
  virkamies osmaniajan Turkissa

viski /vˈiskɪ/ (n)
whisky#Ranska, whisky
  Britteinsaarilta peräisin oleva viljasta tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

viskoosi /vˈiskoːsɪ/ (n)
rayonne, viscose
  natriumselluloosaksantogenaatti, muuntokuitu, joka on prosessoitu silkkiselluloosasta tai puuvillakuidusta

viskositeetti /vˈiskosɪtˌeːtːɪ/ (n)
viscosité
  sisäinen kitka, fluidien kyky vastustaa vierekkäisten kerrosten välisiä siirtymiä

vismutti /vˈismutːɪ/ (n)
bismuth
  metallinen alkuaine, tunnus Bi

visti /vˈistɪ/ (n)
whist#Ranska
  korttipeli, jonka pohjalta kehitettiin bridge

visuaalinen /vˈisuˌaːlɪnen/ (adj)
visuel
  näkyvä, nähtävä, näköaistiin liittyvä

vitamiini /vˈitamˌiːnɪ/ (n)
vitamine
  kasveille, eläimille ja ihmiselle välttämättömiä orgaanisia yhdisteitä, joita ne tarvitsevat solujen aineenvaihduntaan joko valmiina yhdisteinä tai esiasteina; kasvit syntetisoivat tarvitsemansa vitamiinit itse, eläimet ja ihminen saavat niitä kasveja syömällä tai muita eläimiä ravintona käyttäessään

vitsailu /vˈitsailu/ (n)
plaisanterie
  vitsien kertominen

vittu /vˈitːu/ (n)
con, baba
  naisen ulkosynnyttimet

vitun /vˈitun/ (adv)
putain de
  korostava sana

viuhka /vˈiuhka/ (n)
éventail
  säleistä ja paperista tai kankaasta tehty, suppuun painuva esine, jolla leyhytellään ilmavirralla kasvoja

viuhkahaukka /vˈiuhkahˌaukːa/ (n)
autour à longue queue
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viulisti /vˈiulɪstɪ/ (n)
violoniste
  viulun soittaja

viulu /vˈiulu/ (n)
violon
  4-kielinen, korkeaäänisin jousisoitin, jolla on keskeinen asema kamari- ja klassisessa orkesterimusiikissa

viulunkierukka /vˈiuluŋkˌierukːa/ (n)
crosse de fougère, tête de violon, tête-de-violon
  mikä tahansa sellainen sanikkaisten laji, jolla on (tavallisesti ravinnoksi kelpaava) kierukan muotoinen lehti

vlogata /vlˈoɡata/ (v)
vloguer
  pitää vlogia

vlogi /vlˈoɡɪ/ (n)
vlog, vlogue
  blogi, jonka sisältö koostuu pääasiassa videoista, videoblogi

voi /vˈoi/ (n)
beurre
  kermasta kirnuttu kiinteä ravintorasva

voida /vˈoida/ (v)
pouvoir
  kyetä, pystyä tai saattaa tehdä jotakin

voide /vˈoide/ (n)
crème
  ulkoisesti käytettävä lääke- t. kosmeettinen valmiste

voikukka /vˈoikukːa/ (n)
pissenlit, dent-de-lion
  (erityisesti) eräs voikukkien sukuun kuuluva mykerökukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

voilee /vˈoileː/ (n)
gaze
  ohut läpikuultava kangaslaatu jota käytetään verhoissa ja etenkin naisten kesävaatetuksessa

voileipä /vˈoileipæ/ (n)
tartine
  leipäviipale, jonka pinnalle on sivelty voita tai korvaavaa levitettä ja sillä voi olla päällysteenä leikkeleitä tms.

voima /vˈoima/ (n)
force
  vuorovaikutus, joka aiheuttaa kiihtyvyyden tai paikallaan pysymisen
  ihmisen vahvuus

voimakas /vˈoimakas/ (adj)
fort, puissant
  henkilö, eläin, moottori tms. jolla on paljon fyysistä voimaa
fort, intense
  intensiivinen, vaikuttava, vahva aromiltaan

voimakkaasti /vˈoimakːˌaːstɪ/ (adv)
bien, fortement, intensément, puissamment, très
  korostetulla voimalla, suurella intensiteetillä

voimakkuus /vˈoimakːuːs/ (n)
force
  se, että on voimakas
force, intensité, magnitude
  mitattava, luonnontieteellinen voima, teho, intensiteetti

voimalaitos /vˈoimalˌaitos/ (n)
centrale
  sähkön ja/tai lämmön tuotantolaitos, yleisimmin sähkövoimalaitos

voimalla /vˈoimalla/ (adv)
avec force, fortement
  voimaa käyttäen

voimapaperi /vˈoimapˌaperɪ/ (n)
papier kraft
  varsinkin pakkaamiseen käytettävä luja ruskea paperi

voimapolitiikka /vˈoimapˌolɪtˌiːkːa/ (n)
politique de la force
  poliittisten tavoitteiden ajaminen sotilaallista voimaa esittelemällä tai käyttämällä

voimistelija /vˈoimɪstˌelɪja/ (n)
gymnaste
  voimistelun harrastaja

voimistelu /vˈoimɪstˌelu/ (n)
gymnastique
  lihaskuntoa ja notkeutta kehittävä harjoittelu, jumppa

voitatti /vˈoitatːɪ/ (n)
bolet jaune, nonette voilée, beurré
  yleinen Suomessa kasvava ruokasieni ()

voitokas /vˈoitokas/ (adj)
victorieux
  voittoja saavuttava

voitonpäivä /vˈoitompˌæivæ/ (n)
Jour V
  toisen maailmansodan Euroopan taisteluiden päättymisen (1945) vuosipäivä. Eri maissa 8. tai 9. toukokuuta.

voittaa /vˈoitːaː/ (v)
vaincre, battre, gagner
  olla jkta parempi jssk kilpailussa
gagner, remporter
  saada, saavuttaa jtk olemalla jkta parempi jssk kilpailussa
gagner, vaincre, remporter
  olla jssk paras
surmonter
  päästä eroon jstk pahasta, kielteisestä; vapautua (vakavasta sairaudesta; peloista)

voittaja /vˈoitːaja/ (n)
gagnant, vainqueur
  joka on voittanut jotain

voitto /vˈoitːo/ (n)
victoire
  taistelussa tai sodassa saavutettava vihollisen lyöminen
profit, bénéfice, gain
  kilpailussa saavutettava ensimmäinen sija

voittokulku /vˈoitːokˌulku/ (n)
marche victorieuse
  menestyksekäs eteneminen

vokaali /vˈokaːlɪ/ (n)
voyelle
  (yleensä) soinnillinen äänne, jota äännettäessä ilmavirta pääsee etenemään esteettä suun keskilinjalla ja joka voi toimia tavun ytimenä

vokaalisointu /vˈokaːlɪsˌointu/ (n)
harmonie vocalique
  Vokaalisointu on kielellinen piirre, joka rajoittaa sanaan sisältyvien vokaalien laatua. Suomessa sanat ovat takavokaalisia tai etuvokaalisia. Vokaalisoinnun vallitessa samassa sanassa voi esiintyä vain etuvokaaleja tai takavokaaleja. Yhdyssanojen osat ovat tässä suhteessa itsenäisiä.

volframi /vˈolframɪ/ (n)
tungstène, wolfram
  hopeanvalkea metallinen alkuaine, kemiallinen merkki W

voltti /vˈoltːɪ/ (n)
volt
  jännitteen SI-yksikkö

vossikka /vˈossɪkːa/ (n)
fiacre
  vosikka, hevosen vetämät vaunut, joilla kyyditään matkustajia maksua vastaan

votiivi /vˈotɪːvɪ/ (n)
votif
  (yhdyssanoissa) lupaus-, lupauksen mukainen

votiivilahja /vˈotɪːvɪlˌahja/ (n)
offrande votive
  lupauksen yhteydessä annettava uhrilahja

vulgaari /vˈulɡaːrɪ/ (adj)
vulgaire
  rahvaanomainen, kansanomainen, karkea, moukkamainen

vulkaaninen /vˈulkaːnɪnen/ (adj)
volcanique
  tuliperäinen, tulivuoriin liittyvä

vulva /vˈulva/ (n)
vulve
  häpy, naisen ulkoiset sukupuolielimet

vuo /vˈuo/ (n)
flux
  kentän vaikutus pinnan läpi

vuode /vˈuode/ (n)
lit
  valmistettu, yleensä pehmustettu makuupaikka, tavallisesti sängyssä

vuodenaika /vˈuodenˌaika/ (n)
saison
  vuoden osa, joka perustuu säätilan säännölliseen vaihteluun

vuohenpuksiokasvit /vˈuohempˌuksɪokˌasvɪt/ (n)
Simmondsiacées
  yksi -lahkoon kuuluvista kaksisirkkaisten heimoista ()

vuohenputki /vˈuohempˌutkɪ/ (n)
égopode podagraire
  (erityisesti) eräs edellisiin kuuluvista lajeista () tai sen yksilö

vuohi /vˈuohɪ/ (n)
chèvre
  onttosarvinen sorkkaeläin (Caprinae), jonka uroksilla on tyypillisesti suuret sarvet.

vuokra /vˈuokra/ (n)
loyer
  lainattavan asian omistajalle sen käytöstä maksettava korvaus
  asunnon vuokra

vuokrata /vˈuokrata/ (v)
louer
  ottaa jokin omaan käyttöön maksamalla omistajalle korvaukseksi vuokraa
  antaa jokin toisen käyttöön korvauksena saatavaa vuokraa vastaan

vuoksi /vˈuoksɪ/ (n)
flux, marée haute
  vuoroveden korkein vaihe, nousuvesi

vuono /vˈuono/ (n)
fiord, fjord
  pitkä kapea, usein jyrkkäseinämäinen, syvä ja laakeapohjainen merenlahti

vuori /vˈuorɪ/ (n)
montagne, mont
  pinnanmuodostuma, hyvin suuri ja korkea, yleensä kallioinen
montagne, tonne
  suuri määrä

vuorijono /vˈuorɪjˌono/ (n)
chaîne de montagnes
  jonomainen muodostelma vuoria

vuorikaijanen /vˈuorɪkˌaijanen/ (n)
micropsitte de Bruijn
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuorikiipeily /vˈuorɪkˌiːpeily/ (n)
alpinisme
  Alpeilta alkanut maailmanlaajuinen harrastus- ja urheilumuoto, jossa tavoitteellisesti liikutaan vuorenrinteillä

vuorikirveli /vˈuorɪkˌirvelɪ/ (n)
couscouil, moloposperme, moloposperme du Péloponnèse
  (erityisesti) vuorikirvelien sukuun kuuluva
moloposperme
  (yleisesti) mikä tahansa vuorikirvelien suvun () kasvi

vuoriparatiisilintu /vˈuorɪpˌaratˌiːsɪlˌintu/ (n)
méliphage de MacGregor
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuoriraitakaija /vˈuorɪrˌaitakˌaija/ (n)
perruche de Brehm
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuoristo /vˈuorɪsto/ (n)
montagne
  useiden toisiinsa liittyvien selvästi erottuvien vuorien muodostama alue

vuoristorata /vˈuorɪstˌorata/ (n)
montagnes russes
  huvipuistoihin yhtä matkustajavaunua tai useamman vaunun yhdistelmää varten rakennettu nopeasti vaihteleva rata, joka nousee ja laskee erityisesti suunniteltujen muotojen mukaan ja vaunut voivat kääntyä jossain radan vaiheessa myös ylösalaisin

vuoriviirikaija /vˈuorɪvˌiːrɪkˌaija/ (n)
palette momot
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vuorokausi /vˈuorokˌausɪ/ (n)
jour, vingt-quatre heures
  valoisan ja pimeän vaihtelun jakso, 24 tunnin aika edellisestä keskiyöstä seuraavaan keskiyöhön, yö ja päivä, Maan pyörähdys akselinsa ympäri

vuoropuhelu /vˈuoropˌuhelu/ (n)
dialogue
  vastavuoroinen keskustelu kahden osapuolen välillä

vuorovesi /vˈuorovˌesɪ/ (n)
marée
  Maan liikkeistä Aurinkoon nähden ja samanaikaisesti Kuun liikkeistä Maahan nähden aiheutuvien vetovoimien aiheuttama jaksoittainen merenpinnan vaihtelu. Kuun liikkeillä on ilmiöön ratkaiseva vaikutus.

vuosi /vˈuosɪ/ (n)
année, an
  aika, jossa Maa kiertää Auringon (lyh. v. tai SI-järjestelmässä a); tätä seuraava ajanlaskun yksikkö

vuosikymmen /vˈuosɪkˌymmen/ (n)
décennie
  kymmenen vuotta kestävä ajanjakso; erityisesti sellaiset vuosiluvut, jotka ovat viimeistä numeroa lukuun ottamatta samat (esimerkiksi 1960–1969)

vuosisata /vˈuosɪsˌata/ (n)
siècle
  sadan vuoden jakso, erityisesti sellaiset vuosiluvut, joiden alkuosat (numerot kahta viimeistä lukuun ottamatta) ovat samat

vuosittain /vˈuosɪtːain/ (adv)
annuellement
  joka vuosi tapahtuva

vuosituhat /vˈuosɪtuhat/ (n)
millénaire
  ajanjakso, joka kestää tuhat vuotta

vuota /vˈuota/ (n)
peau
  kuolleesta eläimestä nyljetty raakanahka

vuotaa /vˈuotaː/ (v)
couler, faire eau, fuir, jaillir, saigner, suer
  valua nestettä reiästä
chanter, divulguer, filtrer, révéler
  välittää salaista tietoa toiselle osapuolelle

vuotias /vˈuotɪas/ (adj)
âgé
  peruslukuun liitettynä kertoo, kuinka monta vuotta vanha joku tai jokin on

vuoto /vˈuoto/ (n)
fuite, saignement
  vuotaminen, kaasun tai nesteen yleensä tarkoitukseton tihkuminen tai valuminen huokosista, raoista tai rei’istä
fuite
  salaiseksi tarkoitetun tiedon päätyminen julkisuuteen

vuvuzela /vˈuvutsˌela/ (n)
vuvuzela
  stadiontorvi, trumpettia muistuttava muovinen lelusoitin

vyyhti /vˈyːhtɪ/ (n)
écheveau, matasse
  lanka, naru, köysi tai kaapeli kiedottuna kehän muotoon

vyö /vˈyø/ (n)
ceinture
  vyötäröllä pidettävä vaatekappale, jolla voidaan sitoa esim. housut tai hame pysymään paremmin päällä ja koristeena

vyöhyke /vˈyøhyke/ (n)
zone
  ominaisuuksien, käyttötarkoituksen, hallinnoinnin tms. mukaan määritelty jotenkin rajallinen alue, seutu, sektori tai pinta

vyömesikko /vˈyømesˌikːo/ (n)
méliphage festonné
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

vyöruusu /vˈyøruːsu/ (n)
zona
  vesirokkoviruksen aiheuttama kivulias rakkulaihottuma, joka nimensä mukaisesti esiintyy tyypillisesti vyömäisenä keskivartalon iholla jommallakummalla vartalon puolella kehon keskilinjaan rajoittuen

väestö /vˈæestø/ (n)
population
  tietyllä maantieteellisellä alueella elävä ihmispopulaatio

väestönvaihto /vˈæestˌønvaihto/ (n)
grand remplacement
  valkoisten kansanmurhaan liittyvä kansallismielinen ja äärioikeistolainen salaliittoteoria, jonka mukaan eurooppalaisten valtioiden kantaväestö pyritään korvaamaan maahanmuuttajilla; joko siksi, että Euroopan unionin liittovaltiokehitys onnistuu paremmin kun nationalismi on nujerrettu tai siksi, että valtaapitäville (yleensä "liberaali eliitti") on ylikansallisesta tarkastelukulmasta katsoen edullisempaa tuoda täysi-ikäisiä työntekijöitä ulkomailta kuin panostaa syntyvyyteen ja lasten ja nuorten kasvattamiseen ja kouluttamiseen

vähemmistö /vˈæhemmˌistø/ (n)
minorité
  vähemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, vähemmän kuin puolet

vähemmän /vˈæhemmæn/ (adv)
moins
  komparatiivi adverbistä vähän

vähennyslasku /vˈæhennˌyslasku/ (n)
soustraction
  laskutoimitus, jossa oikeanpuoleisen luvun arvosta vähennetään vasemmanpuoleisen luvun arvo

vähentäjä /vˈæhentˌæjæ/ (n)
diminuteur
  vähennyslaskussa se luku, joka vähennetään toisesta luvusta

vähentää /vˈæhentæː/ (v)
diminuer, réduire
  ottaa pois, pienentää määrällisesti
soustraire
  tehdä vähennyslaskun merkitty laskutoimitus

vähintään /vˈæhɪntæːn/ (adv)
au moins
  ei vähempää kuin, ainakin (yhtä paljon)

vähän /vˈæhæn/ (adv)
peu
  (ainoastaan) pienessä määrin tai muutama kappale jotakin
un peu
  jonkin verran, hiukan, niukasti

väistin /vˈæistɪn/ (n)
quillon
  miekan kahvan osa, joka suojaa kättä osumasta oman tai vastustajan miekan terään

väitellä /vˈæitellæ/ (v)
débattre
  esittää väitteitä ja puolustaa niitä sekä pyrkiä kumoamaan osapuolten väitteitä, kiistellä

väittelijä /vˈæitːelˌijæ/ (n)
débatteur, débatteuse
  henkilö, joka väittelee, osallistuu väittelyyn

väittely /vˈæitːely/ (n)
débat
  keskustelu, jossa esitetään vastakkaisia mielipiteitä

väittää /vˈæitːæː/ (v)
affirmer, alléguer, clamer
  kertoa asia totena; inttää, vakuuttaa

väkevä /vˈækevæ/ (adj)
fort, concentré
  pitoisuudeltaan suuri (liuos)

väki /vˈækɪ/ (n)
gens, monde
  ihmiset tiettynä kollektiivisena kategoriana; ihmisjoukko jonakin yhteisönä, henkilöstönä tms.

väkipuukko /vˈækɪpˌuːkːo/ (n)
scramasaxe
  miekkaa lyhyempi ja tikaria pidempi yksiteräinen teräase

väkipyörä /vˈækɪpˌyøræ/ (n)
poulie
  vetämisen ja nostamisen apuneuvona käytettävä urallisen kiekon ja köyden yhdistelmästä muodostuva laite, jota käyttäen voidaan muuttaa vedon suuntaa

väkivalta /vˈækɪvˌalta/ (n)
violence
  ihmiseen tai ihmisryhmään kohdistuva ruumiillinen tai henkinen vahingoittaminen

väkivaltainen /vˈækɪvˌaltainen/ (n)
violent, violente
  sellainen, joka käyttää väkivaltaa
  sellainen, jossa käytetään tai johon liittyy väkivaltaa

väli /vˈælɪ/ (n)
espace, intervalle, vide
  tila, matka tai aika, mikä erottaa kaksi asiaa toisistaan
différence
  merkitys, eri vaihtoehtojen vaikutus
intervalle
  (monikossa) kahden henkilön tai muun toimijan suhteet

välihuomautus /vˈælɪhˌuomautus/ (n)
interruption, réplique
  lyhyt selitys oman tai toisen henkilön puheenvuoron aikana

välikaasu /vˈælɪkˌaːsu/ (n)
double débrayage
  lähinnä synkronoimattomalla tai puutteellisesti synkronoidulla vaihteistolla varustetulla ajoneuvolla ajettaessa vaihteensiirrossa käytettävä menetelmä, jonka avulla vaihde saadaan vaihdetuksi suuremmasta pienemmäksi painamalla ennen pienemmän vaihteen kytkemistä kytkin kahdesti pohjaan sekä painallusten välissä kytkemällä vapaavaihde päälle ja painamalla kerran kaasupoljinta

välikysymys /vˈælɪkˌysymys/ (n)
interpellation
  yleensä opposition tekemä vaatimus hallitukselle selittää jotain tointa tai vastata kysymykseen, jonka päätteeksi järjestetään yleensä luottamuslauseäänestys, joka voi johtaa epäluottamuslauseeseen, jolloin hallitus kaatuu

väliliha /vˈælɪlˌiha/ (n)
périnée
  peräaukon ja sukupuolielimen välinen kehonosa

välillinen vero /vˈælɪllɪnen vˈero/ (n)
indirect impôt, taxe
  verokohteen tuotosta muulta kuin tuotonsaajalta kannettava vero poiketen välittömästä verosta

välimatka /vˈælɪmˌatka/ (n)
distance
  kahden paikan tai asian välinen etäisyys

välimerkki /vˈælɪmˌerkːɪ/ (n)
signe de ponctuation
  kirjoitusmerkki, jolla teksti jaetaan sanaryhmiin ymmärtämisen helpottamiseksi. V

väline /vˈælɪne/ (n)
instrument, outil
  esine tai instrumentti, jolla tehdään jotain
moyen
  keino

välipala /vˈælɪpˌala/ (n)
goûter, en-cas
  pieni ateria, joka syödään vuorokauden pääasiallisten aterioiden välissä

välittää /vˈælɪtːæː/ (v)
passer, transmettre
  toimittaa jonkin välityksellä
aimer, apprécier
  tykätä, pitää; tuntea kiinnostusta tai huolta jostakusta
occuper
  pitää huolta
occuper, attention, concerné
  ottaa huomioon; antaa jnk vaikuttaa emotionaalisesti t. fyysisesti itseen
envie
  pitää tarpeellisena, viitsiä, vaivautua tekemään jtk
intercéder
  sovitella osapuolten välejä, olla puolestapuhujana, toimia välikätenä, olla yhdyssiteenä

välittömästi /vˈælɪtːømˌæstɪ/ (adv)
aussitôt, tout de suite, instantanément, sur-le-champ
  ilman ajallista viivettä, heti

välitunti /vˈælɪtˌuntɪ/ (n)
récré, récréation
  koulussa oppituntien välissä oleva tauko

välitön vero /vˈælɪtøn vˈero/ (n)
impôt
  suoraan maksettava vero erotuksena välillisestä verosta

välttämättä /vˈæltːæmˌætːæ/ (adv)
nécessairement
  ehdottomasti, ilman muuta

vänrikki /vˈænrɪkːɪ/ (n)
sous-lieutenant
  alin upseeriarvo maa- ja ilmavoimissa

väri /vˈærɪ/ (n)
couleur
  silmään tulevan näkyvän valon spektrin muotoa jäljittelevä subjektiivinen näköaistimus

värikalvo /vˈærɪkˌalvo/ (n)
iris
  silmässä värillisenä, yleensä sinisenä, ruskeana tai harmaana, näkyvä rengas mustuaisen ympärillä

värikynä /vˈærɪkˌynæ/ (n)
crayon couleur
  värillinen puinen kynä

värikäs /vˈærɪkæs/ (adj)
coloré
  pinta tai asia, jossa useita erivärisiä osia lähekkäin

värisevä /vˈærɪsˌevæ/ (adj)
tremblant, tremblante
  sellainen, joka värisee tai saattaa väristä

värittää /vˈærɪtːæː/ (v)
colorier
  laittaa väriä johonkin

väritön /vˈærɪtøn/ (adj)
incolore
  sellainen, jossa ei ole väriä

värjätä /vˈærjætæ/ (v)
teindre
  muuttaa jonkin väriseksi; kiinnittää väriä johonkin, varsinkin kankaaseen

värjäytyä /vˈærjæytˌyæ/ (v)
teindre, teinter
  muuttua jonkin väriseksi värin vaikutuksesta

värttinä /vˈærtːɪnæ/ (n)
fuseau
  langan kehräämisessä käytetty työkalu

värttinäluu /vˈærtːɪnæluː/ (n)
radius
  peukalon puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

värähdellä /vˈæræhdellæ/ (v)
vibrer
  heilahdella tai tärähdellä jatkuvasti nopeasti. oskilloida

väsynyt /vˈæsynyt/ (adj)
fatigué
  levon tai unen tarpeessa oleva; uupunut

väsyä /vˈæsyæ/ (v)
lasser
  menettää henkisiä t. ruumiillisia voimiansa, uupua

vävy /vˈævy/ (n)
gendre, beau-fils
  oman lapsen aviomies

väännös /vˈæːnnøs/ (n)
contorsion
  toisen kielen sana, jonka kirjoitusasu tai ääntäminen on mukautettu omaan kieleen

väärin /vˈæːrɪn/ (adv)
mal
  tarkoituksen vastaisesti, epäasianmukaisesti, väärällä tavalla

väärä /vˈæːræ/ (adj)
courbé
  sellainen, joka poikkeaa suorasta eli on esimerkiksi mutkalla
mauvais
  ei tarkoitettu, haluttu, toivottu, valittu
  eettisesti tuomittava
fausse, faux, incorrect
  paikkansapitämätön, epätosi
contrefait
  väärennetty

walesilainen /vˈalesɪlˌainen/ (adj)
gallois
  Walesista peräisin oleva tai Walesiin liittyvä

walesilainen /vˈalesɪlˌainen/ (n)
Gallois
  Walesissa asuva henkilö

watti /vˈatːɪ/ (n)
watt
  tehon, erityisesti sähkötehon, SI-järjestelmän mukainen yksikkö (1 W = 1 J/s), tunnus W.

weber /vˈeber/ (n)
weber
  magneettivuon SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Wb)

whippet /vhˈipːet/ (n)
#Ranska
  eräs vinttikoiriin kuuluva koirarotu tai sen yksilö, joka on jalostettu jäniskoiraksi ja on huomattavan nopea juoksija

wienervalssi /vˈienervˌalssɪ/ (n)
valse viennoise
  yleinen, melko nopeatempoinen itävaltalaislähtöinen valssi

wieniläinen /vˈienɪlˌæinen/ (adj)
viennois
  Wienistä peräisin oleva

wymysorys /vˈymysorys/ (n)
wilamowicien
  Wilamowicen kaupungissa, Puolassa käytettävä yläsaksalainen kieli (kielitunnus: wym)

x-akseli /ˈæksˈakselɪ/ (n)
axe des abscisses, axe des x
  vaaka-akseli, koordinaatiston vaakasuuntainen akseli

y-akseli /ˈyːˈakselɪ/ (n)
axe des ordonnées, axe des y
  pystyakseli, koordinaatiston pystysuuntainen akseli

ydin /ˈydɪn/ (n)
noyau, centre
  esineen sisin tai keskeisin osa; asian keskeisin sisältö
noyau
  atomiydin

ydinfysiikka /ˈydɪnfysˌiːkːa/ (n)
physique nucléaire
  ydintutkimukseen keskittynyt fysiikan haara, jossa tutkitaan mm. atomien ytimiä, niiden rakennetta, reaktioita ja rakenteisiin vaikuttavia voimia

yhdeksänvyövyötiäinen /ˈyhdeksˌænvyøvˌyøtɪˌæinen/ (n)
tatou à neuf bandes, tatou commun
  yksi pitkäkuonovyötiäisten sukuun kuuluvista vyötiäisten heimon () lajeista () tai sen yksilö

yhdessä /ˈyhdessæ/ (adv)
ensemble
  samassa paikassa, seurassa tai ponnistuksessa

yhdiste /ˈyhdɪste/ (n)
union
  unioni, joukko-oppiin liittyvä käsite. Joukkojen A ja B yhdisteeseen kuuluvat ne alkiot, jotka sisältyvät jompaankumpaan tai molempiin joukoista A ja B.

yhdistetty /ˈyhdɪstˌetːy/ (n)
combiné nordique
  (talviurheilu}** talviurheilulaji, jossa kilpaillaan mäkihypyssä ja maastohiihdossa

yhdistys /ˈyhdɪstys/ (n)
association
  useiden luonnollisten henkilöiden yhteenliittymä, hallinnollinen organisaatio, joka perustuu näiden henkilöiden keskinäiseen sopimukseen ja sopimuksen perusteella laadittuihin sääntöihin

yhdistyä /ˈyhdɪstˌyæ/ (v)
unir
  muodostaa yhtenäinen kokonaisuus

yhdistää /ˈyhdɪstæː/ (v)
unir, connecter, joindre, combiner
  liittää yhteen, tehdä yhdeksi kokonaisuudeksi
associer
  pitää mielessään loogisessa suhteessa jhk
unir
  olla yhteistä joillekin
connecter
  laittaa yhteyteen, antaa yhteys

yhdysvaltalainen /ˈyhdysvˌaltalˌainen/ (adj)
étasunien
  Yhdysvalloista peräisin oleva tai Yhdysvaltoihin liittyvä

yhdysvaltalainen /ˈyhdysvˌaltalˌainen/ (n)
Étasunien
  Yhdysvalloissa asuva, Yhdysvaltain kansalainen

yhteenlasku /ˈyhteːnlˌasku/ (n)
addition
  aritmeettinen laskutoimitus, jossa kaksi lukua yhdistetään kolmanneksi luvuksi niin, että ensimmäisen luvun arvo kasvaa toisen luvun verran

yhteensopiva /ˈyhteːnsˌopɪva/ (adj)
compatible
  jonkin toisen kanssa toimiva/toimeentuleva

yhteenveto /ˈyhteːnvˌeto/ (n)
résumé
  lyhyt, tiivistetty kuvaus jostakin laajasta tekstistä, tapahtumasta tms.

yhteinen /ˈyhteinen/ (adj)
commun, conjoint
  sellainen, joka on useamman kuin yhden oma tai usealle kuuluva; yhteisomistuksinen; useamman kuin yhden käytössä tai hallussa oleva

yhteiskunta /ˈyhteiskˌunta/ (n)
société
  tietyllä maantieteellisellä alueella asuvien ja vuorovaikutuksessa olevien ihmisten muodostaman yhteisö; myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa

yhteiskuntaluokka /ˈyhteiskˌuntalˌuokːa/ (n)
classe sociale
  yhteiskuntaan kuuluvien henkilöiden muodostama koulutuksen sekä taloudellisen, poliittisen, ammatillisen tms. aseman mukainen sosioekonominen, tarkemmin rajaamaton yhtenäinen laaja ryhmä

yhteiskuntatiede /ˈyhteiskˌuntatˌiede/ (n)
science sociale
  yhteisnimitys yhteiskuntaa tutkiville tieteenaloille

yhteislaukaus /ˈyhteislˌaukaus/ (n)
salve
  useilla aseilla samanaikaisesti komennosta ammuttu laukaus

yhteistyö /ˈyhteistyø/ (n)
coopération, collaboration
  työn tekeminen jonkun muun kanssa

yhteisymmärrys /ˈyhteisˌymmærrys/ (n)
consensus, entente
  laajalti yhteinen näkemys; ajatus siitä että ihmiset tai muut osapuolet ovat samaa mieltä

yhteisö /ˈyhteisø/ (n)
communauté
  yhteisten etujen tai päämäärien perusteella yhteen luettu ihmisryhmä tai muu joukko

yhtenäinen /ˈyhtenˌæinen/ (adj)
uniforme, homogène
  ehyt, koossa pysyvä

yhteys /ˈyhteys/ (n)
connexion
  eri tahojen liittyminen toisiinsa tai niitä yhdistävien tekijöiden olemassaolo
  osapuolten mahdollisuus viestiä eli kommunikoida keskenään
connexion, rapport
  tilanne, hetki, konteksti

yhteyttäminen /ˈyhteytːˌæmɪnen/ (n)
photosynthèse
  fotosynteesi; biokemiallinen prosessi, jossa kasvisolut tuottavat hiilidioksidista ja vedestä auringon säteilyenergian avulla glukoosia kasvin ravinnoksi

yhtiö /ˈyhtɪø/ (n)
société, compagnie
  yhden tai useamman henkilön taloudellisen edun hankkimiseksi muodostama toiminimellä varustettu yhteenliittymä

yhtye /ˈyhtye/ (n)
ensemble, groupe musique
  musiikkia esittävä yhtymä, laulu t. instrumentaaliryhmä

yhtyvät astiat /ˈyhtyvæt ˈastɪat/ (n)
vases communicants
  alhaalta yhteydessä olevat astiat, jotka täyttyvät nesteellä samalle korkeudelle astioiden muodosta ja tilavuudesta riippumatta, koska paine vaikuttaa nesteessä saman suuruisena joka puolella

yhtäkkinen /ˈyhtækːɪnen/ (adj)
soudain, soudaine
  sellainen, joka tapahtuu, tulee tai muodostuu tms. yhtäkkiä, äkillinen

yhtäkkiä /ˈyhtækːˌiæ/ (adv)
soudainement, soudain, tout à coup
  aivan äkisti, aivan odottamatta, silmänräpäyksessä, vailla varoitusta, äkillisesti

yhtälö /ˈyhtælø/ (n)
équation
  kahden matemaattisen lausekkeen väitetty yhtäsuuruus, joka voi olla joko tosi tai epätosi. Merkitään yleensä kirjoittamalla lausekkeet yhtäsuuruusmerkin molemmin puolin. Usein yhtälö sisältää tuntemattomia muuttujia, jotka halutaan ratkaista.

yhä /ˈyhæ/ (adv)
encore, toujours
  vielä tälläkin hetkellä, edelleen

ykkönen /ˈykːønen/ (n)
un
  yhden numero, numero 1; numerolla yksi merkitty tai järjestetty

yksikkö /ˈyksɪkːø/ (n)
unité
  sovittu vertailuun käytettävä mitta, jota tarvitaan mittaamiseen, mittayksikkö
  miehistöstä ja kalustosta koostuva organisoitu ryhmä
singulier
  singulaari, kieliopillinen luku, jota käytetään yhteen olioon viitatessa

yksikätinen /ˈyksɪkˌætɪnen/ (adj)
manchot
  ihminen tai muu kädellinen, jolla on vain yksi käsi

yksilö /ˈyksɪlø/ (n)
individu
  populaatioon tai lajiin kuuluva sen yksittäinen us. muista suhteellisesti riippumaton edustaja, yksittäinen organismi
  yksittäinen henkilö

yksilölaji /ˈyksɪlˌølajɪ/ (n)
sport individuel
  urheilulaji, jossa tuloksen ratkaisee yksittäisen osallistujan, ei joukkueen, kilpasuoritus

yksilöllinen /ˈyksɪlˌøllɪnen/ (adj)
individuel, individuelle
  yksilöä koskeva; yksilölle ominainen, yksilökohtainen

yksilöllisyys /ˈyksɪlˌøllɪsyːs/ (n)
individualité
  se, että on yksilöllinen

yksilönkehitys /ˈyksɪlˌøŋkehɪtys/ (n)
ontogenèse, ontogénèse
  kasvi- tai eläinyksilön kehittymisen vaiheet sukupuolisolujen synnystä täysimuotoiseksi

yksimielinen /ˈyksɪmˌielɪnen/ (adj)
unanime
  ilman vastakkaisia mielipiteitä

yksimielisyys /ˈyksɪmˌielɪsyːs/ (n)
unanimité
  se, että on yksimielinen

yksin /ˈyksɪn/ (adv)
seul
  ilman kenenkään muun seuraa

yksinkertainen /ˈyksɪŋkˌertainen/ (adj)
simple
  sellainen, joka ei ole moninkertainen

yksinkertaisesti /ˈyksɪŋkˌertaisˌestɪ/ (adv)
simplement
  yksinkertaisella tavalla

yksinlaulu /ˈyksɪnlˌaulu/ (n)
solo#Ranska
  itsenäinen laulusävellys, joka on tarkoitettu yksittäisen laulajan esittämäksi säestyksen kera tai ilman
  yhden laulajan yksinään suorittama laulaminen

yksinäinen /ˈyksɪnˌæinen/ (adj)
seul, solitaire, esseulé
  yksin oleva, vailla seuraa

yksinäisyys /ˈyksɪnˌæisyːs/ (n)
solitude
  yksin olemisen kokemus

yksipyöräinen /ˈyksɪpˌyøræinen/ (n)
monocycle
  polkupyörää muistuttava kevyt kulkuväline, jossa on vain yksi pyörä

yksisarvinen /ˈyksɪsˌarvɪnen/ (n)
licorne
  kuvitteellinen hevonen, jolla on yksi sarvi päälaellaan

yksisilmäinen /ˈyksɪsˌilmæinen/ (adj)
borgne
  sellainen eläin tai ihminen, jolla on vain yksi (toimiva) silmä

yksituumainen /ˈyksɪtˌuːmainen/ (adj)
unanime
  yksimielinen

yksityiskohta /ˈyksɪtˌyiskohta/ (n)
détail
  yksittäinen seikka tai osa, tarkasti tarkasteltuna havaittava asia, tyypillisesti pieni

yksityistää /ˈyksɪtˌyistæː/ (v)
privatiser
  muuttaa yksityiseksi (omaisuutta tms.)

yksityisyys /ˈyksɪtˌyisyːs/ (n)
intimité
  se, että jokin on yksityistä eikä muiden asia; yksityiselämä

yksiö /ˈyksɪø/ (n)
studio
  asunto, jossa on yksi huone keittiön tai keittokomeron lisäksi, esim. 1h+k

yleinen /ˈyleinen/ (adj)
général
  tavallinen; usein käytettävä, usein ilmenevä, toistuva
commun
  yleistynyt, laajalle levinnyt, yleisesti esiintyvä, vallitseva

yleisesti /ˈyleisˌestɪ/ (adv)
généralement
  siten, että voidaan yleistää; yleisellä tavalla

yleiskieli /ˈyleiskˌielɪ/ (n)
langue standard
  kielen kielioppisääntöjä ja sanastoa noudattava kieli, virallinen kielimuoto

yleiskorotus /ˈyleiskˌorotus/ (n)
augmentation générale
  työmarkkinaneuvotteluissa sovittu palkkojen korotus, jonka saavat kaikki sopimuksen piiriin kuuluvat palkansaajat samansuuruisena

yleislakko /ˈyleislˌakːo/ (n)
grève générale
  useita ammattialoja koskeva lakko, johon osallistuu valtaosa työntekijöistä

yleismaailmallinen /ˈyleismˌaːɪlmˌallɪnen/ (adj)
universel
  koko maailmassa ilmenevä; koko maailmaan liittyvä; universaali; maailmanlaajuinen; globaali

yleisnimi /ˈyleisnˌimɪ/ (n)
nom commun
  appellatiivi, substantiivi, joka kertoo asioiden, esineiden jne. yleisen nimen. Suomen kielessä mm. kielten, viikonpäivien, kuukausien, juhlapäivien, jne. nimet ovat yleisnimiä.

yleisurheilu /ˈyleisˌurheilu/ (n)
athlétisme
  urheilumuoto, johon kuuluvia lajeja ovat sen säännöissä määrätyt juoksu-, kävely-, heitto- ja hyppylajit sekä näistä muodostetut viestit ja moniottelut

yleisö /ˈyleisø/ (n)
public, audience
  ihmiset, jotka katsovat jotakin tapahtumaa

ylevä /ˈylevæ/ (adj)
sublime
  jalo, kunnioitettava, ihailtava

ylhäisyys /ˈylhæisyːs/ (n)
altesse
  ylhäisessä asemassa oleva henkilö

yli-inhimillinen /ˈylɪˈinhɪmˌillɪnen/ (adj)
surhumain
  inhimillisyyden ylittävä; ihmisen kyvyt ylittävä

yliannostus /ˈylɪˌannostus/ (n)
overdose, surdose
  liian suuri ja vaarallinen annos lääkettä tai huumetta

ylihuominen /ˈylɪhˌuomɪnen/ (n)
après-demain
  puhumishetkellä seuraavan päivän jälkeinen päivä

ylikulku /ˈylɪkˌulku/ (n)
transit
  tapahtuma, jossa jokin taivaankappale kulkee toisen taivaankappaleen editse tietyn havainnoitsijan näkösäteeltä katsottuna

ylimielinen /ˈylɪmˌielɪnen/ (adj)
arrogant, arrogante, dédaigneux
  omasta ylemmyydestään varma, muihin väheksyen suhtautuva

yliopisto /ˈylɪopˌisto/ (n)
université
  korkeinta tieteellistä opetusta antava ja tieteellistä perustutkimusta tekevä opetus- ja tutkimuslaitos; korkeinta tieteellistä opetusta antava korkeakoulu

ylioppilas /ˈylɪˌopːɪlas/ (n)
bachelier
  lukion oppimäärän suorittanut henkilö, joka on lisäksi suorittanut lukion loppukokeen eli ylioppilastutkinnon

ylipainoinen /ˈylɪpˌainoinen/ (adj)
en surpoids
  normaalipainon ylittävä

ylipuhua /ˈylɪpˌuhua/ (v)
persuader
  saada suostumaan; saada kääntämään päänsä

yllä /ˈyllæ/ (adv)
au-dessus
  ilmaisee jonkin sijaintia suunnassa, josta kappaleen ajatellaan putoavan jos se päästettäisiin vapaaksi

yllättää /ˈyllætːæː/ (v)
surprendre
  aiheuttaa odottamattomalla teolla tai ilmestymisellä hämmennystä jollekulle

yllätys /ˈyllætys/ (n)
surprise
  ilman ennakkovaroitusta tapahtuva asia

ylpeys /ˈylpeys/ (n)
fierté, orgueil
  se, että on ylpeä

ylpeä /ˈylpeæ/ (adj)
fier, orgueilleux
  joka pitää tekemiään asioita, itseään tai itseensä liittyviä asioita hyvinä; sanalla on usein negatiivinen kaiku ja sillä voidaan tarkoittaa henkilöä, joka pitää itseään muita parempana

ylähele /ˈylæhˌele/ (n)
pincé reversé
  korukuvio, jossa runkosävel käytetään nopeasti sitä askelta ylemmässä hajasävelessä

yläkäsite /ˈylækˌæsɪte/ (n)
hyperonyme
  hyperonyymi; joukolle alakäsitteitä ikään kuin kattokäsitteen muodostava käsite, jonka alle alakäsitteet tulevat hierarkiassa ja käsittää kyseiset alakäsitteet

ylänköaratti /ˈylæŋkˌøarˌatːɪ/ (n)
toui à bandeau jaune
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

yläosa /ˈylæˌosa/ (n)
couronne
  (jalokivet) hiotun jalokiven alaosan ja uuman yläpuolinen osa, kruunu

yläotsake /ˈylæˌotsake/ (n)
en-tête
  kirjelomakkeen yläreunaan sijoitettu, usein esipainettu teksti, joka kertoo omistajan eli lähettäjän

yläraaja /ˈylærˌaːja/ (n)
membre supérieur
  ihmisen käsi laajassa merkityksessä eli käsi ja käsivarsi yhdessä

ylös /ˈyløs/ (adv)
en haut, sur, dessus
  korkeammalle

ylösnousemus /ˈyløsnˌousemus/ (n)
résurrection
  kristillinen dogmi Jeesuksen heräämisestä henkiin kuoleman jälkeen

ymmärrys /ˈymmærrys/ (n)
compréhension
  se, että hahmottaa jonkin kokonaisuuden ja ymmärtää sen sisältämiä vuorovaikutussuhteita ja mahdollisia sekä todennäköisiä tapahtumia

ymmärtää /ˈymmærtæː/ (v)
comprendre
  tajuta tai käsittää jokin teksti, puhe tai argumentti
  saada selvää
sympathiser
  suoda ymmärrystä, tajuta tekijän motiiveja ja sitä kautta suvaita tekoja (jollakin tasolla)

ympyrä /ˈympyræ/ (n)
cercle
  ympyräviiva, yhtenäinen viiva, joka kiertää keskipisteen ympäri ja on koko matkaltansa yhtä kaukana keskipisteestä; niiden pisteiden ura, jotka ovat yhtä etäällä ympyrän keskipisteestä

ympärileikata /ˈympærɪlˌeikata/ (v)
circoncire
  tehdä toimenpide, jossa poistetaan esinahka siittimen terskan ympäriltä

ympärileikkaus /ˈympærɪlˌeikːaus/ (n)
circoncision
  fimoosin tai uskonnollisen syyn vuoksi tehty miehen esinahan poisto tai lyhennys

ympäristö /ˈympærˌistø/ (n)
environnement
  itsen ulkopuolinen tila
  ekosysteemin luonnollinen, koskematon luonto

yrittäjä /ˈyrɪtːˌæjæ/ (n)
entrepreneur
  taloudellista riskiä sisältävän liiketoiminnan harjoittaja, yrityksen omistaja

yrittää /ˈyrɪtːæː/ (v)
essayer
  pyrkiä tavoitteeseen; koettaa tehdä

yritys /ˈyrɪtys/ (n)
tentative, essai
  toimenpiteet jonkin päämäärän tai tuloksen saavuttamiseksi, kokeilu, joka ei välttämättä onnistu
entreprise, société, firme, compagnie
  liikeyritys; yhden tai useamman henkilön yhdessä harjoittamaa taloudellista toimintaa, jolla tähdätään kannattavaan tulokseen

yrityshautomo /ˈyrɪtˌyshautˌomo/ (n)
incubateur d'entreprises
  palvelu, joka tukee yrityksen perustamista tai kehittämistä ja antaa tukea, ohjausta ja neuvontaa siinä

yrtti /ˈyrtːɪ/ (n)
herbe
  ruohomainen maustevihannes

yrttitee /ˈyrtːɪteː/ (n)
tisane
  teen tapaan valmistettu yrttijuoma tai -hauduke

yskä /ˈyskæ/ (n)
toux
  sairaustila, us. jonkin hengitysteiden sairauden oire, jossa yskänrefleksi saa aikaan voimakkaa ja äänekkään ilmapurkauksen keuhkoista

yskänlääke /ˈyskænlˌæːke/ (n)
antitussif
  yskänrefleksin vaimentamiseen ja hengitysteiden limaa irrottamaan tarkoitettu lääke

ystävyys /ˈystævyːs/ (n)
amitié
  ystävysten välillä vallitseva emotionaalinen suhde

ystävä /ˈystævæ/ (n)
ami, amie
  hyvä kaveri

ystävällinen /ˈystævˌællɪnen/ (adj)
amical
  sellainen, joka on suopea, hyväntahtoinen; ystävän kaltainen

ystävällisyys /ˈystævˌællɪsyːs/ (n)
amabilité, amicalité, convivialité
  se, että on ystävällinen

ystävänpäivä /ˈystævˌæmpæivæ/ (n)
Saint-Valentin
  eri maissa vietetty juhlapäivä, jota vietetään Suomessa 14. helmikuuta

ytterbium /ˈytːerbium/ (n)
ytterbium
  eräs alkuaine

yttrium /ˈytːrium/ (n)
yttrium
  eräs alkuaine

yö /ˈyø/ (n)
nuit
  vuorokaudenaika illan ja aamun välissä

yöastia /ˈyøastˌia/ (n)
pot
  ennen sisävessoja yleinen ulostamisastia öistä tarpeentekoa varten, tavallisesti potta tai kannellinen sanko

yöjuna /ˈyøjuna/ (n)
train de nuit
  juna joka lähtee matkaan illalla ja kulkee yön ajan

yökaija /ˈyøkaija/ (n)
perruche nocturne
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

yökerho /ˈyøkerho/ (n)
boîte de nuit, boite de nuit
  viihderavintola, joka on auki yleensä ilta- ja yöaikaan

yökkäys /ˈyøkːæys/ (n)
haut-le-cœur
  oksentamisen aiheuttava lihaskouristus

yöpyä /ˈyøpyæ/ (v)
passer la nuit
  viettää yö jonkun luona, asettua yöksi jonkun luokse

yöpöytä /ˈyøpøytæ/ (n)
table de nuit
  sängyn viereen sijoitettu pieni pöytä

zaire /tsˈaire/ (n)
zaïre
  Zairessa käytössä ollut valuutta ja sen yksikkö

zeniitti /tsˈenɪːtːɪ/ (n)
zénith
  taivaanpallon näennäisesti korkein piste, taivaanlaki

zikavirus /tsˈikavɪrus/ (n)
virus Zika
  lähinnä keltakuumehyttysen levittämä, -sukuun kuuluva virus, joka aiheuttaa zikakuumetta

zimbabwelainen /tsˈimbabvelˌainen/ (adj)
zimbabwéen
  Zimbabwesta peräisin oleva tai Zimbabween liittyvä

zimbabwelainen /tsˈimbabvelˌainen/ (n)
Zimbabwéen
  pysyvästi Zimbabwessa asuva henkilö

zirkonium /tsˈirkonium/ (n)
zirconium
  metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zr

zoofobia /tsˈoːfobˌia/ (n)
zoophobie
  sairaalloinen eläinten pelko, eläinkammo

zoomata /tsˈoːmata/ (v)
zoomer
  kuvata liuku-objektiivilla

zulu /tsˈulu/ (n)
Zoulou
  eteläisessä Afrikassa elävän noin kymmenmiljoonaisen bantukansan jäsen
zoulou
  zulujen puhuma kieli, zulun kieli

äes /ˈæes/ (n)
herse
  maanpinnan muokkaamiseen ja rikkaruohojen torjuntaan käytettävä maatalouskone

äheltää /ˈæheltæː/ (v)
râler
  äännellä raskaasti hengittäen jatkuvan ponnistuksen alaisena; ähistä, ähkiä

ähky /ˈæhky/ (n)
coliques
  hevosen vatsaontelon kiputila

äidillisyys /ˈæidɪllɪsyːs/ (n)
caractère maternel
  äidille ominainen luonteenpiirre tai käyttäytyminen

äidinkieli /ˈæidɪŋkˌielɪ/ (n)
langue maternelle
  kieli, jonka lapsi omaksuu ensimmäisenä, tavallisesti vanhemmiltaan kotipiirissään ja useimmiten äidiltään

äijä /ˈæijæ/ (n)
vieillard
  vanha mies, ukko
gars, mec
  kaveri

äiti /ˈæitɪ/ (n)
mère, maman
  lapsensa synnyttänyt nainen, biologinen äiti
mère
  lapsen naispuolinen kasvattaja perheessä, usein biologinen äiti, myös äitipuoli tai otto-äiti
mère supérieure, mère
  katolinen naispuolinen nunnaluostarin johtaja

äitiys /ˈæitiys/ (n)
maternité
  äitinä oleminen tai äidiksi tuleminen

äitiysloma /ˈæitiyslˌoma/ (n)
congé
  äidille työstä myönnettävä loma raskauden loppuvaiheessa ja synnytyksen jälkeen

äkillinen /ˈækɪllɪnen/ (adj)
brusque, soudain, precipité, soudaine, instantané
  sellainen, joka ilmaantuu tai tapahtuu nopeasti ja yleensä yllättäen; yhtäkkinen.

äkkiä /ˈækːɪæ/ (adv)
soudainement, brusquement, vite, promptement
  nopeasti, usein ennakoimattomasti tai yllättäen

älykkö /ˈælykːø/ (n)
intellectuel
  älymystöön kuuluva henkilö

älykäs /ˈælykæs/ (adj)
intelligent
  sellainen, joka osoittaa älykkyyttä

älyllinen /ˈælyllɪnen/ (adj)
intellectuel
  älyyn liittyvä; älyä korostava

älyllisesti /ˈælyllɪsˌestɪ/ (adv)
intelligemment
  älyllisellä tavalla

älypuhelin /ˈælypˌuhelɪn/ (n)
smartphone, téléphone intelligent
  matkapuhelin, jossa on perinteisten mobiilipuhelintoimintojen lisäksi aikaisemmin käytössä olleita kämmentietokoneita muistuttavia ominaisuuksia, kuten aikaisempaa enemmän laskentatehoa, suuri näyttö ja kosketukseen perustuva käyttöliittymä

älytalo /ˈælytˌalo/ (n)
maison intelligente
  älykkään ohjauksen ja valvonnan piirissä oleva rakennus

älähtää /ˈælæhtæː/ (v)
couiner, japper
  ulvahtaa

ämmä /ˈæmmæ/ (n)
vieillarde, vieille
  vanha nainen

ämpäri /ˈæmpærɪ/ (n)
seau
  sanko; sylinterin muotoinen, vesitiivis ja yleensä isohko astia, jossa on sanka kantamista varten

änkytys /ˈæŋkytys/ (n)
bégaiement
  katkeileva ja/tai äänteitä toistava puhe

äpärä /ˈæpæræ/ (n)
bâtard
  avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi; avioton lapsi

ärsyttävä /ˈærsytːˌævæ/ (adj)
ennuyant, irritant, embêtant
  aistien välityksellä provosoiva, reagointia aiheuttava. Negatiivista psyykkistä reagointia psyykkisen tai fyysisen provosoinnin avulla aiheuttava.

ärsyttää /ˈærsytːæː/ (v)
gêner
  aiheuttaa ärtyminen tai tuottaa ärsyke; stimuloida

äskettäin /ˈæsketːæin/ (adv)
dernièrement, récemment
  jokin aika sitten, hiljattain, vähän aikaisemmin

ässä /ˈæssæ/ (n)
as
  korttipakan ensimmäinen kortti, ykkönen eli ässä. Ässän arvo määritellään korttipeleissä usein joko suurimmaksi tai pienimmäksi kortiksi, 1 tai 14.
  jossakin tekemisessä erinomainen henkilö

äyriäinen /ˈæyrɪˌæinen/ (n)
crustacé, crevette
  (eläintiede) niveljalkaisten pääjaksoon kuuluvia (Alajakso ) kiduksilla hengittäviä eläimiä

äyskäri /ˈæyskærɪ/ (n)
écope
  kahvallinen astia, joka on tarkoitettu veneen tyhjentämiseen vedestä

äänentoisto /ˈæːnentˌoisto/ (n)
sonorisation
  yhden tai useamman mikrofonin avulla kerätyn tai muusta äänilähteestä saadun äänen vahvistaminen elektronisesti ja saattaminen kuultavaksi kovaäänisten tai kuulokkeiden avulla

äänestys /ˈæːnestys/ (n)
votation, élection
  äänestämisen toteutus, tapahtuma jossa mitataan eri vaihtoehtojen tai henkilöiden kannatus, ja jossa äänestäjät ilmaisevat kantansa ja eniten kannatusta saanut henkilö tai ehdotus valitaan

äänestystulos /ˈæːnestˌystulos/ (n)
résultats du vote
  tulos kun kaikki äänet ovat laskettu yhteen

äänestäjä /ˈæːnestˌæjæ/ (n)
électeur
  henkilö joka käyttää äänensä äänestyksessä

äänestää /ˈæːnestæː/ (v)
voter
  ilmaista kannattavansa jotakuta tai jotakin antamalla äänensä äänestyksessä tai vaalissa
  ratkaista jokin äänestyksellä

äänetön /ˈæːnetøn/ (adj)
silencieux
  sellainen, josta ei lähde ääntä, täysin hiljainen

ääni /ˈæːnɪ/ (n)
son
  ilman tai muun väliaineen välityksellä kulkeva värähtely, jonka ihminen kuulee
voix
  ihmisääni
vote
  äänestyksessä ilmaistu kanta

äänikirja /ˈæːnɪkˌirja/ (n)
livre audio
  äänimuotoon tallennettu kirjallinen teos

äänikortti /ˈæːnɪkˌortːɪ/ (n)
carte son
  tietokoneen laajennuskortti joka on tarkoitettu äänisignaalin tuottamiseen

äänilevy /ˈæːnɪlˌevy/ (n)
disque
  mekaaniseen äänen tallentamiseen käytetty kiekko, jonka pinnalle ääni-informaatio on kaiverrettu yhtenäiselle spiraalin muotoiselle uralle, josta informaatio luetaan levyn pyöriessä neulan poikittaisena liikkeenä

äänitorvi /ˈæːnɪtˌorvɪ/ (n)
klaxon
  kulkuneuvon äänimerkkilaite

äänittää /ˈæːnɪtːæː/ (v)
enregistrer
  taltioida ääntä sähköisesti magneettinauhalle tai digitaaliseen muotoon mikrofonilla tai samantyyppisellä laitteella, joka muuttaa ilman värähtelyn sähköiseksi signaaliksi

äänivalli /ˈæːnɪvˌallɪ/ (n)
mur du son
  aerodynaamisesta ilmiöstä, jossa ilmamolekyylit kasautuvat äänen nopeudella liikkuvan kappaleen eteen liikettä jarruttavaksi kartiomaiseksi aaltovyöhykkeeksi, ns. sokkiaalloksi; rikkoutuu, kun kappale liikkuu nopeammin kuin ääni kulkee ilmassa (n. 343 m/s)

äänivyöry /ˈæːnɪvˌyøry/ (n)
raz-de-marée
  huomattavan suuri menestys vaalissa

äänne /ˈæːnne/ (n)
phone, son
  puhutun kielen pienin kvalitatiivinen rakenneosa

ääntenlaskenta /ˈæːntenlˌaskenta/ (n)
dépouillement du scrutin
  tilaisuus tai järjestelmä, jossa lasketaan äänestyksessä tai vaaleissa annetut äänet

ääntäminen /ˈæːntæmɪnen/ (n)
prononciation
  ääntämys, yksilön tai kieliyhteisön tapa ääntää jotakin kieltä

ääntää /ˈæːntæː/ (v)
prononcer
  tehdä äänielimillä liikkeitä, joilla syntyy tietty äänne

ääretön /ˈæːretøn/ (adj)
infini
  jonka lukuarvoa tai alkioiden määrää ei voi ilmaista luvulla; jonka mahtavuus on sama kuin luonnollisten lukujen joukolla tai suurempi

äärimmäinen /ˈæːrɪmmˌæinen/ (adj)
extrême, extrêmement
  mahdollisuuksien rajalla oleva; reunimmaisena oleva; kauimpana tai uloimpana oleva, kaukaisin; viho viimeinen; äärirajalla oleva, radikaalinen.

äärioikeisto /ˈæːrɪˌoikeisto/ (n)
extrême droite
  radikaalisti totalitarismiin pyrkivä osa poliittisesta oikeistosta

äärioikeistolainen /ˈæːrɪˌoikeistolˌainen/ (adj)
extrême-droitier
  äärioikeiston politiikan mukainen, siihen liittyvä

äärivasemmisto /ˈæːrɪvasˌemmɪsto/ (n)
extrême-gauche
  radikaali vasemmisto

ääriviiva /ˈæːrɪvˌiːva/ (n)
contour
  kohteen rajaava viiva, kun sitä katsotaan jostakin suunnasta

ångström /ˈoŋstrøm/ (n)
ångström
  lähinnä kideopissa käytettävä epästandardi mittayksikkö, 0,1 nanometriä

ödeema /ˈødeːma/ (n)
œdème
  nesteen kertyminen kudokseen ja siitä aiheutuva turvotus

öinen /ˈøinen/ (adj)
nocturne
  yöllinen, yöllä tapahtuva

öljy /ˈøljy/ (n)
huile
  orgaaninen neste, joka ei ole vesiliukoinen

öljylamppu /ˈøljylˌampːu/ (n)
lampe huile
  jonkin luonnon öljyn tai erityisen valaistustarkoitukseen kehitetyn valoöljyn, valopetrolin, palamiseen ja liekin antamaan valoon perustuva lamppu

öljyputki /ˈøljypˌutkɪ/ (n)
oléoduc
  maastossa sijaitseva putki, jossa kulkee maaöljyä

öljytankkeri /ˈøljytˌaŋkːerɪ/ (n)
pétrolier
  tankkeri, joka kuljettaa raakaöljyä

öljyvärimaalaus /ˈøljyvˌærɪmˌaːlaus/ (n)
peinture
  maalaus, joka on maalattu öljyväreillä yleensä kiilakehyksiin pingotetulle ja pohjustetulle pellavakankaalle tai muulle kiinteämmälle materiaalille.

ötökkä /ˈøtøkːæ/ (n)
bestiole
  mikä tahansa hyönteinen tai hämähäkkieläin

šaahi /ʃˈaːhɪ/ (n)
chah
  Persiassa ja Iranissa ennen vuotta 1979 käytössä ollut hallitsijan arvonimi

šaali /ʃˈaːlɪ/ (n)
châle
  hartioilla pidettävä huivi, hartiahuivi

šamaani /ʃˈamaːnɪ/ (n)
chaman, chamane
  alkuperäiskulttuureissa henkilö, jonka tehtävänä on toimia parantajana ja henkimaailman asioiden tuntijana; tietäjä, poppamies

šamanismi /ʃˈamanˌismɪ/ (n)
chamanisme
  uskonnollinen kulttuuri, jossa šamaanilla on keskeinen osa

šeikki /ʃˈeikːɪ/ (n)
cheik, cheikh
  arabiankielinen arvonimi, jonka kirjaimellinen merkitys on perheen tai heimon vanhin ja jota käytetään lisäksi mm. opettajien ja uskollisten johtajien arvonimenä

šinto /ʃˈinto/ (n)
shinto
  japanilainen, alkuperäisuskontojen ja buddhalaisuuden vaikutuksista syntynyt panteistinen uskonto, Japanin kansallisuskonto

šintolaisuus /ʃˈintolˌaisuːs/ (n)
shintoïsme
  šintouskonnon seuraaminen

šokki /ʃˈokːɪ/ (n)
choc
  elimistön yhtäkkinen vaikea häiriötila
  järkyttävän yhtäkkisen tapahtuman, ympäristön tai muutoksen aiheuttama voimakas järkytys

švaa /ʃvˈaː/ (n)
schwa, chva
  neutraali keskivokaali, merkitään IPA:ssa ylösalaisin kiepautetun e:n näköisellä merkillä: ə

’patafysiikka /pˈatafysˌiːkːa/ (n)
pataphysique, ’pataphysique
  1800-luvulla pilailumielessä kehitetty näennäistieteellinen kirjallisuuden ja filosofian haara: nykyaikaisen tieteen parodia, jonka esitetään absurdistisesti olevan metafysiikan metafysiikkaa