suomi-Deutsch FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2020-02-08
language: fi; de
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

1. Mooseksen kirja /ˈyksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Genesis
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

2. Mooseksen kirja /kˈaksi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Exodus
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

3. Mooseksen kirja /kˈolme mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Levitikus
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

4. Mooseksen kirja /nˈeljæ mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Numeri
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

5. Mooseksen kirja /vˈiːsi mˈoːsekseŋ kˈirja/ (n)
Deuteronomium
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

A-duuri /ˈaːdˈuːrɪ/ (n)
A-Dur
  sävellaji, jossa 3 juurisäveltä on ylennetty, ylennetyt sävelet ovat f♯ (fis, joka on submediantti), c♯ (cis, joka on mediantti) ja g♯ (gis, joka on subtoonika), rinnakkaissävellaji fis-molli, sävelet toonikasta subtoonikaan: a, h, cis, d, e, fis, gis

Aachen /ˈaːkhen/ (pn)
Aachen
  kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, aivan Belgian ja Alankomaiden rajan tuntumassa

Aalen /ˈaːlen/ (pn)
Aalen
  kaupunki Baden-Württembergissä, Saksassa

Aamos /ˈaːmos/ (n)
Amos
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Aasia /ˈaːsɪa/ (pn)
Asien
  Euroopan ja Tyynen valtameren välissä sijaitseva maanosa, osa Euraasian mannerta

Aasian-puoleinen Venäjä /ˈaːsɪampˈuoleinen vˈenæjæ/ (pn)
Asiatisches Russland
  alue Venäjällä Ural-vuoristosta itään

Aataminsilta /ˈaːtamˌinsɪlta/ (pn)
Adamsbrücke
  hiekkasärkkien ja koralliriuttojen luonnonmuodostuma Sri Lankan ja Intian eteläkärjen välillä

Abessinia /ˈabessˌinɪa/ (pn)
Abessinien
  Etiopian nimi ennen vuotta 1945

Abhasia /ˈabhasˌia/ (pn)
Abchasien
  Georgiasta itsenäistynyt, ei laajasti tunnustettu valtio Mustanmeren rannalla Kaukasiassa. Abhasian pääkaupunki on Suhumi.

Abu Dhabi /ˈabu dhˈabɪ/ (pn)
Abu Dhabi
  suurin Arabiemiirikuntien seitsemästä emiraatista
  emiraattinsa ja maan pääkaupunki

Addis Abeba /ˈadːɪs ˈabeba/ (pn)
Addis Abeba
  Etiopian pääkaupunki

Aden /ˈaden/ (pn)
Aden
  satamakaupunki Jemenissä Adeninlahden rannalla

Adeninlahti /ˈadenˌinlahtɪ/ (pn)
Golf von Aden
  lahti Intian valtamerellä Afrikan rannikolla

Adlergebirge /ˈadlerɡebˌirɡe/ (pn)
Adlergebirge
  vuorijono Keski-Euroopassa Puolan ja Tšekin rajalla

Adrianmeri /ˈadrɪˌanmerɪ/ (pn)
Adriatisches Meer, Adria
  Apenniinien niemimaan ja Balkanin niemimaan välinen Välimeren lahti

Adygeia /ˈadyɡˌeia/ (pn)
Adygeja
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Luoteis-Kaukasiassa Labajoen varrella, myös Adygea. Adygeian pääkaupunki on Maikop.

Adžaria /ˈadʒarˌia/ (pn)
Adscharien
  Georgiaan kuuluva autonominen tasavalta

Afganistan /ˈafɡanˌistan/ (pn)
Afghanistan
  sisämaanvaltio Aasiassa, pitkältä nimeltään Afganistanin islamilainen tasavalta

Afrikan sarvi /ˈafrɪkan sˈarvɪ/ (pn)
Horn von Afrika
  alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat

Afrikka /ˈafrɪkːa/ (pn)
Afrika
  yksi maapallon maanosista ja mantereista

Agan Burjatia /ˈaɡan bˈurjatˌia/ (pn)
Kreis der Aginer Burjaten
  Kaakkois-Siperiaan kuuluva piirikunta Venäjällä

Ahaggar /ˈahaɡːar/ (pn)
Ahaggar, Hoggar
  vuorijono Algeriassa

Ahvenanmaa /ˈahvenˌanmaː/ (pn)
Åland
  ruotsinkielinen, Suomelle kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Suomen ja Ruotsin välissä Itämerellä, Ahvenanmaan maakunta

Ahvenanmeri /ˈahvenˌanmerɪ/ (pn)
Åländer See
  Ahvenanmaan ja Ruotsin rannikon välinen saareton Itämerenosa

Aicardin oireyhtymä /ˈaikardɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Aicardi–Syndrom
  harvinainen geneettinen kehitysvamma, jolle on luonteenomaista aivokurkiaisen puuttuminen kokonaan tai osittain

Aicardi–Goutierèsin oireyhtymä /ˈaikardɪ ɡˈoutieresɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Aicardi–Goutierès-Syndrom
  eräs erityisesti aivoihin ja ihoon vaikuttava kehityshäiriö, joka monissa tapauksissa johtaa menehtymiseen

Aigeianmeri /ˈaiɡeiˌanmerɪ/ (pn)
Ägäis, Ägäisches Meer
  saarten pilkkoma osa Välimerta Kreikan ja Turkin välissä

Aikakirjat /ˈaikakˌirjat/ (n)
Chroniken
  yhteisnimitys kahdelle Vanhan testamentin kirjoista: 1. Aikakirjalle ja 2. Aikakirjalle

Ajman /ˈajman/ (pn)
Adschman
  pienin Arabiemiirikuntien seitsemästä emiraatista; pääkaupunki Ajmān

Ajomies /ˈajomies/ (pn)
Fuhrmann
  Linnunradan pohjoisreunassa Perseuksesta itään sijaitseva navanympärystähdistö

Akaba /ˈakaba/ (pn)
Akaba
  kaupunki Jordaniassa

Akabanlahti /ˈakabˌanlahtɪ/ (pn)
Golf von Akaba
  lahti Punaisellamerellä Lähi-idässä

Akvitania /ˈakvɪtˌanɪa/ (pn)
Aquitanien
  Lounais-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Bordeaux; nykyisin osa Uutta-Akvitaniaa

Ala-Baijeri /ˈalabˈaijerɪ/ (pn)
Niederbayern
  hallintoalue Saksan Baijerissa

Ala-Egypti /ˈalaˈeɡyptɪ/ (pn)
Unterägypten
  alue Egyptissä Niilin suistossa

Ala-Guinea /ˈalaɡwˈinea/ (pn)
Niederguinea
  alue Afrikassa Guineanlahden rannikolla

Ala-Itävalta /ˈalaˈitævˌalta/ (pn)
Niederösterreich
  Itävallan osavaltio

Ala-Kuittijärvi /ˈalakwˈitːɪjˌærvɪ/ (pn)
Nischneje Kuito
  järvi Karjalan tasavallassa

Ala-Michigan /ˈalamˈikhɪɡan/ (pn)
Unter-Michigan
  niemimaa Yhdysvaltojen Michiganissa

Ala-Normandia /ˈalanˈormandˌia/ (pn)
Basse-Normandie
  Pohjois-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Caen; nykyisin osa Normandiaa

Ala-Saksi /ˈalasˈaksɪ/ (pn)
Niedersachsen
  eräs Saksan osavaltioista

Alaivuoret /ˈalaivˌuoret/ (pn)
Alai-Gebirge
  vuorijono Aasian Kirgisiassa ja Tadžikistanissa

Alankomaat /ˈalaŋkomaːt/ (pn)
Niederlande
  eurooppalainen valtio Pohjanmeren rannikolla Länsi-Euroopassa, viralliselta nimeltään Alankomaiden kuningaskunta

Alankomaiden Karibia /ˈalaŋkomˌaideŋ kˈarɪbˌia/ (pn)
BES-Inseln, Besondere Gemeinde Niederlande, Karibische Niederlande
  Alankomaiden erillisalue Karibianmerellä

Albania /ˈalbanˌia/ (pn)
Albanien
  Balkanin niemimaalla, Adrianmeren rannalla sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Tirana

Aleksandria /ˈaleksˌandrɪa/ (pn)
Alexandria, Alexandrien
  kaupunki Egyptissä

Aleksanteri /ˈaleksˌanterɪ/ (pn)
Alexander
  miehen etunimi

Alger /ˈalɡer/ (pn)
Algier
  Välimeren rannalla sijaitseva Algerian pääkaupunki

Algeria /ˈalɡerˌia/ (pn)
Algerien
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva tasavalta, jonka pääkaupunki on Alger

Alpit /ˈalpɪt/ (pn)
Alpen
  vuorijono Keski-Euroopassa

Alsace /ˈalsase/ (pn)
Elsass
  Itä-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Strasbourg; nykyisin osa Grand Estiä

Amerikan Samoa /ˈamerɪkan sˈamoa/ (pn)
Amerikanisch-Samoa
  Yhdysvaltain territorio Polynesiassa eteläisellä Tyynellämerellä

Amerikan yhdysvallat /ˈamerɪkan ˈyhdysvˌallat/ (pn)
Vereinigte Staaten von Amerika
  osavaltioista koostuva federaatio Pohjois-Amerikassa; lyhyemmin: Yhdysvallat

Amerikka /ˈamerˌikːa/ (n)
Amerika
  yksi Maapallon manner sen läntisellä puoliskolla käsittäen Etelä-Amerikan ja Pohjois-Amerikan

Andalusia /ˈandalˌusɪa/ (pn)
Andalusien
  itsehallintoalue eteläisessä Espanjassa

Angola /ˈaŋŋola/ (pn)
Angola
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Antigua ja Barbuda /ˈantɪɡˌua ja bˈarbuda/ (pn)
Antigua und Barbuda
  kahdesta saaresta, Antiguasta ja Barbudasta, sekä Redonda-luodosta koostuva saarivaltio Karibialla, Länsi-Intian Pienillä Antilleilla

Antwerpen /ˈantverpen/ (pn)
Antwerpen
  kaupunki Pohjois-Belgiassa Flanderissa

Apostolien teot /ˈapostolien tˈeot/ (n)
Apostelgeschichte
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Arabia /ˈarabˌia/ (pn)
Arabien
  Etu-Aasiassa sijaitseva niemimaa, jossa Aasia, Afrikka ja Eurooppa kohtaavat

Arabiemiirikunnat /ˈarabˌiemɪːrɪkˌunnat/ (pn)
Vereinigte Arabische Emirate
  Persianlahdella, Lähi-idässä sijaitseva seitsemästä emiirikunnasta muodostuva valtio, Yhdistyneet arabiemiirikunnat

Aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (pn)
Aragonien
  itsehallintoalue Koillis-Espanjassa

Argentiina /ˈarɡentˌiːna/ (pn)
Argentinien
  Etelä-Amerikassa sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Buenos Aires ja virallinen nimi Argentiinan tasavalta

Armenia /ˈarmenˌia/ (pn)
Armenien
  tasavalta Kaukasiassa, virallisesti Armenian tasavalta

Assyria /ˈassyrˌia/ (pn)
Assyrien
  assyrialaisten muinainen Tigrisin varrella sijainnut valtakunta, jonka pääkaupunki oli Assur

Asturia /ˈasturˌia/ (pn)
Asturien
  itsehallintoalue pohjoisessa Espanjassa

Ateena /ˈateːna/ (pn)
Athen
  Kreikan pääkaupunki ja suurin kaupunki

Atlantin valtameri /ˈatlantɪn vˈaltamˌerɪ/ (pn)
Atlantik, Atlantischer Ozean
  valtameri, joka erottaa Amerikan Afrikasta ja Euroopasta

Aujeszkyn tauti /ˈaujestskyn tˈautɪ/ (n)
Aujeszky-Krankheit, Pseudowut
  eräs vaaralliseksi eläintaudiksi luokiteltava eläinten tartuntatauti, jonka oireettomana välittäjänä voi ihminenkin toimia

Aurinko /ˈaurɪŋko/ (pn)
Sonne
  kahdeksanplaneettaisen aurinkokuntamme, jossa kotiplaneettamme Maa sijaitsee, keskustähti

Aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (pn)
Sonnensystem
  Aurinko ja kahdeksan planeettaa sekä muita pienempiä taivaankappaleita

Australia /ˈaustraːlˌia/ (pn)
Australien
  Maapallon pienin, merien ympäröimä maanosa eteläisellä pallonpuoliskolla

Azerbaidžan /ˈatserbˌaidʒan/ (pn)
Aserbaidschan
  Kaukasiassa, Kaspianmeren rannalla sijaitseva valtio, Azerbaidžanin tasavalta, jonka pääkaupunki on Baku

Azorit /ˈatsorɪt/ (pn)
Azoren
  Atlantilla sijaitseva Portugalille kuuluva autonominen saariryhmä

Aïr /ˈair/ (pn)
Aïr
  Nigerin keskiosassa, Afrikassa sijaitseva vuoristo

Ašgabat /ˈaʃɡabat/ (pn)
Aşgabat
  Turkmenistanin pääkaupunki

Bahrain /bˈahrain/ (pn)
Bahrain
  kuningaskunta Lähi-idässä, Persianlahdella

Baijeri /bˈaijerɪ/ (pn)
Bayern
  Saksan liittotasavallan eteläinen osavaltio, jonka pääkaupunki on München

Balkan /bˈalkan/ (pn)
Balkanhalbinsel
  niemimaa Kaakkois-Euroopassa

Balkanin niemimaa /bˈalkanɪn nˈiemɪmaː/ (pn)
Balkanhalbinsel
  lännessä Adrianmereen ja Joonianmereen, etelässä Välimereen, idässä Aigeianmereen, Dardanelleihin, Marmaranmereen, Bosporinsalmeen ja Mustaanmereen rajoittuva alue, jonka pohjoisraja ei ole selkeäviivainen. Euroopan itäisin niemimaa, Balkan

Bangladesh /bˈaŋladesh/ (pn)
Bangladesch
  Gangesin ja Brahmaputran suistossa sijaitseva valtio Aasiassa, virallisesti Bangladeshin kansantasavalta

Baskimaa /bˈaskɪmaː/ (pn)
Baskenland
  itsehallintoalue Pohjois-Espanjassa

Behçetin tauti /bˈehsetɪn tˈautɪ/ (n)
Morbus Behçet, Morbus Behçet–Adamantiades
  eräs vaskuliittinen autoimmuunisairaus

Belgia /bˈelɡɪa/ (pn)
Belgien
  eurooppalainen liittovaltio Pohjanmeren rannikolla, Belgian kuningaskunta, jonka pääkaupunki on Bryssel

Belgian Kongo /bˈelɡɪaŋ kˈoŋŋo/ (pn)
Belgisch-Kongo
  Kongon demokraattisesta tasavallasta käytetty nimi ajalta, jolloin se oli Belgian siirtomaana

Belgian kuningaskunta /bˈelɡɪaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Königreich Belgien
  Belgian virallinen nimi.

Belgrad /bˈelɡrad/ (pn)
Belgrad
  Serbian pääkaupunki

Belutšistan /bˈelutʃˌistan/ (pn)
Belutschistan
  Iranin ylängön kaakkoisosan käsittävä belutšien asuttama alue, johon kuuluu alueita Lounais-Pakistanissa, Kaakkois-Iranissa ja Lounais-Afganistanissa

Berliini /bˈerlɪːnɪ/ (pn)
Berlin
  Saksan pääkaupunki

Betlehem /bˈetlehem/ (pn)
Betlehem
  Länsirannalla sijaitseva kaupunki, joka Raamatun mukaan on Israelin kuninkaan Daavidin syntymä- ja kotikaupunki ja Jeesuksen syntymäpaikka

Biškek /bˈiʃkek/ (pn)
Bischkek
  Kirgisian pääkaupunki, vuosina 1926–1991 nimellä Frunze tunnettu

Bodenjärvi /bˈodenjˌærvɪ/ (pn)
Bodensee
  Keski-Euroopan kolmanneksi suurin järvi Saksan, Sveitsin ja Itävallan rajalla

Bolivia /bˈolɪvˌia/ (pn)
Bolivien
  tasavalta Etelä-Amerikassa, pitkältä nimeltään Bolivian monikansainen valtio

Bosnia ja Hertsegovina /bˈosnɪa ja hˈertseɡˌovɪna/ (pn)
Bosnien und Herzegowina
  Bosnia-Hertsegovina, Balkanilla, Euroopassa sijaitseva valtio.

Bosporinsalmi /bˈosporˌinsalmɪ/ (pn)
Bosporus
  Istanbulin kaupungin läpi kulkeva kapea salmi Mustastamerestä Marmaranmereen. Kansainvälinen vesireitti Euroopan ja Aasian välillä.

Brasilia /brˈasɪlˌia/ (pn)
Brasilien
  valtio Etelä-Amerikassa, Brasilian liittotasavalta

Bratislava /brˈatɪslˌava/ (pn)
Pressburg
  Slovakian pääkaupunki

Bryssel /brˈyssel/ (pn)
Brüssel
  Belgian pääkaupunki ja Euroopan unionin tosiasiallinen pääkaupunki

Bukarest /bˈukarest/ (pn)
Bukarest
  Romanian pääkaupunki

Bulgaria /bˈulɡarˌia/ (pn)
Bulgarien
  tasavalta Balkanilla, Euroopassa, Bulgarian tasavalta

Bulgarian tasavalta /bˈulɡarɪan tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Bulgarien
  Bulgarian valtion virallinen nimi.

Burgundi /bˈurɡundɪ/ (pn)
Burgund
  Keski-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Dijon; nykyisin osa Burgundi-Franche-Comtéa

Burgundi-Franche-Comté /bˈurɡundɪfrˈankhekˈomte/ (pn)
Burgund-Freigrafschaft
  Itä-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Dijon

Burjatia /bˈurjatˌia/ (pn)
Burjatien
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Siperiassa Baikaljärven rannalla. Burjatian pääkaupunki on Ulan-Ude.

Böömi /bˈøːmɪ/ (pn)
Böhmen
  nykyään Tšekissä sijaitseva historiallinen alue Keski-Euroopassa

C-duuri /sˈeːdˈuːrɪ/ (n)
C-Dur
  duurisävellaji, jonka perussävel (toonika) on c ja perussointu C-duuri; sävellajimerkinnässä yhtäkään säveltä ei ole alennettu tai ylennetty; rinnakkaissävellaji a-mollille; sävelet toonikasta subtoonikaan: c, d, e, f, g, a, h

Cantabria /kˈantabrˌia/ (pn)
Kantabrien
  itsehallintoalue pohjoisessa Espanjassa

Chilen tasavalta /khˈilen tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Chile
  Chilen valtion virallinen nimi.

Christ–Siemens–Tourainen oireyhtymä /krˈist sˈiemens tˈourainen ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Christ–Siemens–Touraine-Syndrom
  eräs ektodermaalisiin dysplasioihin kuuluva kehityshäiriö, joka johtaa ihon, hiusten, kynsien, hampaiden ja hikirauhasten epämuodostumiin

Cis-duuri /sˈisdˈuːrɪ/ (n)
Cis-Dur
  duuri, jossa kaikki juurisävelet on ylennetty, rinnakkaissävellaji ais-molli, korvataan usein enharmonisella Des-duurilla, sävelet toonikasta subtoonikaan: cis, dis, eis, fis, gis, ais, his

Cornun spiraali /kˈornun spˈiraːlɪ/ (n)
Cornu-Spirale
  klotoidi

Cushingin oireyhtymä /kˈushɪŋŋɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Cushing-Syndrom
  kortisolin liikatuotanto elimistössä

DVD-levy /dˈeːvˌeːdˌeːlˈevy/ (n)
DVD
  DVD, optinen datan tallennusväline ja elokuvien levitysmedia; CD-levyn seuraaja, tallennuskapasiteetiltaan suurempi

Damaskos /dˈamaskos/ (pn)
Damaskus
  Syyrian pääkaupunki

Delfiini /dˈelfɪːnɪ/ (pn)
Delfin
  Kotkan ja Pegasuksen välissä pohjoisella taivaalla sijaitseva pieni tähdistö

Djibouti /djˈiboutɪ/ (pn)
Dschibuti
  Itä-Afrikassa Aadeninlahden rannalla Eritrean ja Somalian välissä sijaitseva valtio, entinen Ranskan Somalimaa

Dominica /dˈomɪnˌika/ (pn)
Dominica
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, Dominican liittovaltio.

Dominikaaninen tasavalta /dˈomɪnɪkˌaːnɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
Dominikanische Republik
  tasavalta Karibialla, Väli-Amerikassa

Dušanbe /dˈuʃanbe/ (pn)
Duschanbe
  Tadžikistanin pääkaupunki, vuoteen 1961 Stalinabad

Ecuador /ˈekuador/ (pn)
Ecuador
  tasavalta Etelä-Amerikan Tyynenmeren rannikolla ekvaattorin molemmin puolin, virallisesti Ecuadorin tasavalta.

Efesolaiskirje /ˈefesolˌaiskɪrje/ (n)
Epheserbrief
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Egypti /ˈeɡyptɪ/ (pn)
Ägypten
  tasavalta Afrikan koillisosassa, Egyptin arabitasavalta

Englannin kanaali /ˈeŋlannɪŋ kˈanaːlɪ/ (pn)
Ärmelkanal
  Atlantin valtamereltä Pohjanmerelle johtava vesiyhteys, joka erottaa Ison-Britannian saaren Pohjois-Ranskasta

Englanti /ˈeŋlantɪ/ (pn)
England
  Ison-Britannian saaren eteläosan kattava maa; kuningaskunta, joka kuuluu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan

Eritrea /ˈerɪtrˌea/ (pn)
Eritrea
  Punaisenmeren rannalla Koillis-Afrikassa, Afrikan sarvessa sijaitseva valtio

Erzgebirge /ˈertsɡebˌirɡe/ (pn)
#Saksa
  Saksan ja Tšekinmaan rajalla sijaitseva vuoristo

Espanja /ˈespanja/ (pn)
Spanien
  kuningaskunta eteläisessä Euroopassa

Esra /ˈesra/ (pn)
Esra
  edellisessä keskeinen henkilö: eräs juutalainen kirjanoppinut ja pappi

Etelä-Aasia /ˈetelæˈaːsɪa/ (pn)
Südasien
  Aasian eteläinen osa

Etelä-Afrikka /ˈetelæˈafrɪkːa/ (pn)
Südafrika
  Afrikan mantereen eteläosassa sijaitseva valtio, Etelä-Afrikan tasavalta

Etelä-Amerikka /ˈetelæˈamerˌikːa/ (pn)
Südamerika
  eteläosa Amerikan mantereesta, yksi maanosista

Etelä-Eurooppa /ˈetelæˈeuroːpːa/ (pn)
Südeuropa
  Pyreneitten, Apenniinien ja Balkanin niemimaiden ja niihin kuuluvien saarten muodostama alue, Euroopan eteläisin osa

Etelä-Korea /ˈetelækˈorea/ (pn)
Südkorea
  Aasiassa, Korean niemimaalla sijaitseva valtio, jonka virallinen nimi on Korean tasavalta.

Etelä-Sudan /ˈetelæsˈudan/ (pn)
Südsudan
  Sudanista vuonna 2011 itsenäistynyt valtio Afrikassa

Etiopia /ˈetɪˌopɪa/ (pn)
Äthiopien
  liittovaltio itäisessä Afrikassa, Etiopian demokraattinen liittovaltio

Eulerin spiraali /ˈeulerɪn spˈiraːlɪ/ (n)
Euler-Spirale
  klotoidi

Euraasia /ˈeuraːsˌia/ (pn)
Eurasien
  Maapallon suurin manner, jota ympäröivät Pohjoinen jäämeri, Atlantin valtameri, Välimeri, Punainenmeri, Intian valtameri ja Tyyni valtameri; siihen kuuluvat Euroopan, Lähi-idän ja Aasian maanosat

Euroopan unioni /ˈeuroːpan ˈunɪˌonɪ/ (pn)
Europäische Union
  suuren osan Eurooppaa käsittävä valtioiden yhteenliittymä, johon myös Suomi kuuluu

Eurooppa /ˈeuroːpːa/ (pn)
Europa
  yksi maapallon maanosista

Fidži /fˈidʒɪ/ (pn)
Fidschi
  Oseaniassa sijaitseva saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Fidžin tasavalta

Filemon /fˈilemon/ (n)
Philemon
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Filippiinit /fˈilɪpːˌiːnɪt/ (pn)
Philippinen
  tasavalta, jonka alue muodostuu Tyynellä valtamerellä Etelä-Kiinan meren itäpuolella olevasta Filippiinien saaristosta, Filippiinien tasavalta.

Filippiläiskirje /fˈilɪpːɪlˌæiskɪrje/ (n)
Philipper
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Firenze /fˈirentse/ (pn)
Florenz
  maakunta Toscanassa Keski-Italiassa

Flanderi /flˈanderɪ/ (pn)
Flandern
  historiallinen alue Pohjanmeren rannalla nykyisen Belgian, Ranskan ja Alankomaiden alueella

Färsaaret /fˈærsaːret/ (pn)
Färöer
  Tanskaan kuuluva saariryhmä Atlantin valtameressä. Färsaarten pääkaupunki on Tórshavn.

Gabon /ɡˈabon/ (pn)
Gabun
  Afrikassa sijaitseva valtio

Galatalaiskirje /ɡˈalatalˌaiskɪrje/ (n)
Galater
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Gdańsk /ɡdˈansk/ (pn)
Danzig
  satamakaupunki Pohjois-Puolassa

Geneve /ɡˈeneve/ (pn)
Genf
  kaupunki Sveitsissä

Genova /ɡˈenova/ (pn)
Genua
  Italian Ligurian hallinnollisen alueen pääkaupunki

Georgia /ɡˈeorɡˌia/ (pn)
Georgien
  valtio Etelä-Kaukasiassa, entiseltä nimeltään Gruusia; pääkaupunki Tbilisi
  Yhdysvaltojen osavaltio

Golgin laite /ɡˈolɡɪn lˈaite/ (n)
Golgi-Apparat
  eläinsolun soluelin, joka muokkaa, lajittelee ja pakkaa proteiineja

Grand Est /ɡrˈand ˈest/ (pn)
Großer Osten
  Koillis-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Strasbourg

Grenada /ɡrˈenada/ (pn)
Grenada
  Karibianmerellä, Länsi-Intian eteläosassa sijaitseva valtio, Grenadan kuningaskunta

Gruusian sosialistinen neuvostotasavalta /ɡrˈuːsɪan sˈosɪalˌistɪnen nˈeuvostˌotasavˌalta/ (pn)
Georgische Sozialistische Sowjetrepublik, Grusinische Sozialistische Sowjetrepublik
  sosialistinen neuvostotasavalta, joka oli olemassa itsenäisenä 1921–1922 ja yhtenä Neuvostoliiton tasavalloista 1922-1991

Grönlanti /ɡrˈønlantɪ/ (pn)
Grönland
  Pohjois-Amerikan koillispuolella sijaitseva, Tanskan kuningaskuntaan kuuluva, pääasiassa jään peittämä maailman suurin saari, jonka pääkaupunki on Nuuk

Guinea /ɡwˈinea/ (pn)
Guinea
  Länsi-Afrikassa sijaitseva valtio, pitkältä nimeltään Guinean tasavalta, jonka rajanaapureita ovat Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Mali, Senegal ja Guinea-Bissau.

Guinea-Bissau /ɡwˈineabˈissau/ (pn)
Guinea-Bissau
  tasavalta Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannalla.

Haag /hˈaːɡ/ (pn)
Den Haag
  kaupunki Alankomaissa, maan hallinnollinen, muttei virallinen pääkaupunki, myös useiden kansainvälisten järjestöjen sijaintipaikka

Habakukin kirja /hˈabakukɪŋ kˈirja/ (n)
Habakuk
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Haggain kirja /hˈaɡːaiŋ kˈirja/ (n)
Haggai
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hampuri /hˈampurɪ/ (pn)
Hamburg
  kaupunki Saksassa

Hannover /hˈannover/ (pn)
Hannover
  saksalainen suurkaupunki, Ala-Saksin pääkaupunki

Hansenin tauti /hˈansenɪn tˈautɪ/ (n)
Hansensche Krankheit
  lepra, spitaali

Harkova /hˈarkova/ (pn)
Charkiw
  kaupunki Ukrainassa

Havaiji /hˈavaijɪ/ (pn)
Hawaii
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saariryhmä ja Yhdysvaltain osavaltio

Havanna /hˈavanna/ (pn)
Havanna
  Kuuban pääkaupunki

Helsinki /hˈelsɪŋkɪ/ (pn)
Helsinki
  Suomenlahden rannalla, Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva Suomen pääkaupunki

Heprealaiskirje /hˈeprealˌaiskɪrje/ (pn)
Hebräer
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Herra /hˈerra/ (pn)
Herr
  kristinuskon ja juutalaisuuden jumalan kunnioittava nimitys

Hesekiel /hˈesekiel/ (pn)
Ezechiel
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hiidenmaa /hˈiːdenmaː/ (pn)
Dagö
  Viron toiseksi suurin saari Saarenmaan pohjoispuolella

Himalaja /hˈimalˌaja/ (pn)
Himalaja, Himalaya
  Intian niemimaan Tiibetin ylängöstä erottava vuoristo Aasiassa

Hollanti /hˈollantɪ/ (pn)
Holland
  Alankomaat, valtio Euroopassa

Hongkong /hˈoŋkoŋ/ (pn)
Hongkong
  Kiinan rannikolla sijaitseva erityishallintoalue

Hoosea /hˈoːsea/ (n)
Hosea
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Hormuzinsalmi /hˈormutsˌinsalmɪ/ (pn)
Straße von Hormus
  Persianlahden ja Omaninlahden toisistaan erottava salmi

Hortonin oireyhtymä /hˈortonɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Bing-Horton-Neuralgie, Cluster-Kopfschmerz
  neurologinen sairaus, jonka oireisiin kuuluu muun muassa äärimmäisen ankara päänsärky

Hortonin tauti /hˈortonɪn tˈautɪ/ (n)
Morbus Horton, Riesenzellarteritis
  jättisoluarteriitti: lähinnä ohimovaltimon verisuoniin kohdistuva tulehduksellinen sairaus

Huippuvuoret /hwˈipːuvˌuoret/ (pn)
Spitzbergen, Svalbard
  Norjalle kuuluva saaristo Euroopan pohjoisosassa

Humenné /hˈumenne/ (pn)
Homenau
  kaupunki itäisessä Slovakiassa

IP-osoite /ˈiːpˌeːˈosoite/ (n)
IP-Adresse
  numerosarja, jonka perusteella IP-paketti löytää perille Internetissä

Ibiza /ˈibɪtsa/ (pn)
Ibiza
  Espanjaan kuuluva saari Välimeren länsiosassa

Iivananlinna /ˈiːvanˌanlɪnna/ (pn)
Iwangorod, Johannstadt
  Linnoitus ja kaupunki Narvajoen itärannalla.

Indonesia /ˈindonˌesɪa/ (pn)
Indonesien
  lukuisasta joukosta saaria koostuva valtio Kaakkois-Aasiassa, Indonesian tasavalta

Indonesian tasavalta /ˈindonˌesɪan tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Indonesien
  Indonesian valtion virallinen nimi.

Intia /ˈintɪa/ (pn)
Indien
  suuri liittovaltio Aasian eteläosassa

Intian valtameri /ˈintɪan vˈaltamˌerɪ/ (pn)
Indischer Ozean
  Aasian, Antarktiksen ja Australian välillä oleva maailman kolmanneksi suurin merialue

Iran /ˈiran/ (pn)
Iran
  valtio Lähi-idässä Kaspianmeren ja Persianlahden välissä, aiemmin Persia

Irbensalmi /ˈirbensˌalmɪ/ (pn)
Irbenstraße
  Kuurinkurkku, Viron Saarenmaan ja Latvian Kuurinmaan välinen salmi Itämeressä

Irlannin tasavalta /ˈirlannɪn tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Irland
  Irlannista joissain yhteyksissä käytetty nimi, jolla ei ole virallista asemaa

Irlanti /ˈirlantɪ/ (pn)
Irland
  Britteinsaariin kuuluva saari Atlantin valtameressä ja saarella sijaitseva saarivaltio Länsi-Euroopassa

Islanti /ˈislantɪ/ (pn)
Island
  saarivaltio Atlantin valtameren keskivaiheilla, Pohjois-Euroopassa, Islannin tasavalta

Iso karhu /ˈiso kˈarhu/ (pn)
Großer Bär
  tähdistö lähellä pohjoista taivaannapaa

Iso-Britannia /ˈisobrˈitannˌia/ (pn)
Großbritannien
  Britteinsaarten suurin saari Atlantin valtameressä Euroopan mantereesta luoteeseen

Israel /ˈisrael/ (pn)
Israel
  Lähi-idässä Välimeren kaakkoisrannalla sijaitseva, Palestiinan alueelle perustettu valtio

Italia /ˈitalˌia/ (pn)
Italien
  valtio Etelä-Euroopassa, viralliselta nimeltään Italian tasavalta

Italian tasavalta /ˈitalɪan tˈasavˌalta/ (pn)
Italienische Republik
  Italian valtion virallinen nimi

Itä-Eurooppa /ˈitæˈeuroːpːa/ (pn)
Osteuropa
  Euroopan itäinen osa, Puola, Tšekki ja niistä itään olevat maat sekä Balkan Kreikkaa lukuun ottamatta

Itä-Timor /ˈitætˈimor/ (pn)
Osttimor
  valtio Kaakkois-Aasiassa Malaijien saaristossa Timorin saaren itäosassa

Itämeri /ˈitæmˌerɪ/ (pn)
Ostsee
  Atlantin valtameren lahti, siihen kuuluva välimeri

Itävalta /ˈitævˌalta/ (pn)
Österreich
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio.

Jaakko /jˈaːkːo/ (pn)
Jakob
  Jaakon nimipäivä: 25.7.

Jaava /jˈaːva/ (pn)
Java
  saari Indonesiassa

Jakarta /jˈakarta/ (pn)
Jakarta
  Indonesian pääkaupunki

Jamaika /jˈamaika/ (pn)
Jamaika
  Karibialla, Väli-Amerikassa sijaitseva valtio, isoihin Antilleihin kuuluva Karibian neljänneksi suurin saari.

Japani /jˈapanɪ/ (pn)
Japan
  Itä-Aasiassa sijaitseva perustuslaillinen keisarikunta ja saarivaltio

Jaroslavl /jˈaroslavl/ (pn)
Jaroslawl
  kaupunki Venäjällä

Jeesus /jˈeːsus/ (pn)
Jesus
  kristinuskossa Jumalan poika ja vapahtaja, usein tarkennuksella Nasaretilainen tai Kristus

Jehovan todistaja /jˈehovan tˈodɪstˌaja/ (n)
Zeuge Jehovas
  erään kristillisperäisen uskonnollisen liikkeen, Jehovan todistajien, jäsen

Jekaterinburg /jˈekaterˌinburɡ/ (pn)
Jekaterinburg
  kaupunki Venäjällä

Jelgava /jˈelɡava/ (pn)
Mitau
  kaupunki Latviassa

Jemen /jˈemen/ (pn)
Jemen
  Lähi-idässä Arabian niemimaan etelärannikolla sijaitseva valtio

Jenisei /jˈenɪsei/ (pn)
Jenissei
  yksi maailman pisimmistä joista, joka saa alkunsa Mongolian ja Venäjän rajalta ja laskee Pohjoiseen jäämereen

Jerusalem /jˈerusalem/ (pn)
Jerusalem
  kaupunki Israelissa

Jesaja /jˈesaja/ (pn)
Jesaja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Job /jˈob/ (pn)
Hiob, Job, Ijob
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Johanneksen ilmestys /jˈohannˌeksen ˈilmestys/ (pn)
Offenbarung
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Johannes Kastaja /jˈohannes kˈastaja/ (pn)
Johannes der Täufer
  (historia, uskonto) Uuden testamentin henkilö

Johannesburg /jˈohannˌesburɡ/ (pn)
Johannesburg
  Etelä-Afrikan asukasluvultaan suurin kaupunki

Joosef /jˈoːsef/ (pn)
Joseph, Josef
  Raamatun hahmoja, mm. Jeesuksen isä

Jordania /jˈordanˌia/ (pn)
Jordanien
  valtio Lähi-idässä Jordanjoen itärannalla.

Joulusaari /jˈoulusˌaːrɪ/ (pn)
Weihnachtsinsel
  Australian hallinnossa oleva territorio Intian valtameressä.

Jugoslavia /jˈuɡoslˌavɪa/ (pn)
Jugoslawien
  entinen valtio Balkanilla Adrianmeren rannalla, vuosina 1918–1944 Jugoslavian kuningaskunta; toisen maailmansodan jälkeen sosialistinen valtio, joka tunnettiin nimellä Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Juhana /jˈuhana/ (pn)
Johann
  eräiden ulkomaisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Jumala /jˈumala/ (pn)
Gott
  kristinuskon, juutalaisuuden tai islamin jumalakäsitteen Jumala

Jupiter /jˈupɪter/ (pn)
Jupiter
  aurinkokuntamme suurin kiertotähti, viides planeetta Auringosta
  (mytologia) roomalaisten pääjumala ”Juppiter”

Kaakkois-Aasia /kˈaːkːoisˈaːsɪa/ (pn)
Südostasien
  Aasian mantereesta Taka-Intian niemimaa ja sen eteläpuoliset merialueet valtioineen Australiaan asti

Kaarle /kˈaːrle/ (pn)
Karl
  eräiden historiallisten monarkkien hallitsijanimen suomenkielinen muunnos

Kaksoset /kˈaksoset/ (pn)
Zwillinge
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Kalifornia /kˈalɪfˌornɪa/ (pn)
Kalifornien
  Yhdysvaltojen väkirikkain osavaltio Yhdysvaltain länsirannikolla Tyynenmeren rannalla

Kaliningrad /kˈalɪnˌiŋrad/ (pn)
Königsberg
  Venäjän läntisin kaupunki, joka sijaitsee muusta maasta erillisellä Kaliningradin alueella Itämeren rannalla; entinen Königsberg

Kambodža /kˈambodʒa/ (pn)
Kambodscha
  eräs valtio Aasiassa

Kamerun /kˈamerun/ (pn)
Kamerun
  valtio Afrikassa

Kanada /kˈanada/ (pn)
Kanada
  Brittiläisen kansanyhteisön itsenäinen jäsenvaltio Pohjois-Amerikassa

Kanariansaaret /kˈanarɪˌansaːret/ (pn)
Kanarische Inseln
  Espanjalle kuuluva saariryhmä Afrikan länsirannikolla. Saariryhmän saaria ovat La Palma, El Hierro, Gomera, Teneriffa, Gran Canaria, Fuerteventura ja Lanzarote.

Kap Verde /kˈap vˈerde/ (pn)
Kap Verde
  Kap Verden tasavalta, saarivaltio Afrikassa Atlantin rannikolla.

Kapkaupunki /kˈapkaupˌuŋkɪ/ (pn)
Kapstadt
  kaupunki Etelä-Afrikassa

Karjala /kˈarjala/ (pn)
Karelien
  Fennoskandian itäosassa sijaitseva kulttuuris-maantieteellinen alue

Karjalankannas /kˈarjalˌaŋkannas/ (pn)
Karelische Landenge
  Laatokan ja Suomenlahden välinen maa-alue.

Kaspianmeri /kˈaspɪˌanmerɪ/ (pn)
Kaspisches Meer
  maailman suurimmaksi järveksi nimitetty allas Kaakkois-Euroopan ja Länsi-Aasian välillä

Katalonia /kˈatalˌonɪa/ (pn)
Katalonien
  itsehallintoalue Espanjassa

Kaukasia /kˈaukasˌia/ (pn)
Kaukasien
  alue Euroopan ja Aasian rajalla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä

Kaukasus /kˈaukasus/ (pn)
Kaukasus
  vuoristo Euroopan ja Aasian rajalla Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä

Kauriin kääntöpiiri /kˈaurɪːŋ kˈæːntøpˌiːrɪ/ (pn)
südlich Wendekreis
  leveyspiiri noin 23 astetta eteläistä leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (eteläisellä pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kazakstan /kˈatsakstan/ (pn)
Kasachstan
  Keski-Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio

Kazan /kˈatsan/ (pn)
Kasan
  Tatarstanin tasavallan pääkaupunki, yksi koko Venäjän federaation suurimmista kaupungeista

Kenia /kˈenɪa/ (pn)
Kenia
  tasavalta itäisessä Afrikassa.

Keski-Afrikan tasavalta /kˈeskɪˈafrɪkan tˈasavˌalta/ (pn)
Zentralafrikanische Republik
  eräs valtio Afrikassa

Keski-Amerikka /kˈeskɪˈamerˌikːa/ (pn)
Mittelamerika
  keskiosa Amerikasta, Pohjois-Amerikkaa ja Etelä-Amerikkaa yhdistävä mannerkannas

Keski-Eurooppa /kˈeskɪˈeuroːpːa/ (pn)
Mitteleuropa, Zentraleuropa
  Euroopan keskiosien yhteinen nimitys

Keski-Ranska /kˈeskɪrˈanska/ (pn)
Centre-Val de Loire
  keskisessä Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Orléans

Kielin vuono /kˈielɪn vˈuono/ (pn)
Kieler Förde
  Saksassa sijaitseva, Kielin lahden pohjukasta lähtevä vuono, jonka perukassa Kielin kaupunki sijaitsee. Vuonon kautta on reitti Kielin kanavalle.

Kienböckin tauti /kˈienbøkkɪn tˈautɪ/ (n)
Kienböck-Krankheit, Lunatummalazie
  verenkierron häiriintymisestä johtuva puolikuuluun kuolio

Kiina /kˈiːna/ (pn)
China
  Itä-Aasiassa, Kiinanmeren rannikolla sijaitseva valtio, joka on väkiluvultaan maailman suurin valtio ja jonka pääkaupunki on Peking ja virallinen nimi Kiinan kansantasavalta

Kiinan kansantasavalta /kˈiːnaŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
Volksrepublik China
  Kiinan valtion virallinen nimi, erityisesti viitattaessa manner-Kiinan kommunistisen puolueen hallitsemaan Kiinaan vuodesta 1949 lähtien

Kiinan muuri /kˈiːnan mˈuːrɪ/ (pn)
Chinesische Mauer
  Kiinan valtakunnan turvaksi muinaisina aikoina rakennettu suojamuuri järjestelmineen

Kioto /kˈioto/ (pn)
Kyōto, Kyoto
  kaupunki Japanissa pääsaari Honshulla

Kiova /kˈiova/ (pn)
Kiew
  Ukrainan pääkaupunki

Kirgisia /kˈirɡɪsˌia/ (pn)
Kirgisistan
  tasavalta Keski-Aasiassa, Kiinan länsinaapuri.

Kiribati /kˈirɪbˌatɪ/ (pn)
Kiribati
  saaristovaltio Tyynellä valtamerellä, Kiribatin tasavalta.

Kolossalaiskirje /kˈolossalˌaiskɪrje/ (n)
Kolosser
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Kolumbia /kˈolumbˌia/ (pn)
Kolumbien
  valtio Etelä-Amerikan pohjoisosassa, Väli-Amerikan kannaksen eteläpuolella; virallisesti Kolumbian tasavalta

Komorit /kˈomorɪt/ (pn)
Komoren
  eräs saaristovaltio Afrikan rannikolla Intian Valtameressä

Kongon tasavalta /kˈoŋŋon tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Kongo
  valtio päiväntasaajan Afrikassa, Kongojoen pohjoispuolella Kongon demokraattisen tasavallan rajanaapurina, vuosina 1969–1991 nimeltään Kongon kansantasavalta

Koraani /kˈoraːnɪ/ (pn)
Koran
  islamilaisten pyhä kirja

Korallimeri /kˈorallˌimerɪ/ (pn)
Korallenmeer
  Tyynenmeren osa Australian koillisrannikon, Papua-Uusi-Guinean, Salomonsaarten, Vanuatun ja Uuden-Kaledonian rajoittamalla alueella

Korea /kˈorea/ (pn)
Korea
  niemimaa Kaakkois-Aasiassa; Korean niemimaa

Korean demokraattinen kansantasavalta /kˈorean dˈemokrˌaːtːɪneŋ kˈansantˌasavˌalta/ (pn)
Demokratische Volksrepublik Korea
  valtio Aasiassa, Korean niemimaalla Etelä-Korean pohjoispuolella

Korean tasavalta /kˈorean tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Korea
  Etelä-Korean valtion virallinen nimi

Korfu /kˈorfu/ (pn)
Korfu
  Kreikan saari

Korinttolaiskirje /kˈorɪntːolˌaiskɪrje/ (n)
1. Korintherbrief, 2. Korintherbrief
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Krakova /krˈakova/ (pn)
Krakau
  kaupunki eteläisessä Puolassa

Krapu /krˈapu/ (pn)
Krebs
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla

Kravun kääntöpiiri /krˈavuŋ kˈæːntøpˌiːrɪ/ (pn)
nördlich Wendekreis
  leveyspiiri noin 23 astetta pohjoista leveyttä, sijaitsee Maan akselin kaltevuuskulman etäisyydellä päiväntasaajasta (pohjoisella pallonpuoliskolla); toinen maapallon kahdesta kääntöpiiristä

Kreeta /krˈeːta/ (pn)
Kreta
  Kreikalle kuuluva saari Välimeressä

Kreikka /krˈeikːa/ (pn)
Griechenland
  valtio Balkanilla, Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Krim /krˈim/ (pn)
Krim
  Mustaanmereen pistävä niemimaa, joka on kuulunut Krimin autonomiselle sosialistiselle neuvostotasavallalle, Ukrainalle ja Venäjälle

Kroatia /krˈoatˌia/ (pn)
Kroatien
  Välimerellä, Kaakkois-Euroopassa Balkanin pohjoisosassa sijaitseva valtio; Kroatian tasavalta

Kultakala /kˈultakˌala/ (pn)
Schwertfisch
  eteläisen taivaanpuoliskon tähdistö

Kuollutmeri /kˈuollutmˌerɪ/ (pn)
Totes Meer
  laskujoeton suolajärvi Lähi-idässä

Kuu /kˈuː/ (pn)
Mond
  Maan kiertolainen

Kuuba /kˈuːba/ (pn)
Kuba
  valtio Karibianmerellä

Kuurinmaa /kˈuːrɪnmaː/ (pn)
Kurland
  historiallinen maakunta Latvian länsiosassa

Kypros /kˈypros/ (pn)
Zypern
  saari Välimeressä

Köln /kˈøln/ (pn)
Köln
  suurkaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksassa

Kööpenhamina /kˈøːpenhˌamɪna/ (n)
Kopenhagen
  Själlannin saarella sijaitseva Tanskan pääkaupunki

LA-puhelin /ˈælˌaːpˈuhelɪn/ (n)
CB-Funk
  lyhytaaltopuhelin

Lambeth walk /lˈambeth vˈalk/ (n)
Lambethwalk
  tanssi, joka pohjautuu lattialla kävelyyn ja siihen liittyviin muunnoksiin

Lappi /lˈapːɪ/ (pn)
Lappland
  alue Suomen, Norjan, Ruotsin ja Venäjän pohjoisosissa. Suomen Lappi sijaitsee entisessä Lapin läänissä, jota vastaa alueeltaan myös Lapin maakunta

Latinalainen Amerikka /lˈatɪnalˌainen ˈamerˌikːa/ (pn)
Lateinamerika
  Yhdysvaltain eteläpuoliset itsenäiset espanjan- ja portugalinkieliset maat, joskus mukaan luetaan myös Haiti

Latium /lˈatium/ (pn)
Latium
  Keski-Italiassa sijaitseva hallintoalue

Latvia /lˈatvɪa/ (pn)
Lettland
  tasavalta Baltiassa, Euroopassa: Latvian tasavalta

Latvian tasavalta /lˈatvɪan tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Lettland
  Latvian valtion virallinen nimi.

Laulujen laulu /lˈaulujen lˈaulu/ (n)
Hohelied, Hoheslied
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Laurence–Moon–Bardet–Biedlin oireyhtymä /lˈaurense mˈoːn bˈardet bˈiedlɪn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Laurence&ndash;Moon&ndash;Bardet&ndash;Biedl-Syndrom
  rinnakkaismuoto sanasta Laurence–Moon–Biedl–Bardet’n oireyhtymä

Laurence–Moon–Biedl–Bardet’n oireyhtymä /lˈaurense mˈoːn bˈiedl bˈardetn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Laurence&ndash;Moon&ndash;Biedl&ndash;Bardet-Syndrom
  yhteisnimitys alun perin yhtenä oireyhtymänä pidetyille Laurence–Moonin oireyhtymälle ja Bardet–Biedlin oireyhtymälle; uuden tutkimuksen valossa alkuperäistä näkemystä on alettu jälleen pitää varteenotettavana vaihtoehtona

Leijona /lˈeijona/ (pn)
Löwe
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  horoskooppimerkki

Levantti /lˈevantːɪ/ (pn)
Levante
  Välimeren itärannikon maat, Syyria, Libanon, Jordania, Palestiina, Israel

Lewyn kappale /lˈevyŋ kˈapːale/ (n)
Lewy-Körperchen
  aivojen hermosoluihin poikkeuksellisella tavalla kertyvä proteiini, joka aiheuttaa Lewyn kappale -taudin lisäksi Parkinsonin tautia ja eräitä muita aivosairauksia

Lewyn kappale -tauti /lˈevyŋ kˈapːale tˈautɪ/ (n)
Lewy-Körperchen-Demenz
  dementiaa aiheuttava aivosairaus, jolle on ominaista Lewyn kappaleiden muodostuminen aivosoluihin

Libanon /lˈibanon/ (pn)
Libanon
  Libanonin tasavalta, valtio Lähi-idässä Välimeren rannalla

Libya /lˈibya/ (pn)
Libyen
  eräs valtio Pohjois-Afrikassa

Liettua /lˈietːua/ (pn)
Litauen
  tasavalta Euroopassa

Liettuan tasavalta /lˈietːuan tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Litauen
  Liettuan valtion virallinen nimi.

Liivinmaa /lˈiːvɪnmaː/ (pn)
Livland
  Historiallinen maakunta Baltiassa, 1600–1800 -luvuilla.

Linnunrata /lˈinnunrˌata/ (pn)
Milchstraße
  nimitys galaksille, jossa Aurinkokuntamme sijaitsee

Lissabon /lˈissabon/ (pn)
Lissabon
  Portugalin pääkaupunki

Ljubljana /ljˈubljana/ (pn)
Laibach
  Slovenian pääkaupunki

Lontoo /lˈontoː/ (pn)
London
  Englannissa sijaitseva kaupunki; Ison-Britannian ja Englannin pääkaupunki

Lothringen /lˈothrɪŋŋen/ (pn)
Lothringen
  Koillis-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Metz; nykyisin osa Grand Estiä

Loviisa /lˈovɪːsa/ (pn)
Luise
  Suomessa Itä-Uudellamaalla Etelä-Suomessa sijaitseva kaupunki.

Luhansk /lˈuhansk/ (pn)
Luhansk
  kaupunki itäisessä Ukrainassa

Luoteisterritoriot /lˈuoteistˌerrɪtˌorɪot/ (pn)
Nordwest-Territorien
  territorio Kanadan pohjoisosassa Albertasta pohjoiseen

Luxemburg /lˈuksemburɡ/ (pn)
Luxemburg, Großherzogtum Luxemburg
  Länsi-Euroopassa sijaitseva valtio, Luxemburgin suurherttuakunta

Lviv /lvˈiv/ (pn)
Lemberg, Lwiw
  kaupunki Ukrainassa

Lyypekki /lˈyːpekːɪ/ (pn)
Lübeck
  kaupunki Saksassa Itämeren rannikolla

Lähi-itä /lˈæhɪˈitæ/ (pn)
Naher Osten, Mittlerer Osten
  Lähimpänä Eurooppaa sijaitseva Aasian osa, johon lasketaan yleensä myös Egypti Afrikassa ja joskus kaikki Pohjois-Afrikan arabivaltiot

Länsi-Saksa /lˈænsɪsˈaksa/ (pn)
Westdeutschland
  Saksan liittotasavallasta käytetty nimitys vuosina 1949–1990

Maa /mˈaː/ (pn)
Erde, Welt
  maapallo, kolmas planeetta Auringosta lukien

Maas /mˈaːs/ (pn)
Maas
  Pohjanmereen laskeva joki, joka virtaa Ranskan, Alankomaiden ja Belgian kautta

Madagaskar /mˈadaɡˌaskar/ (pn)
Madagaskar
  eräs saarivaltio Afrikan itärannikolla

Makedonia /mˈakedˌonɪa/ (pn)
Mazedonien, Makedonien
  Makedonian tasavalta, etelä-eurooppalainen valtio Balkanilla, josta vuodesta 2019 käytetään nimeä Pohjois-Makedonia

Malakia /mˈalakˌia/ (n)
Malachias
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Malediivit /mˈaledˌiːvɪt/ (pn)
Malediven
  Kansanyhteisöön kuuluva pieni tasavalta Korallisaarilla Intian valtameressä

Malesia /mˈalesˌia/ (pn)
Malaysia
  Malakan niemimaan eteläosassa ja Borneon saaren pohjoisosassa sijaitseva kansanyhteisöön kuuluva aasialainen liittovaltio.

Malja /mˈalja/ (pn)
Becher
  pieni tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla

Mansaari /mˈansaːrɪ/ (pn)
Insel Man
  saari Irlanninmeressä Irlannin ja Ison-Britannian saarten välissä

Marmaranmeri /mˈarmarˌanmerɪ/ (pn)
Marmarameer
  Bosporinsalmen ja Dardanellien välissä oleva välimeri luoteisessa Turkissa

Marokko /mˈarokːo/ (pn)
Marokko
  Pohjois-Afrikassa sijaitseva valtio

Maroteaux–Lamyn oireyhtymä /mˈaroteauks lˈamyn ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Maroteaux-Lamy-Syndrom
  eräs mukopolysakkaridooseihin kuuluva lysosomien sairaus, joka aiheuttaa fyysistä kehitysvammaisuutta

Marshallinsaaret /mˈarʃallˌinsaːret/ (pn)
Marshallinseln
  saarivaltio Oseaniassa, Marshallinsaarten tasavalta

Mauritania /mˈaurɪtˌanɪa/ (pn)
Mauretanien
  eräs valtio Afrikassa

Mayotte /mˈayˌotːe/ (pn)
Mayotte
  Ranskan merentakainen departementti ja aluehallinto

Mecklenburg-Etu-Pommeri /mˈekklenburɡˈetupˈommerɪ/ (pn)
Mecklenburg-Vorpommern
  Saksan koillisosassa Itämeren rannalla sijaitseva osavaltio, jonka pääkaupunki on Schwerin ja suurin kaupunki Rostock

Mekka /mˈekːa/ (pn)
Mekka
  kaupunki Saudi-Arabiassa, islamin pyhä kaupunki jonne päin kääntyneinä muslimit rukoilevat

Meksiko /mˈeksɪko/ (pn)
Mexiko
  liittotasavalta Keski-Amerikassa

Meksikonlahti /mˈeksɪkˌonlahtɪ/ (pn)
Golf von Mexiko
  Pohjois-Amerikan, Keski-Amerikan ja Kuuban väliin jäävä osa Atlanttia

Merkurius /mˈerkurius/ (pn)
Merkur
  Aurinkoa lähin Aurinkokunnan planeetta

Mesopotamia /mˈesopˌotamˌia/ (pn)
Mesopotamien, Zweistromland
  Kaksoisvirranmaa, käsittää lähinnä nykyisen Irakin alueen sekä Syyrian itäosan ja Turkin kaakkoisosan

Messinansalmi /mˈessɪnˌansalmɪ/ (pn)
Straße von Messina
  (maantiede) kapea salmi Sisilian ja Italian mantereen välissä.

Mikronesia /mˈikronˌesɪa/ (pn)
Mikronesien
  sadoista pienistä saarista koostuva alue läntisellä Tyynellä valtamerellä

Milano /mˈilano/ (pn)
Mailand
  miljoonakaupunki pohjois-Italiassa Lombardiassa

Mogadishu /mˈoɡadˌishu/ (pn)
Mogadischu
  Somalian pääkaupunki

Moldova /mˈoldova/ (pn)
Moldawien, Moldau
  eräs valtio Itä-Euroopassa

Monaco /mˈonako/ (pn)
Monaco
  Ranskan ympäröimä ruhtinaskunta Etelä-Euroopassa Välimeren rannalla

Mongolia /mˈoŋŋolˌia/ (pn)
Mongolei
  Aasiassa sijaitseva valtio, joka sijaitsee sisämaassa Venäjän ja Kiinan välissä

Montenegro /mˈontenˌeɡro/ (pn)
Montenegro
  Adrianmeren rannikolla sijaitseva valtio

Mordva /mˈordva/ (pn)
Mordwinien
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Volgan länsipuolella. Mordvan pääkaupunki on Saransk.

Mosambik /mˈosambɪk/ (pn)
Mosambik
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio, Mosambikin tasavalta

Moskova /mˈoskova/ (pn)
Moskau
  Venäjän pääkaupunki

Murphyn laki /mˈurphyn lˈakɪ/ (n)
Murphys Gesetz
  leikkimielinen tieteellinen laki: Jos jokin voi mennä pieleen, se menee.

Mustameri /mˈustamˌerɪ/ (pn)
Schwarzes Meer
  Kaakkois-Euroopan ja Etu-Aasian välinen sisämeri Turkin pohjoispuolella

Määri /mˈæːrɪ/ (pn)
Mähren
  historiallinen alue nykyisessä Tšekin tasavallassa

Mörkö /mˈørkø/ (pn)
Morra
  taruolento Muumi-aiheisissa kirjoissa ja elokuvissa

München /mˈynkhen/ (pn)
München
  saksalainen suurkaupunki, Baijerin pääkaupunki

Nahum /nˈahum/ (n)
Nahum
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Namibia /nˈamɪbˌia/ (pn)
Namibia
  Lounais-Afrikassa sijaitseva valtio

Napoli /nˈapolɪ/ (pn)
Neapel
  kaupunki Campaniassa Italiassa Napolinlahden pohjoisella rannalla

Nehemia /nˈehemˌia/ (n)
Nehemia
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Neptunus /nˈeptunus/ (pn)
Neptun
  Aurinkokunnan kahdeksas ja uloin planeetta Auringosta laskettuna, Pluton menetettyä asemansa planeettana 2006

Neuvostoliitto /nˈeuvostolˌiːtːo/ (pn)
Sowjetunion
  Itä-Euroopassa ja Aasian pohjoisosissa sijainnut viidentoista sosialistisen neuvostotasavallan muodostama liittovaltio, joka oli olemassa 1922–1991; kommunismiin pyrkinyt suurvalta

Neva /nˈeva/ (pn)
Newa
  Laatokasta Suomenlahteen laskeva joki Venäjällä

Niili /nˈiːlɪ/ (pn)
Nil
  Itä-Afrikassa virtaava joki, joka saa alkunsa Victoriajärvestä ja Tanajärvestä Etiopiasta ja laskee Välimereen

Nizza /nˈitsa/ (pn)
Nizza
  rannikkokaupunki Välimeren äärellä kaakkois-Ranskassa

Norja /nˈorja/ (pn)
Norwegen
  Pohjois-Euroopassa, Suomen, Ruotsin ja Tanskan naapurissa sijaitseva valtio, Norjan kuningaskunta.

Normandia /nˈormandˌia/ (pn)
Normandie
  Pohjois-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Rouen

Norsunluurannikko /nˈorsunlˌuːrannˌikːo/ (pn)
Elfenbeinküste
  valtio Länsi-Afrikassa

Novosibirsk /nˈovosɪbɪrsk/ (pn)
Nowosibirsk
  Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Siperiassa Objoen rannalla

Nubia /nˈubɪa/ (pn)
Nubien
  muinainen kuningaskunta Niilin yläjuoksulla, nykyisen Egyptin ja Sudanin rajalla

Obadja /ˈobadja/ (n)
Obadja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Oinas /ˈoinas/ (pn)
Widder
  eläinradan tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  ajankohtaan 21.3. — 19.4. liittyvä horoskooppimerkki

Oksitania /ˈoksɪtˌanɪa/ (pn)
Okzitanien
  Etelä-Ranskassa sijaitseva 2016 perustettu hallintoalue, jonka pääkaupunki on Toulouse

Oseania /ˈoseˌanɪa/ (pn)
Ozeanien
  Tyynellä valtamerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Fidži, Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesian liittovaltio, Nauru, Niue, Palau, Papua-Uusi-Guinea, Samoa, Salomonsaaret, Tonga, Tuvalu, Uusi-Seelanti ja Vanuatu.

Osmanien valtakunta /ˈosmanien vˈaltakˌunta/ (pn)
Osmanische Reich
  vuodesta 1299 vuoteen 1923 olemassa ollut turkkilainen imperiumi, Turkin sulttaanikunta

Ostrava /ˈostrava/ (pn)
Ostrau
  Määrin-Sleesian läänissä sijaitseva Tšekin kolmanneksi suurin kaupunki

Ouagadougou /ˈouaɡadˌouɡou/ (pn)
Ouagadougou
  Burkina Fason pääkaupunki

Pakistan /pˈakɪstan/ (pn)
Pakistan
  tasavalta Aasiassa

Palau /pˈalau/ (pn)
Palau
  Tyynellä valtamerellä Oseaniassa sijaitseva saarivaltio, Palaun tasavalta.

Palestiina /pˈalestˌiːna/ (pn)
Palästina
  Välimeren ja Jordanjoen välinen alue sekä tähän liittyviä alueita pohjoisessa ja etelässä. Poliittiselta asemaltaan kiistanalainen alue Lähi-idässä

Papua-Uusi-Guinea /pˈapuaˈuːsɪɡwˈinea/ (pn)
Papua-Newguinea, Papua-Neuguinea
  valtio, joka hallitsee Uuden-Guinean saaren itäistä puolikasta Tyynellä valtamerellä Australian pohjoispuolella ja läheisiä saaria.

Pariisi /pˈarɪːsɪ/ (pn)
Paris
  Seinejoen varrella sisämaassa sijaitseva Ranskan pääkaupunki; samalla Seine'in departementin pääkaupunki

Peipsijärvi /pˈeipsɪjˌærvɪ/ (pn)
Peipussee
  Viron ja Venäjän rajalla sijaitseva suuri järvi.

Peking /pˈekɪŋ/ (pn)
Peking
  Kiinan kansantasavallan pääkaupunki

Persia /pˈersɪa/ (pn)
Persien, Perserreich
  historiallinen valtakunta, jota hallitsivat šaahit, Iranin nimi vuoteen 1935

Persianlahti /pˈersɪˌanlahtɪ/ (pn)
Persischer Golf
  Iranin ja Arabian niemimaan välinen sivumeri, joka on Hormuzinsalmen kautta yhteydessä Arabianmereen

Petroskoi /pˈetroskoi/ (pn)
Petrosawodsk
  Kaupunki Venäjällä ja Karjalan tasavallan pääkaupunki.

Pieni karhu /pˈienɪ kˈarhu/ (pn)
Kleiner Bär
  tähdistö, jonka alueella sijaitsee pohjoinen taivaannapa

Pietari /pˈietarɪ/ (pn)
Sankt Petersburg
  Venäjän toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsee Suomenlahden pohjukassa

Pihkova /pˈihkova/ (pn)
Pleskau, Pskow
  kaupunki Venäjällä

Pjongjang /pjˈoŋjaŋ/ (pn)
Pjöngjang
  Korean demokraattisen kansantasavallan pääkaupunki

Pohjanlahti /pˈohjanlˌahtɪ/ (pn)
Bottnischer Meerbusen
  Itämeren pohjoisin lahti Suomen ja Ruotsin välillä Ahvenanmaan pohjoispuolella

Pohjanmeri /pˈohjanmˌerɪ/ (pn)
Nordsee
  se Atlantin valtameren osa, mikä sijaitsee Ison-Britannian, Ranskan, Belgian, Alankomaiden, Saksan, Tanskan ja Norjan välissä

Pohjantähti /pˈohjantˌæhtɪ/ (pn)
Polarstern
  pohjoisen tähtitaivaan navan lähellä sijaitseva kirkas tähti, joka on toiminut merenkulkijoiden suunnannäyttäjänä

Pohjoinen jäämeri /pˈohjoinen jˈæːmerɪ/ (pn)
Arktischer Ozean, Nordpolarmeer, Nördliches Eismeer
  laaja merialue pohjoisnavan ympärillä, Euraasian ja Pohjois-Amerikan välimeri

Pohjois-Afrikka /pˈohjoisˈafrɪkːa/ (pn)
Nordafrika
  Afrikan mantereen pohjoisin osa Saharan autiomaan pohjoispuolella

Pohjois-Amerikka /pˈohjoisˈamerˌikːa/ (pn)
Nordamerika
  pohjoisosa Amerikan mantereesta, kolmanneksi suurin maanosa, joka jakautuu Meksikon, Amerikan yhdysvaltojen ja Kanadan kesken

Pohjois-Carolina /pˈohjoiskˈarolˌina/ (pn)
North Carolina
  Yhdysvaltain osavaltio

Pohjois-Eurooppa /pˈohjoisˈeuroːpːa/ (n)
Nordeuropa
  Euroopan pohjoiset valtiot Suomi, Norja, Ruotsi, Tanska ja Islanti. Poliittisesti sama kuin Pohjoismaat

Pohjois-Irlanti /pˈohjoisˈirlantɪ/ (pn)
Nordirland
  Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva osa Irlannin saarella. Pohjois-Irlannin pääkaupunki on Belfast.

Pohjois-Korea /pˈohjoiskˈorea/ (pn)
Nordkorea, Demokratische Volksrepublik Korea
  valtio Aasiassa, virallisesti Korean demokraattinen kansantasavalta

Polynesia /pˈolynˌesɪa/ (pn)
Polynesien
  suuri saariryhmä keskeisellä ja eteläisellä Tyynellä valtamerellä

Pommeri /pˈommerɪ/ (pn)
Pommern
  historiallinen alue Keski-Euroopassa, Oder-joen suistoa ympäröivällä Itämeren etelärannikolla

Portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (pn)
Portugal
  Pyreneiden niemimaalla Atlantin rannikolla eteläisessä Euroopassa sijaitseva valtio

Praha /prˈaha/ (pn)
Prag
  Tšekin pääkaupunki

Preussi /prˈeussɪ/ (pn)
Preußen
  (historia) Saksan alue, kuningaskunta ja johtava valtio

Psalmit /psˈalmɪt/ (n)
Psalmen
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Psalttari /psˈaltːarɪ/ (pn)
Psalter
  Psalmien kirja

Puerto Rico /pˈuerto rˈiko/ (pn)
Puerto Rico
  Yhdysvaltain erillisalue Karibianmerellä, jonka pääkaupunki on San Juan

Punahilkka /pˈunahˌilkːa/ (pn)
Rotkäppchen
  vanha tytöstä ja sudesta kertova eurooppalainen satu, josta erityisesti Grimmin veljesten versio on monelle tuttu
  edellisen kertomuksen päähenkilö, pieni punanuttuinen tyttö

Punainenmeri /pˈunainˌenmerɪ/ (pn)
Rotes Meer
  Afrikan mantereen ja Arabian niemimaan välinen pitkulainen sisämeri

Puola /pˈuola/ (pn)
Polen
  valtio Keski-Euroopassa, Puolan tasavalta

Puolan tasavalta /pˈuolan tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Polen
  Puolan valtion virallinen nimi.

Pyhä Henki /pˈyhæ hˈeŋkɪ/ (pn)
Heiliger Geist, Der Heilige Geist
  Jumalan Henki

Pyhä Yrjö /pˈyhæ ˈyrjø/ (pn)
Der heilige Georg
  eräs katolinen ja ortodoksinen pyhimys: roomalainen sotilas, josta tuli kristittyytensä tähden marttyyri

Pyreneitten vuoret /pˈyrenˌeitːen vˈuoret/ (pn)
Pyrenäen
  Pyreneet, Atlantin valtamerestä Välimereen ulottuva Ranskan ja Espanjan välinen poimuvuoristo

Päiväntasaajan Guinea /pˈæivæntasˌaːjan ɡwˈinea/ (pn)
Äquatorialguinea
  valtio Afrikassa

Pärnu /pˈærnu/ (pn)
Pernau, Pärnu
  kaupunki Virossa

Pääsiäissaari /pˈæːsɪˌæissaːrɪ/ (pn)
Osterinsel
  Chilelle kuuluva saari Tyynellä valtamerellä, Rapa Nui

Qatar /kˈatar/ (pn)
Katar
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio

Raamattu /rˈaːmatːu/ (pn)
Bibel
  kristittyjen pyhä kirja, joka muodostuu pyhien kirjojen kokoelmasta

Ranska /rˈanska/ (pn)
Frankreich
  Ranskan tasavalta, eurooppalainen tasavalta, jolla on runsaasti merentakaisia hallintoalueita eri puolilla maailmaa.

Ranskan Polynesia /rˈanskam pˈolynˌesɪa/ (pn)
Französisch-Polynesien
  Ranskalle kuuluva alue Oseaniassa

Rapu /rˈapu/ (pn)
Krebs
  horoskooppimerkki.

Rein /rˈein/ (pn)
Rhein
  yksi Euroopan suurimmista joista, joka saa alkunsa Itä-Sveitsin Graubündenista ja virtaa Saksan ja Ranskan rajaa ja Alankomaiden läpi ja laskee Pohjanmereen Rotterdamin kohdalla

Rhône /rhˈone/ (pn)
Rhone, Rotten, Rottu
  Välimereen Marseillen kohdalla laskeva joki Kaakkois-Ranskan ja Lounais-Sveitsin alueella

Riad /rˈiad/ (pn)
Riad
  Saudi-Arabian pääkaupunki

Riianlahti /rˈiːanlˌahtɪ/ (pn)
Rigaischer Meerbusen, Rigaer Bucht
  Liivinlahti, lahti Itämeressä Viron ja Latvian välillä

Riika /rˈiːka/ (pn)
Riga
  Latvian pääkaupunki

Robertin kvartetti /rˈobertɪŋ kvˈartetːɪ/ (n)
Roberts Quartett
  eräs neljästä erityyppisestä galaksista koostuva tiheä galaksijoukko

Romania /rˈomanˌia/ (pn)
Rumänien
  Euroopassa sijaitseva valtio

Rooma /rˈoːma/ (pn)
Rom
  Italian pääkaupunki
Römerreich, Römische Reich
  antiikin valtakunta Välimeren-alueella, Rooman valtakunta

Roomalaiskirje /rˈoːmalˌaiskɪrje/ (n)
Römerbrief
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Ruanda /rˈuanda/ (pn)
Ruanda
  keskiafrikkalainen sisämaavaltio, valtio Afrikassa

Ruotsi /rˈuotsɪ/ (pn)
Schweden
  monarkia Pohjois-Euroopassa, Suomen, Norjan ja Tanskan naapurissa, Ruotsin kuningaskunta.

Ruotsin kuningaskunta /rˈuotsɪŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Königreich Schweden
  Ruotsin valtion virallinen nimi

Rääveli /rˈæːvelɪ/ (pn)
Reval
  Tallinnan kaupungin historiallinen nimi

SI-järjestelmä /ˈæsˌiːjˈærjestˌelmæ/ (pn)
SI-Einheitensystem
  Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

Saarenmaa /sˈaːrenmaː/ (pn)
Ösel, Saaremaa
  Virolle kuuluva Itämeren saari

Saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
Kohelet
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saint Kitts ja Nevis /sˈaint kˈitːs ja nˈevɪs/ (pn)
St. Kitts und Nevis
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Kittsin ja Nevisin saarista

Saint Vincent ja Grenadiinit /sˈaint vˈinsent ja ɡrˈenadˌiːnɪt/ (pn)
St. Vincent und die Grenadinen
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Saint Vincentin pääsaaresta ja Grenadiinien saariryhmän pohjoisista saarista (Pohjois-Grenadiinit)

Sakarja /sˈakarja/ (n)
Secharja, Sacharja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Saksa /sˈaksa/ (pn)
Deutschland
  valtio Keski-Euroopassa, 16 osavaltion muodostama liittovaltio, Saksan liittotasavalta.

Saksan demokraattinen tasavalta /sˈaksan dˈemokrˌaːtːɪnen tˈasavˌalta/ (pn)
Deutsche Demokratische Republik, DDR
  vuonna 1949 Neuvostoliiton toisen maailmansodan jälkeisestä miehitysvyöhykkeestä muodostettu sosialistinen valtio, jonka alueet liitettiin 1990 Saksan liittotasavaltaan

Saksan liittotasavalta /sˈaksan lˈiːtːotˌasavˌalta/ (pn)
Bundesrepublik Deutschland
  kuudentoista osavaltion muodostama liittovaltio Keski-Euroopassa, arkisemmin Saksa

Saksi /sˈaksɪ/ (pn)
Sachsen
  Saksan itäinen osavaltio

Saksi-Anhalt /sˈaksɪˈanhalt/ (pn)
Sachsen-Anhalt
  Saksan osavaltio

Sambia /sˈambɪa/ (pn)
Sambia
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Sambian tasavalta.

Samogitia /sˈamoɡˌitɪa/ (pn)
Samogitien, Schemaitien
  historiallinen maakunta Länsi-Liettuassa

Sarajevo /sˈarajˌevo/ (pn)
Sarajewo
  Bosnia ja Hertsegovinan pääkaupunki

Sardinia /sˈardɪnˌia/ (pn)
Sardinien
  Italiaan kuuluva saari Välimerellä, Tyrrhenanmeren itäpuolella

Saturnus /sˈaturnus/ (pn)
Saturn
  Aurinkokunnan toiseksi suurin planeetta. Kuudes planeetta Auringosta ulospäin laskettuna.

Saudi-Arabia /sˈaudɪˈarabˌia/ (pn)
Saudi-Arabien
  Arabian niemimaalla sijaitseva valtio, Saudi-Arabian kuningaskunta

Sefanja /sˈefanja/ (n)
Zephanja
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Serbia /sˈerbɪa/ (pn)
Serbien
  Balkanilla sijaitseva valtio

Serbia ja Montenegro /sˈerbɪa ja mˈontenˌeɡro/ (pn)
Serbien und Montenegro
  Etelä-Euroopassa vuosina 2003–2006 sijainnut valtio, joka tunnettiin vuosina 1992–2003 nimellä Jugoslavian liittotasavalta ja jonka hajottua syntyivät Serbia ja Montenegro

Sevastopol /sˈevastopol/ (pn)
Sewastopol
  kaupunki Krimin niemimaalla

Sevilla /sˈevɪlla/ (pn)
Sevilla
  Andalusian pääkaupunki etelä-Espanjassa Guadalquivirjoen rannalla

Seychellit /sˈeykhellɪt/ (pn)
Seychellen
  Afrikkaan kuuluva saarivaltio Intian valtamerellä

Seyfertin sekstetti /sˈeyfertɪn sˈekstetːɪ/ (n)
Seyferts Sextett
  Käärmeen tähdistössä sijaitseva kuudesta galaksista koostuva galaksiryhmä

Shanghai /ʃˈaŋhai/ (pn)
Schanghai
  kaupunki Kiinassa

Siam /sˈiam/ (pn)
#Saksa
  Thaimaan entinen nimi

Simferopol /sˈimferopol/ (pn)
Simferopol
  kaupunki Ukrainassa, Krimin autonomisen tasavallan pääkaupunki

Singapore /sˈiŋŋapˌore/ (pn)
Singapur
  Kaakkois-Aasiassa sijaitseva kaupunkivaltio

Siperia /sˈiperˌia/ (pn)
Sibirien
  Pohjois-Aasian Venäjään kuuluva osa, joka ulottuu Uralvuorilta Tyynenmeren rannikolle

Sisilia /sˈisɪlˌia/ (pn)
Sizilien
  Italiaan kuuluva Välimeren suurin saari, jonka Messinansalmi erottaa Italian mantereesta.

Skandinavia /skˈandɪnˌavɪa/ (pn)
Skandinavien
  Skandinavian niemimaan alue, tai skandinaavisten kielten puhuma-alue tai sitä vastaava kulttuurialue; yleensä Ruotsi, Norja ja Tanska, joskus myös Islanti ja Färsaaret

Skoone /skˈoːne/ (pn)
Schonen
  alue Ruotsin eteläosassa

Skorpioni /skˈorpɪˌonɪ/ (pn)
Skorpion
  (tähtitiede) tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla.
  (astrologia) horoskooppimerkki, Eläinradan merkki.

Skotlanti /skˈotlantɪ/ (pn)
Schottland
  kuningaskunta Ison-Britannian saaren pohjoisosassa, Yhdistyneen kuningaskunnan osa

Sleesia /slˈeːsɪa/ (pn)
Schlesien
  historiallinen alue nykyisessä Puolassa, Tšekissä ja Saksassa

Slovakia /slˈovakˌia/ (pn)
Slowakei
  Keski-Euroopassa sijaitseva valtio, Slovakian tasavalta

Slovenia /slˈovenˌia/ (pn)
Slowenien
  Euroopassa Adrianmeren itärannalla sijaitseva valtio, Slovenian tasavalta

Sofia /sˈofɪa/ (pn)
Sofia
  Bulgarian pääkaupunki ja suurin kaupunki

Somalia /sˈomalˌia/ (pn)
Somalia
  Afrikan sarvessa sijaitseva valtio.

Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto /sˈosɪalˌistɪsten nˈeuvostˌotasavˌaltojen lˈiːtːo/ (pn)
Union der Sozialistischen Sowjetrepubliken
  Neuvostoliiton valtion virallinen nimi

Soul /sˈoul/ (pn)
Seoul
  Etelä-Korean pääkaupunki

Stalinin urut /stˈalɪnɪn ˈurut/ (n)
Stalinorgel
  neuvostoliittolainen raketinheitin, Katjuša-niminen ase

Stephanin kvintetti /stˈephanɪŋ kvˈintetːɪ/ (n)
Stephans Quintett
  Pegasuksen tähtikuviossa sijaitseva viidestä galaksista koostuva galaksiryhmä

Strasbourg /strˈasbourɡ/ (pn)
Straßburg
  kaupunki Ranskassa

Sturge–Weberin syndrooma /stˈurɡe vˈeberɪn sˈyndroːma/ (n)
Sturge-Weber-Syndrom
  enkefalotrigeminaalinen angiomatoosi

Sudan /sˈudan/ (pn)
Sudan
  valtio Afrikassa Egyptin eteläpuolella Punaisenmeren rannalla

Suomen tasavalta /sˈuomen tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Finnland
  Suomi, Suomen valtion virallinen nimi

Suomenlahti /sˈuomenlˌahtɪ/ (pn)
Finnischer Meerbusen
  Itämeren itäisin lahti, vesialue Hangosta itään Suomen ja Viron välillä

Suomi /sˈuomɪ/ (pn)
Finnland
  Fennoskandiassa Venäjän ja Ruotsin välissä sijaitseva Euroopan unionin jäsenvaltio. Suomen valtion virallinen nimi on Suomen tasavalta.

Suuri /sˈuːrɪ/ (pn)
der Große, die Große
  eräiden historiallisten hallitsijoiden hallitsijanimen yhteydessä yleisesti käytettävä lisänimi

Sveitsi /svˈeitsɪ/ (pn)
Schweiz
  valtio Keski-Euroopassa, Sveitsin valaliitto

Swazimaa /svˈatsɪmaː/ (pn)
Swasiland
  eteläisessä Afrikassa sijaitseva valtio

Syyria /sˈyːrɪa/ (pn)
Syrien
  Arabitasavalta Etu-Aasiassa. Pääkaupunki on Damaskos.

São Tomé ja Príncipe /sˈao tˈome ja prˈinsɪpe/ (pn)
São Tomé und Príncip, São Tomé und Príncipe
  eräs saarivaltio Afrikassa, joka koostuu pääasiassa São Tomén ja Príncipen saarista

Tadžikistan /tˈadʒɪkˌistan/ (pn)
Tadschikistan
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Tadžikistanin tasavalta

Tallinna /tˈallɪnna/ (pn)
Tallinn Reval, Tallinn
  Viron pääkaupunki Suomenlahden rannalla

Tansania /tˈansanˌia/ (pn)
Tansania
  Itä-Afrikassa sijaiteva valtio, Tansanian yhdistynyt tasavalta

Tanska /tˈanska/ (pn)
Dänemark
  kuningaskunta pohjoisessa Euroopassa, pitkältä nimeltään Tanskan kuningaskunta

Tanskan kuningaskunta /tˈanskaŋ kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Königreich Dänemark
  Tanskan valtion virallinen nimi

Tapani /tˈapanɪ/ (pn)
Stephan, Stefan
  miehen etunimi

Tartto /tˈartːo/ (pn)
Dorpat, Tartu
  kaupunki Virossa

Taškent /tˈaʃkent/ (pn)
Taschkent
  Uzbekistanin pääkaupunki

Teheran /tˈeheran/ (pn)
Teheran
  Iranin pääkaupunki

Tessalonikalaiskirje /tˈessalˌonɪkalˌaiskɪrje/ (n)
Thessalonicher
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Thaimaa /thˈaimaː/ (pn)
Thailand
  kuningaskunta Kaakkois-Aasiassa

Thüringen /thˈyrɪŋŋen/ (pn)
Thüringen
  Saksan osavaltio

Timoteus /tˈimoteus/ (n)
Timotheus
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Tiroli /tˈirolɪ/ (pn)
Tirol
  alue Alpeilla Italiassa ja Itävallassa

Titus /tˈitus/ (n)
Titus
  yksi Uuden testamentin kirjoista

Tokio /tˈokɪo/ (pn)
Tokio
  Japanin pääkaupunki

Tommy Johnin leikkaus /tˈommy jˈohnɪn lˈeikːaus/ (n)
Tommy John Surgery
  kyynärpään sisemmän ristisiteen kirurginen korjaus

Tonava /tˈonava/ (pn)
Donau
  eurooppalainen joki, jonka alkulähde on Saksan Schwartzwaldissa, virtaa kahdeksan valtion halki ja laskee Romaniassa Mustaanmereen

Torino /tˈorɪno/ (pn)
Turin
  kaupunki Italiassa

Toscana /tˈoskana/ (pn)
Toskana
  alue Italiassa Ligurianmeren rannalla Rooman pohjoispuolella, pääkaupunki Firenze

Traakia /trˈaːkɪa/ (pn)
Thrakien
  nykyisen Kreikan, Bulgarian ja Turkin alueilla pronssikaudella sijainnut traakialaisten asuttama alue

Trinidad ja Tobago /trˈinɪdad ja tˈobaɡo/ (pn)
Trinidad und Tobago
  Karibianmerellä sijaitseva saarivaltio, jonka pääsaaret ovat Trinidad ja Tobago

Tripoli /trˈipolɪ/ (pn)
Tripolis
  Libyan pääkaupunki sen luoteiskulmassa Välimeren rannalla

Troija /trˈoija/ (pn)
Troja
  Anatolian niemimaalla sijainnut muinainen kaupunki

Tukholma /tˈukholma/ (pn)
Stockholm
  Ruotsin pääkaupunki

Tulimaa /tˈulɪmaː/ (pn)
Feuerland
  saaristo, joka sijaitsee Etelä-Amerikan eteläisimmässä kärjessä, lähellä Etelämannerta

Tunisia /tˈunɪsˌia/ (pn)
Tunesien
  tasavalta Välimeren rannalla Pohjois-Afrikassa

Tuomarien kirja /tˈuomarieŋ kˈirja/ (n)
Richter
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Turkki /tˈurkːɪ/ (pn)
Türkei
  tasavalta, jonka maapinta-alasta suurin osa kuuluu Aasiaan, mutta pieni osa Eurooppaan; Turkin tasavalta

Turkmenistan /tˈurkmenˌistan/ (pn)
Turkmenistan
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio

Tyrrhenanmeri /tˈyrrhenˌanmerɪ/ (pn)
Tyrrhenisches Meer
  Italian länsirannikon sekä Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Elban saarten rajaama alue Välimerta

Tyynimeri /tˈyːnɪmˌerɪ/ (pn)
Pazifik, Pazifischer Ozean, Stiller Ozean, Großer Ozean
  suurin kolmesta maailman valtamerestä; sijaitsee Aasian, Antarktiksen ja Amerikan kaksoismantereen välissä

Tšad /tʃˈad/ (pn)
Tschad
  Keski-Afrikassa sijaitseva sisämaavaltio

Tšekin tasavalta /tʃˈekɪn tˈasavˌalta/ (pn)
Tschechische Republik
  Tšekin valtion virallinen ja usein käytetty nimi

Tšekki /tʃˈekːɪ/ (pn)
Tschechien
  Tšekinmaa, sisämaavaltio Keski-Euroopassa, pitkältä nimeltään Tšekin tasavalta

Tšekkoslovakia /tʃˈekːoslˌovakˌia/ (pn)
Tschechoslowakei
  Keski-Euroopassa 1918–1992 sijainnut valtio, jonka hajotessa syntyivät Tšekki ja Slovakia

Tšeljabinsk /tʃˈeljabɪnsk/ (pn)
Tscheljabinsk
  kaupunki Venäjällä

Tšernobyl /tʃˈernobyl/ (pn)
Tschornobyl
  hylätty kaupunki pohjoisessa Ukrainassa, joka tunnetaan sen mukaan nimetyssä ydinvoimalassa 26. huhtikuuta 1986 sattuneen ydinvoimalaonnettomuuden mukaan

Tšetšenia /tʃˈetʃenˌia/ (pn)
Tschetschenien
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Pohjois-Kaukasiassa, Tšetšenian tasavalta. Tšetšenian pääkaupunki on Groznyi.

Tšuktšimeri /tʃˈuktʃɪmˌerɪ/ (pn)
Tschuktschensee
  Tšukotkan ja Alaskan välissä sijaitseva merialue Pohjoisessa jäämeressä

Udmurtia /ˈudmurtˌia/ (pn)
Udmurtien
  Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopan tasangolla Uralin länsipuolella. Udmurtian pääkaupunki on Iževsk.

Uganda /ˈuɡanda/ (pn)
Uganda
  eräs valtio Keski-Afrikassa

Ukraina /ˈukraina/ (pn)
Ukraine
  Itä-Euroopassa sijaitseva valtio

Ulan Bator /ˈulan bˈator/ (pn)
Ulaanbaatar
  Mongolian pääkaupunki, josta käytetään myös mongolian kielestä saatua nimitystä Ulaanbaatar

Unkari /ˈuŋkarɪ/ (pn)
Ungarn
  tasavalta Euroopassa, jonka pääkaupunki on Budapest; Unkarin tasavalta

Uusi testamentti /ˈuːsɪ tˈestamˌentːɪ/ (pn)
Neues Testament
  kaksiosaisen Raamatun jälkimmäinen osa ja jatkoa Vanhalle testamentille

Uusi-Akvitania /ˈuːsɪˈakvɪtˌanɪa/ (pn)
Neu-Aquitanien
  Lounais-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Bordeaux

Uusi-Kaledonia /ˈuːsɪkˈaledˌonɪa/ (pn)
Neukaledonien
  Ranskalle kuuluva territorio Tyynellä valtamerellä. Uuden-Kaledonian pääkaupunki on Nouméa.

Uusi-Seelanti /ˈuːsɪsˈeːlantɪ/ (pn)
Neuseeland
  Australiasta itään sijaitseva saarivaltio Tyynellä valtamerellä

Uzbekistan /ˈutsbekˌistan/ (pn)
Usbekistan
  Keski-Aasiassa sijaitseva valtio, Uzbekistanin tasavalta

Vaaka /vˈaːka/ (pn)
Waage
  tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla
  (astrologia) horoskooppimerkki

Vaasa /vˈaːsa/ (pn)
Vaasa
  suomalainen kaupunki

Valitusvirret /vˈalɪtˌusvɪrret/ (pn)
Klagelieder
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

Valko-Venäjä /vˈalkovˈenæjæ/ (pn)
Weißrussland, Belarus
  valtio Itä-Euroopassa, Puolan, Liettuan ja Latvian itäinen naapuri, Valko-Venäjän tasavalta

Vanha Liivinmaa /vˈanha lˈiːvɪnmaː/ (pn)
Alt-Livland
  historiallinen maakunta Baltiassa, 1200-1500 -luvuilla, myös Vanha-Liivinmaa

Vanuatu /vˈanuˌatu/ (pn)
Vanuatu
  saarivaltio Oseaniassa (Melanesiassa, lounaisella Tyynellämerellä, noin 1 750 kilometriä Australiasta itään); Vanuatun tasavalta

Varsova /vˈarsova/ (pn)
Warschau
  Puolan pääkaupunki

Varsovan liitto /vˈarsovan lˈiːtːo/ (pn)
Warschauer Pakt
  sotilasliitto, jonka itäblokin maat solmivat NATOn vastapainoksi ja nimellisesti uudelleen aseistautuneen Saksan liittotasavallan muodostaman uhan torjumiseksi

Veiksel /vˈeiksel/ (pn)
Weichsel
  Puolan läpi Itämereen virtaava joki, jonka varrella sijaitsevat mm. Krakovan, Varsovan, Toruńin ja Gdańskin kaupungit

Venetsia /vˈenetsˌia/ (pn)
Venedig
  eräs kaupunki Italiassa

Ventspils /vˈentspɪls/ (pn)
Windau
  kaupunki Latviassa

Venus /vˈenus/ (pn)
Venus
  Auringosta lukien toinen planeetta
  roomalainen rakkauden jumalatar

Venäjä /vˈenæjæ/ (pn)
Russland
  pinta-alaltaan maailman suurin valtio, joka sijaitsee Suomesta itään; viralliselta nimeltään Venäjän federaatio

Venäjän federaatio /vˈenæjæn fˈederˌaːtɪo/ (pn)
Russische Föderation
  Venäjän valtion virallinen nimi.

Vesimies /vˈesɪmies/ (pn)
Wassermann
  (astrologia) yksi horoskooppimerkeistä.

Vienanmeri /vˈienanmˌerɪ/ (pn)
Weißes Meer
  Pohjoisen jäämeren lahti Venäjän luoteisrannikolla

Viipuri /vˈiːpurɪ/ (pn)
Wyborg
  Suomeen vuoteen 1944 asti kuulunut kaupunki Karjalankannaksella Venäjällä

Viljandi /vˈiljandɪ/ (pn)
Fellin
  kaupunki Virossa Viljandimaan maakunnassa.

Vilna /vˈilna/ (pn)
Vilnius, Wilna
  Liettuan pääkaupunki

Viro /vˈiro/ (pn)
Estland
  Suomenlahden eteläpuolella Baltiassa sijaitseva valtio, Viron tasavalta

Viron tasavalta /vˈiron tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Estland
  Viron valtion virallinen nimi

Vladimir /vlˈadɪmɪr/ (pn)
Wladimir
  kaupunki Venäjällä 200 kilometriä Moskovasta itäkoilliseen

Volga /vˈolɡa/ (pn)
Wolga
  Euroopan pisin ja runsasvetisin joki, joka sijaitsee kokonaisuudessaan Venäjällä ja laskee Kaspianmereen

Voronež /vˈoroneʒ/ (pn)
Woronesch
  kaupunki Venäjällä

Vuoristo-Karabah /vˈuorɪstokˈarabah/ (pn)
Bergkarabach
  Azerbaidžanin sisällä oleva, armenialaisten asuttama alue Kaukasuksella

Väinäjoki /vˈæinæjˌokɪ/ (pn)
Düna
  Riianlahteen laskeva joki, "Läntinen Dvina"

Väinänmeri /vˈæinænmˌerɪ/ (pn)
Mohnsund, Väinameri
  Länsi-Viron saarten (Saarenmaa, Hiidenmaa, Muhu, Vormsi) ja Viron mantereen välinen merialue Itämeressä.

Välimeri /vˈælɪmˌerɪ/ (pn)
Mittelmeer
  Euroopan ja Afrikan välissä sijaitseva välimeri

Värtsilä /vˈærtsɪlæ/ (pn)
Wjartsilja
  Pohjois-Karjalasta Neuvostoliitolle luovutetulla alueella osittain sijainnut entinen Suomen kunta

Võru /vˈoru/ (pn)
Werro
  kaupunki Virossa Võrumaan maakunnassa.

WC-istuin /kˈaksoisveːsˌeːˈistwɪn/ (n)
Klobrille, Toilettensitz
  WC:ssä asiointiin sopivaksi muotoiltu, viemäriputkeen liitetty istuin, jonka yhteydessä tavallisesti on vesisäiliö jätösten pois huuhtelemista varten

WC-paperi /kˈaksoisveːsˌeːpˈaperɪ/ (n)
Toilettenpapier
  ohuehkoa, yksi- tai useampikerroksista henkilökohtaisen hygienian ylläpitoon ulostamisen tai virtsaamisen jälkeen käytettävää pehmopaperia

Weimarin tasavalta /vˈeimarɪn tˈasavˌalta/ (pn)
Weimarer Republik
  historiantutkimuksessa käytettävä epävirallinen nimi vuosien 1919–1933 aikaisesta Saksan valtiosta; virallinen nimi oli Saksan valtakunta

Wien /vˈien/ (pn)
Wien
  Itävallan pääkaupunki

Wikipedia /vˈikɪpˌedɪa/ (pn)
Wikipedia
  eräs Internetissä vapaasti muokattavissa oleva tietosanakirja, Wikisanakirjan sisarhanke

Wikisanakirja /vˈikɪsˌanakˌirja/ (pn)
Wikiwörterbuch, Wiktionary
  eräs Internetiin toisiinsa linkitetyistä artikkeleista muodostettu vapaa sanoja selittävä teos, joka toimii sanojen merkitystä selittävänä ja niiden käännösvasteita antavana tietolähteenä

Yhdistyneet kansakunnat /ˈyhdɪstyneːt kˈansakˌunnat/ (pn)
Vereinte Nationen
  alun perin toisen maailmansodan voittajavaltoja edustanut kansainvälinen yhteistyöjärjestö; lyhenne YK

Yhdistynyt kuningaskunta /ˈyhdɪstynyt kˈunɪŋŋˌaskunta/ (pn)
Vereinigtes Königreich
  Länsi-Euroopassa Britteinsaarilla sijaitseva valtio, virallisesti Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

Yhdysvallat /ˈyhdysvˌallat/ (pn)
Vereinigte Staaten, Amerika, USA
  viidestäkymmenestä osavaltiosta muodostuva perustuslaillinen federatiivinen tasavalta Pohjois-Amerikassa, pitkältä nimeltään Amerikan yhdysvallat

Ylä-Normandia /ˈylænˈormandˌia/ (pn)
Haute-Normandie
  Pohjois-Ranskassa sijainnut hallintoalue, jonka pääkaupunki oli Rouen; nykyisin osa Normandiaa

Ylä-Ranska /ˈylærˈanska/ (pn)
Oberfrankreich
  Pohjois-Ranskassa sijaitseva hallintoalue, jonka pääkaupunki on Lille

Zimbabwe /tsˈimbabve/ (pn)
Simbabwe
  sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa, Zimbabwen tasavalta

Zimbabwen tasavalta /tsˈimbabven tˈasavˌalta/ (pn)
Republik Simbabwe
  Zimbabwen valtion virallinen nimi

Zolotšiv /tsˈolotʃɪv/ (pn)
Solotschiw
  läntisessä Ukrainassa Lvivin alueella sijaitseva kaupunki

Zürich /tsˈyrɪkh/ (pn)
Zürich
  Sveitsin suurin kaupunki ja Zürichin kantonin pääkaupunki

a-molli /ˈaːmˈollɪ/ (n)
a-Moll
  mollisävellaji, jonka perussävel (toonika) on a ja perussointu a-molli; sävellajimerkinnässä yhtäkään säveltä ei ole alennettu tai ylennetty; rinnakkaissävellaji C-duurille; sävelet toonikasta subtoonikaan (luonnollinen molli): a, h, c, d, e, f, g, (harmoninen molli, Huom. 7. sävelen ylennystä ei merkitä nuottiviivaston alkuun.): a, h, c, d, e, f, gis

aakkonen /ˈaːkːonen/ (n)
Buchstabe, Letter
  kirjoitetun kielen esityksen (järjestetyn) merkkijoukon yksittäinen merkki tai merkintä; kirjain

aakkosellinen /ˈaːkːosˌellɪnen/ (adj)
alphabetisch
  sellainen, joka noudattelee aakkosia ja on aakkosten mukaisessa järjestyksessä

aakkoset /ˈaːkːoset/ (n)
Alphabet, Abc
  kaikkien jossain kirjoitusjärjestelmässä käytössä olevien yleensä tietyn kielen äänteiden kirjoittamiseen tarvittavien symbolien järjestetty joukko

aakkoshakemisto /ˈaːkːoshˌakemˌisto/ (n)
Index, Register, alphabethisch
  aakkosjärjestyksessä oleva hakemisto

aakkosjärjestys /ˈaːkːosjˌærjestys/ (n)
alphabethisch Ordnung, alphabethisch Sortierung, alphabethische Reihenfolge
  aakkosten mukainen järjestys

aakkosnumeerinen /ˈaːkːosnumˌeːrɪnen/ (adj)
alphanumerisch
  aakkosiin ja numeroihin perustuva, niillä ilmaistava; alfanumeerinen

aallonharja /ˈaːllonhˌarja/ (n)
Wellenberg, Wellenkamm
  aallon korkein kohta

aallonmurtaja /ˈaːllonmˌurtaja/ (n)
Wellenbrecher
  rantamaata tai satamaa aalloilta ja jään liikkeiltä suojaava rakennelma meren tai järven rannassa. Aallonmurtajat tehdään maasta, kivistä ja betonista tai niiden yhdistelmästä.

aallonpituus /ˈaːllompɪtuːs/ (n)
Wellenlänge
  kahden peräkkäisen samassa vaiheessa olevan aallon välimatka, myös aaltopituus

aallonpohja /ˈaːllompˌohja/ (n)
Wellental
  aallon matalin kohta

aaloehamppu /ˈaːloehˌampːu/ (n)
Aloehanf
  joidenkin aaloe-kasvien lajien lehdistä saadut kuidut, joita käytetään muun muassa köysien valmistukseen

aalto /ˈaːlto/ (n)
Welle, Woge
  laine, meren tai järven pinnassa etenevä kohouma

aaltofunktio /ˈaːltofˌuŋktɪo/ (n)
Wellenfunktion
  kvanttimekaniikkaan liittyvä matemaattinen funktio, joka kuvaa atomin hiukkasten käyttäytymistä

aaltoimpedanssi /ˈaːltoimpedˌanssɪ/ (n)
Wellenwiderstand
  aaltoliikettä kuljettavan väliaineen tai tyhjiön tunnusluku, jonka yksikkö on ohmi

aaltomekaniikka /ˈaːltomˌekanˌiːkːa/ (n)
Wellenmechanik
  kvanttiteorian aaltotulkinta

aaltopahvi /ˈaːltopˌahvɪ/ (n)
Wellpappe
  useasta kerroksesta koostuva pahvi, jonka keskimmäiset kerrokset on jäykkyyden lisäämiseksi rypytetty aalloiksi ja niiden molemmin puolin on liimattu tasainen pahvi

aaltoputki /ˈaːltopˌutkɪ/ (n)
Rohrleiter
  mikroaaltojen siirtojohtona käytettävä putkimainen komponentti, jollaisia on esimerkiksi tutkissa

aaltoviiva /ˈaːltovˌiːva/ (n)
Wellenlinie
  viiva, joka kulkee aallon tapaisesti nousten ja laskien
Tilde
  tilde, ~

aaltovoimala /ˈaːltovˌoimala/ (n)
Meereswellen-Kraftwerk
  meren aaltojen liike-energiasta sähköä tuottava laitos

aamiainen /ˈaːmɪˌainen/ (n)
Frühstück
  aamulla syötävä ateria, jonka koostumus vaihtelee alueittain

aamu /ˈaːmu/ (n)
Morgen
  yön ja päivän välinen vuorokaudenaika, auringonnoususta aamupäivään asti

aamuaurinko /ˈaːmuˌaurɪŋko/ (n)
Morgensonne
  aamulla lähes vaakatasossa paistava, nouseva aurinko

aamuihminen /ˈaːmwɪhmɪnen/ (n)
Morgenmensch
  henkilö, joka herää hyvin aikaisin

aamuinen /ˈaːmwɪnen/ (adj)
morgendlich
  aamulla tapahtuva tai tapahtunut

aamuisin /ˈaːmwɪsɪn/ (adv)
morgens
  toistuvasti aamulla

aamukahvi /ˈaːmukˌahvɪ/ (n)
Morgenkaffee
  aamulla aamiaiseksi tai aamiaisen ohessa nautittava kahvi

aamukaste /ˈaːmukˌaste/ (n)
Morgentau
  yökaste, kastetta, jota on jäänyt yön jälkeen esim. lehdille

aamulla /ˈaːmulla/ (adv)
morgens
  aamuaikaan, aamusella

aamunsarastus /ˈaːmunsarˌastus/ (n)
Morgendämmerung, Morgengrauen
  hetki, jolloin aamulla alkaa tulla valoisaa

aamupala /ˈaːmupˌala/ (n)
Morgenkaffee
  varhain aamulla nautittava ensimmäinen kevyt ateria

aamupäivä /ˈaːmupˌæivæ/ (n)
Vormittag
  aamun ja keskipäivän välinen vuorokaudenaika, noin klo 9–12

aamutakki /ˈaːmutˌakːɪ/ (n)
Morgenmantel
  aamulla käytettävä pitkähelmainen takki, jossa on tavallisesti myös kankainen vyö

aamutossu /ˈaːmutˌossu/ (n)
Pantoffel, Hausschuh
  tohveli, sisäkäyttöön tarkoitettu kenkää keveämpi jalkine

aamutuima /ˈaːmutwˌima/ (n)
Morgenfrühe
  aamuvarhainen, varhainen aamu

aamutuimaan /ˈaːmutwɪmaːn/ (adv)
am frühen Morgen, früh am Morgen
  aikaisin aamulla, aamuvarhaisella

aamutähti /ˈaːmutˌæhtɪ/ (n)
Morgenstern
  kointähti, usein aamuisin nähtävä Venus
  eräs keskiaikainen lyömäase: kiinteällä tai kettinkisellä varrella varustettu piikkikuula

aamuvarhain /ˈaːmuvˌarhain/ (adv)
frühmorgens
  aikaisin aamulla

aamuvirkku /ˈaːmuvˌirkːu/ (n)
Frühaufsteher
  ihminen, joka herää helposti aikaisin aamulla

aamuyö /ˈaːmuyø/ (n)
Morgenstunde
  aika keskiyön ja aamun välissä, pikkutunnit

aapasuo /ˈaːpasuo/ (n)
Aapamoor
  havumetsävyöhykkeen keski- ja pohjoisosien suotyyppi, jossa suoalueen keskikohta on selvästi reunoja alempana

aapinen /ˈaːpɪnen/ (n)
Abecebuch
  oppikirja, jonka avulla opetellaan lukemaan

aaprottimaruna /ˈaːprotːˌimarˌuna/ (n)
Eberraute
  marunoiden sukuun kuuluva kasvilaji, jonka hyvätuoksuisia lehtiä on käytetty mausteena ja lääkeyrttinä

aari /ˈaːrɪ/ (n)
Ar
  pinta-alan mittayksikkö, sadan neliömetrin kokoinen alue, lyhenne a.

aaria /ˈaːrɪa/ (n)
Arie
  suurimuotoiseen vokaaliteokseen, esimerkiksi oopperaan tai oratorioon kuuluva lauluosuus, jossa yhdellä laulajalla on erityisen tärkeä osa soolon esittäjänä

aarnihauta /ˈaːrnɪhˌauta/ (n)
vergrabener Schatz
  kansanuskomuksissa mainittu maahan kaivettu rahoista tai arvoesineistä koostuva aarre, jonka paikan merkkinä sillä paloi tuli erityisesti juhannusyönä

aarnikotka /ˈaːrnɪkˌotka/ (n)
Greif
  taruolento jolla on leijonan ruumis, kotkan pää ja etujalat sekä kohollaan oleva siipi (joskus siivet) ja päässä korvat

aarniometsä /ˈaːrnɪomˌetsæ/ (n)
Urwald
  yleensä luonnontilainen, koskematon metsä, jossa on eri-ikäisiä puita, runsaasti lahopuita ja jatkuvia pienipiirteisiä muutoksia

aarpora /ˈaːrpora/ (n)
Bohr- und Fräsmaschine
  metallien työstökone, jonka ominaisuudet muistuttavat sorvin ja poran välimuotoa

aarre /ˈaːrre/ (n)
Schatz
  jokin erityisen arvokas tai kokoelma arvoesineitä tms.

aarrearkku /ˈaːrreˌarkːu/ (n)
Schatzkiste, Schatztruhe
  arkku, jossa on aarre

aarteenetsijä /ˈaːrteːnˌetsɪjæ/ (n)
Schatzgräber, Schatzsucher
  joku joka etsii aarretta

aasi /ˈaːsɪ/ (n)
Esel, Eselin
  hevosen sukuun kuuluva kotieläin (), jota käytetään kantojuhtana
Esel
  tyhmä henkilö, yksinkertainen henkilö, typerys

aasialainen /ˈaːsɪalˌainen/ (adj)
asiatisch
  Aasiasta peräisin oleva tai Aasiaan liittyvä

aasialainen /ˈaːsɪalˌainen/ (n)
Asiate, Asiatin
  pysyvästi Aasiassa asuva henkilö

aataminomena /ˈaːtamˌinomˌena/ (n)
Adamsapfel
  kurkunpäässä sijaitsevan kilpiruston muodostumana esiin työntyvä kova kyhmy, joka on havaittavissa selvemmin miehillä kuin naisilla

aate /ˈaːte/ (n)
Ideologie
  ideologia

aatehistoria /ˈaːtehˌistorˌia/ (n)
Ideologiegeschichte
  (historia) historiantutkimuksen laji, joka tutkii kulttuurin ja yhteiskunnan kannalta tärkeiden aatteiden kehitystä

aateli /ˈaːtelɪ/ (n)
Adel
  perinnöllisiä etuoikeuksia nauttinut sääty-yhteiskunnan yläluokka, aatelissääty, aatelisto

aatelinen /ˈaːtelɪnen/ (adj)
adelig
  aateliin kuuluva, sellainen, jolla on aatelisarvo

aatelisarvo /ˈaːtelɪsˌarvo/ (n)
Adelstitel, Adelswürde
  hallitsijan antama yhteiskunnallinen arvoaste, jonka haltijasta tuli sääty-yhteiskunnan ylimmän luokan (aatelin) jäsen; arvoon liittyi velvollisuuksia valtion palvelemiseen, mutta myös etuoikeuksia kuten verovapaus

aateliskalenteri /ˈaːtelˌiskalˌenterɪ/ (n)
Adelskalender
  säännöllisin väliajoin ilmestyvä luettelo aatelissuvuista ja niiden elossa olevista jäsenistä

aatelismarsalkka /ˈaːtelˌismarsˌalkːa/ (n)
Adelsmarschall
  aatelin säätykokouksen esimieheksi ja puheenjohtajaksi valittu tai määrätty miespuolinen aatelin jäsen; nimitys on ollut käytössä esimerkiksi Venäjällä

aatelisprivilegio /ˈaːtelˌisprɪvˌileɡˌio/ (n)
Adelsprivilegium
  sääty-yhteiskunnan aikaiset etuoikeudet ja erivapaudet, joita valtio (hallitsija) myönsi aateliin kuuluville henkilöille

aatelissääty /ˈaːtelˌissæːty/ (n)
Adel, Adelsstand
  sääty-yhteiskunnan ylin yhteiskuntaluokka

aatelisvaakuna /ˈaːtelˌisvaːkˌuna/ (n)
Adelswappen
  aatelissuvun tunnuksenaan käyttämä kilvenmuotoinen heraldinen kuva

aatra /ˈaːtra/ (n)
Haken, Pflug
  puinen maanmuokkausväline, jonka metallinen aura syrjäytti

aatto /ˈaːtːo/ (n)
Tag Feiertag
  pyhäpäivää edeltävä päivä

aava /ˈaːva/ (adj)
offen
  sellainen, joka on avoin, laaja, avara

aave /ˈaːve/ (n)
Gespenst, Geist
  aineeton uskomusolento, haamu, kummitus

aavejuna /ˈaːvejˌuna/ (n)
Gespensterbahn
  (tavara)juna, jossa on miehistöä vain veturissa eikä konduktööriä eikä muuta henkilökuntaa

aavekala /ˈaːvekˌala/ (n)
Grüne Messerfisch
  lasiveitsikalojen heimoon kuuluva kalalaji

aavekipu /ˈaːvekˌipu/ (n)
Phantomschmerz
  kivun tunne amputoidussa raajassa

aavikko /ˈaːvɪkːo/ (n)
Wüste
  autiomaa, kuivuuden, kuumuuden tai kylmyyden takia lähes kasviton alue; aavikoitunut alue

aavikkohaukka /ˈaːvɪkːohˌaukːa/ (n)
Sakerfalke, Würgfalke
  (eläintiede) suurikokoinen jalohaukka (Falco cherrug)

aavikkoilves /ˈaːvɪkːˌoilves/ (n)
Karakal
  hoikka, hiekanruskea ilvestä pienempi kissaeläinlaji, jota tavataan Afrikan ja Aasian aavikoilla ja aroilla

aavikkokettu /ˈaːvɪkːokˌetːu/ (n)
Fennek
  eräs aavikoilla elävä pienikokoinen ja isokorvainen kettujen sukuun kuuluva koiraeläinten laji () tai sen yksilö

aavikoituminen /ˈaːvɪkˌoitumɪnen/ (n)
Desertifikation
  aavikoksi muuttuminen ja siihen suuntaan kehittyminen

aavistaa /ˈaːvɪstaː/ (v)
ahnen
  uskoa jnk tulevan tapahtumiseen saaden ennalta siitä vihiä mutta ei selkeitä todisteita

aavistus /ˈaːvɪstus/ (n)
Ahnung
  ennakkotunne, epäilys; tunne siitä, että jotakin tapahtuu

abaksiaalinen /ˈabaksɪˌaːlɪnen/ (adj)
achsenentfernt, ausser achse
  varresta, rungosta tai keskirangasta poispäin oleva; esimerkiksi lehden alapinta, kun päälipinta on varteen päin

abandoni /ˈabandˌonɪ/ (n)
Abandon
  vakuutussopimuksen ehto, jonka mukaan korvaus maksetaan vasta kun vahingoittunut esine on luovutettu vakuutusyhtiölle

abandonoida /ˈabandonˌoida/ (v)
abandonnieren
  vakuutuksenottajan oikeus eräissä tapauksissa luovuttaa vahingon jälkeen vakuutettu alus tai tavara vakuutuksenantajalle vakuutussopimuksessa sovittua rahasummaa vastaan

abasia /ˈabasˌia/ (n)
Abasie
  kävelykyvyttömyys; se voi johtua elimellisestä, psyykkisestä tai toiminnallisesta syystä

abatsi /ˈabatsɪ/ (n)
Abachi-Baum
  muun muassa saunan lauteisiin käytetty Afrikasta saatava puuaines, joka on vaaleaa ja huokoista

abaya /ˈabaˌya/ (n)
Abaya
  musliminaisten käyttämä kangasasuste; käytetään lähinnä Arabian niemimaan valtioissa

abba /ˈabːa/ (n)
Abba
  isä; Raamatun Uudessa testamentissa Jumalan puhuttelusana, jota käytettiin myöhemmin puhuteltaessa piispoja ja patriarkkoja

abbasidi /ˈabːasˌidɪ/ (n)
Abbasiden
  profeetta Muhammedin sedästä Al-Abbasista polveutuneen hallitsijasuvun jäsen; he johtivat Arabian kalifikuntaa 750–1258 ja Egyptiä 1261–1517

abbedissa /ˈabːedˌissa/ (n)
Äbtissin
  nunnaluostarin johtaja läntisissä kirkoissa

abbreviaatio /ˈabːrevɪˌaːtɪo/ (n)
Abbreviation
  lyhentäminen, lyhennys, lyhennysmerkki, lyhenne

abdikaatio /ˈabdɪkˌaːtɪo/ (n)
Abdikation, Abdankung
  virasta, arvosta tms. luopuminen; erityisesti kruunusta luopuminen

abdomen /ˈabdomen/ (n)
Abdomen
  selkärankaisten eläinten vatsa eli ruumiinontelon takaosa ja siellä sijaitsevat elimet

abdominaali /ˈabdomɪnˌaːlɪ/ (adj)
abdominal
  (selkärankaisilla) vatsanpuoleinen, vatsaan liittyvä, vatsa-

aberraatio /ˈaberrˌaːtɪo/ (n)
Aberration
  muuntuma, erikoinen tai omituinen muoto; harhamuunnos; lajin muunnos, jolla ei ole esimerkiksi alalajin statusta
  linssin tai peilin ominaisuus, joka saa kohteen kuvautumaan väärään paikkaan
  tähden aseman näennäinen muutos

abessiivi /ˈabessˌiːvɪ/ (n)
Abessiv
  vajantosijamuoto, joka ilmaisee puuttumista, jonkin puutetta, (harvoin, vanhentunut vajanto

abioottinen ympäristötekijä /ˈabɪˌoːtːɪnen ˈympærˌistøtˌekɪjæ/ (n)
abiotische Umweltfaktor
  eliöihin vaikuttava elottoman ympäristön, kemiallinen tai fysikaalinen tekijä

abiturientti /ˈabɪturˌientːɪ/ (n)
Abiturient, Abiturientin
  lukion viimeisen vuoden opiskelija

ablatiivi /ˈablatˌiːvɪ/ (n)
Ablativ
  sijamuoto, ulkopaikallissija, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä pois joltain pinnalta tai jonkin luota, ulkoeronto. Käytetään laajasti myös muissa merkityksissä.

aboriginaali /ˈaborˌiɡɪnˌaːlɪ/ (adj)
Aborigenee, Eingeborener, Ureinwohner
  jonkin seudun alkuperäinen asukas, alun perin paikalla asuneen kansan jäsen, alkuperäiskansan jäsen

abortti /ˈabortːɪ/ (n)
Abtreibung, Schwangerschaftsabbruch
  raskaudenkeskeytys

abrogaatio /ˈabroɡˌaːtɪo/ (n)
Abrogation
  lain tai asetuksen kumoaminen

absintti /ˈabsɪntːɪ/ (n)
Absinth
  eräs yrteillä maustettu viina

abskessi /ˈabskessɪ/ (n)
Abszess
  märkäpesäke, paise

abskissa /ˈabskɪssa/ (n)
Abszisse
  tasokoordinaatiston x-koordinaatti

absolutisti /ˈabsolutˌistɪ/ (n)
Abstinenzler, Abstinenzlerin
  ehdottoman raittiuden, absolutismin kannattaja ja toteuttaja

absoluutti /ˈabsolˌuːtːɪ/ (n)
Absolute
  (filosofia) täydellisyys, korkein olevainen, Jumala

absoluuttinen /ˈabsolˌuːtːɪnen/ (adj)
absolut
  ehdoton, rajoittamaton, riippumaton, täysi

absorboida /ˈabsorbˌoida/ (v)
absorbieren
  imeä itseensä, pidättää, sitoa

absorptio /ˈabsorptˌio/ (n)
Absorption
  fysikaalinen tai kemiallinen ilmiö, kaasun, nesteen tai jonkinlaisen energian imeytyminen toiseen aineeseen

abstrahointi /ˈabstrahˌointɪ/ (n)
Abstraktion
  yleiskäsitteen muodostaminen pelkistämällä

abstrakti /ˈabstraktɪ/ (adj)
abstrakt
  sellainen, joka ei ole kouriintuntuva eikä konkreettinen; käsitteellinen, epähavainnollinen, ajatuksellinen

abstraktinen /ˈabstraktɪnen/ (adj)
abstrakt
  abstrakti, käsitteellinen, epähavainnollinen, ajatuksellinen
  (taiteesta) sellainen, jossa käytetään pelkistettyjä ja vapaasti valittuja muotoja

absurdi /ˈabsurdɪ/ (adj)
absurd
  sellainen, joka on mieletön, järjetön; järjenvastainen

absurdismi /ˈabsurdˌismɪ/ (n)
Absurdismus
  kirjallisuuteen ja esittävään taiteeseen liittyvä paradokseja ja mielettömyyksiä suosiva tyylisuunta

absurdius /ˈabsurdius/ (n)
Absurdität
  järjenvastaisuus

adapteri /ˈadaptˌerɪ/ (n)
Adapter
  sovitinkappale, joka mahdollistaa kahden tai useamman erityyppisen komponentin, liittimen tai eri tekniikkaa käyttävän laitteen liittämisen toisiinsa tai johonkin alustaan, sovitin

adeniini /ˈadenˌiːnɪ/ (n)
Adenin
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin tymiinin (DNAssa) tai urasiilin (RNAssa) kanssa

adessiivi /ˈadessˌiːvɪ/ (n)
Adessiv
  uralilaisten kielten sijamuoto, ulkopaikallissija, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jonkin päällä, jollain pinnalla tai jonkin lähellä, ulko-olento. Suomessa ilmaisee myös teon välinettä ja omistamista.

adjektiivi /ˈadjektˌiːvɪ/ (n)
Adjektiv, Eigenschaftswort, Beiwort
  nomineihin kuuluva laatusana, joka vastaa kysymykseen millainen? ja joka on pääsanana olevan substantiivin määre tai olla-verbin jälkeinen predikatiivi

administraattori /ˈadmɪnˌistraːtːˌorɪ/ (n)
Administrator
  ylläpitäjä; usein Internet-sivustojen ja keskustelufoorumien ylläpitäjä, henkilö, joka on luonut sivun tai foorumin ja hoitaa sen perusasetuksia

administratiivinen /ˈadmɪnˌistratˌiːvɪnen/ (adj)
administrativ
  joka liittyy hallintoon, hallinnollinen, hallintoon liittyvä

adoptio /ˈadoptˌio/ (n)
Adoption
  lapseksiottaminen, oikeudellinen toimenpide, jolla adoptiovanhemman tai adoptiovanhempien ja adoptoitavan välille muodostetaan uusi perhesuhde, vanhemman ja lapsen suhde

adoptiolapsi /ˈadoptˌiolˌapsɪ/ (n)
Adoptivkind
  adoptoitu lapsi

adventti /ˈadventːɪ/ (n)
Advent
  kirkkovuoden ensimmäiset viikot ennen joulua

adverbi /ˈadverbɪ/ (n)
Adverb, Umstandswort
  . Sanaluokkanimitys. Vajaasti taipuva tai taipumaton sana, joka ilmaisee aikaa, paikkaa, tapaa, keinoa, tilaa tai määrää. Suomen kielessä adverbit on aiemmin luokiteltu partikkeleiksi, mutta tästä on nykykieliopeissa luovuttu ("Iso suomen kielioppi", 2004).

adverbiaali /ˈadverbɪˌaːlɪ/ (n)
Umstand
  lauseen predikaattia määrittävä lauseenjäsen

adversatiivinen /ˈadversatˌiːvɪnen/ (adj)
adversativGay
  vastakohtaa tai rajoitusta ilmaiseva

aerodynaaminen /ˈaerˌodynˌaːmɪnen/ (adj)
aerodynamisch
  ilmavirtausten kannalta sellainen, jolla on pieni ilmanvastuskerroin

aerodynamiikka /ˈaerˌodynamˌiːkːa/ (n)
Aerodynamik
  hydrodynamiikan osa, joka tutkii virtaavan kaasun ja kiinteiden kappaleiden vuorovaikutusta

afar /ˈafar/ (n)
Afar
  afarin kieli, kuušilaisiin kieliin kuuluva afroaasialainen kieli, jota puhutaan mm. Etiopiassa, sanasto: Sanalista)

afasia /ˈafasˌia/ (n)
Aphasie
  aivojen toimintahäiriöstä johtuva kyvyttömyys ymmärtää ja/tai tuottaa puhetta; joskus mikä tahansa aivovauriosta johtuva kielellinen häiriö

afgaaninvinttikoira /ˈafɡaːnˌinvɪntːɪkˌoira/ (n)
Afghanischer Windhund, Afghane
  afgaani, Afganistanista kotoisin oleva alkuaan metsästys- ja vartiokoirana käytetty koirarotu

aforismi /ˈaforˌismɪ/ (n)
Aphorismus
  ajatuksellisesti painokas, tiiviisti ja tyylikkäästi muotoiltu proosallinen virke tai virkkeiden kokonaisuus myös salattuun tuntoon pohjautuva sananlasku, jossa ajatus tekee pienen, mutta tiukan solmun

afrikaaneri /ˈafrɪkˌaːnerɪ/ (n)
Afrikaander, Afrikander, Afrikaaner
  afrikaanerien etniseen ryhmään kuuluva henkilö

afrikaans /ˈafrɪkaːns/ (n)
Afrikaans
  afrikaansin kieli, enimmäkseen Etelä-Afrikan buurien puhuma hollannista kehittynyt länsigermaaninen kieli

afrikanvillikissa /ˈafrɪkˌanvɪllɪkˌissa/ (n)
Afrikanische Wildkatze, Falbkatze
  Afrikassa elävä kissaeläin

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (adj)
afrikanisch, Afrikaner
  Afrikasta peräisin oleva tai Afrikkaan liittyvä

afrikkalainen /ˈafrɪkːalˌainen/ (n)
Afrikaner, Afrikanerin
  syntyperältään afrikkalainen

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
afroamerikanisch
  afroamerikkalaiseen väestöön tai sen kulttuuriin liittyvä

afroamerikkalainen /ˈafroˌamerˌikːalˌainen/ (n)
Afroamerikaner, Afroamerikanerin
  Yhdysvalloissa asuva henkilö, joka on taustaltaan afrikkalainen

afta /ˈafta/ (n)
Aphthe
  suuontelon limakalvoille syntyvä usein kivulias haavauma (Stomatitis aphthosa)

agenda /ˈaɡenda/ (n)
Agenda
  asialista, esityslista; ohjelma; tehtäväluettelo

aggregaatti /ˈaɡːreɡˌaːtːɪ/ (n)
Aggregat
  yhdistelmä, kokouma, toisiinsa vain ulkoisesti liittyvien osien muodostama kokonaisuus

aggressiivinen /ˈaɡːressˌiːvɪnen/ (adj)
aggressiv
  hyökkäävä, päällekäyvä, väkivaltaisesti käyttäytyvä

aggressiivisuus /ˈaɡːressˌiːvɪsuːs/ (n)
Aggressivität
  vihaisuus, vihamielisyys, hyökkäävyys

agitaatio /ˈaɡɪtˌaːtɪo/ (n)
Agitation
  yllytys, kiihotus

agitaattori /ˈaɡɪtˌaːtːorɪ/ (n)
Agitator
  yllyttäjä, kiihottaja; poliittinen kiihottaja tai kansankiihottaja, yhteiskunnallista kiihkoa nostattava henkilö

agnostikko /ˈaɡnostˌikːo/ (n)
Agnostiker, Agnostikerin
  henkilö, joka ei väitä tietävänsä, onko jumalaa olemassa; agnostisismin kannattaja; henkilö, joka ei väitä tietävänsä onko jumalaa olemassa tai ei, koska sen olemassaoloa ei voi todistaa, mutta ei myöskään kiellä jumalan olemassaoloa, koska sitäkään ei voida todistaa

agonia /ˈaɡonˌia/ (n)
Agonie
  (kirjallinen) kuolinkamppailu

agronomi /ˈaɡronˌomɪ/ (n)
Agronom, Agronomin
  maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti (alempi korkeakoulututkinto)

ahdas /ˈahdas/ (adj)
eng
  tiukka; jossa ei ole paljoa tilaa

ahdistuneisuus /ˈahdɪstunˌeisuːs/ (n)
Bedrücktheit
  tunnetila, jossa ihminen tai eläin on itseensä lukkiutuneena ja haluaisi tilasta pois, mutta ei tunne pääsevänsä ulkoisista tai psykoottisista syistä

ahdistus /ˈahdɪstus/ (n)
Beklemmung, Angst
  tunnetila, johon voi liittyä tuskaisuutta, pelokkuutta, paniikkioireita, huolestuneisuutta ja unihäiriöitä

ahjo /ˈahjo/ (n)
Schmiedeofen
  pajan tulisija, jossa rauta kuumennetaan hehkuvaksi takomista varten

ahkera /ˈahkera/ (adj)
fleißig, arbeitsam
  ~ 3. inf. -maan/-mään sellainen, joka tekee paljon työtä; toimelias, työteliäs, uuttera

ahkeruus /ˈahkeruːs/ (n)
Eifer, Fleiß, Sorgfalt
  se, että on ahkera

ahma /ˈahma/ (n)
Vielfraß, Bärenmarder
  Gulo gulo, näätäeläimiin kuuluva petoeläin

ahmatti /ˈahmatːɪ/ (n)
Vielfraß
  ahmija, ahnehtija, ahnas olio; suursyömäri

ahmia /ˈahmɪa/ (v)
fressen
  nauttia, syödä tai juoda nopeasti ja ahnaasti

ahne /ˈahne/ (adj)
gierig, begierig
  sellainen, joka haluaa paljon ja usein kyltymättä jotakin, esimerkiksi rahaa tai ruokaa

ahomansikka /ˈahomˌansɪkːa/ (n)
Walderdbeere
  metsämansikka; ahoilla ja pientareilla luonnonvaraisena kasvava mansikkalaji,

ahtautua /ˈahtautˌua/ (v)
hineinzwängen
  mennä ahtaaseen paikkaan

ahteri /ˈahterɪ/ (n)
Heck, Hinterschiff, Achterschiff, Hinterteil
  aluksen perä, peräosa

ahtojää /ˈahtojæː/ (n)
Packeis
  yhteen kasautunutta ajojäätä

ahven /ˈahven/ (n)
Barsch
  yleinen ahvenkalojen heimon petokala ()

aidata /ˈaidata/ (v)
einzäunen, umzäunen
  laittaa aitoja, ympäröidä aidalla

aie /ˈaie/ (n)
Vorhaben
  aikomus

aigeialainen /ˈaiɡeialˌainen/ (adj)
ägäisch
  Aigeianmeren ympärillä sijainneeseen kivi- ja pronssikautiseen kulttuuriin liittyvä. Aiegeian kulttuurin katsotaan päättyneen Mykenen romahtamiseen noin 1100 eaa.

aihe /ˈaihe/ (n)
Thema
  asia, teema
Grund
  syy, tarkoitus

aiheeton /ˈaiheːton/ (adj)
unbegründet
  sellainen, jolle ei ole aihetta tai hyvää perustelua

aiheuttaa /ˈaiheutːaː/ (v)
verursachen, bewirken
  olla tai toimia aiheuttajana; tuottaa, saada aikaan, synnyttää jokin tai joitakin seuraamuksia

aiheuttaja /ˈaiheutːˌaja/ (n)
Verursacher
  se, mikä aiheuttaa; jonkin asian syypää; alkusyy

aihio /ˈaihɪo/ (n)
Halbzeug, Rohling
  raakakappale, josta työstämällä saadaan valmistettava osa

aika /ˈaika/ (n)
Zeit
  maailmankaikkeuden ominaisuus, joka etenee ja jossa kaikki tapahtuu; toistuvien luonnonilmiöiden avulla tai kellolla mitattava suure

aikaero /ˈaikaˌero/ (n)
Zeitunterschied
  eri aikavyöhykkeillä sijaitsevien alueiden ajan ero toisistaan

aikainen /ˈaikainen/ (adj)
früh
  varhainen

aikaisemmin /ˈaikaisˌemmɪn/ (adv)
früer
  varhemmin

aikaisin /ˈaikaisɪn/ (adv)
früh
  varhain

aikaisintaan /ˈaikaisˌintaːn/ (adv)
frühestens
  ei aikaisemmin kuin

aikakauslehti /ˈaikakˌauslehtɪ/ (n)
Magazin
  säännöllisesti paperille painettuna ilmestyvä julkaisu, jonka ilmestymistiheys on harvempi kuin sanomalehdellä ja toisin kuin sanomalehdellä, uutiset eivät ole sen oleellisinta sisältöä

aikakirja /ˈaikakˌirja/ (n)
Chronik
  kronologinen katsaus lähihistorian tapahtumiin

aikakone /ˈaikakˌone/ (n)
Zeitmaschine
  kuvitteellinen kone, jolla voidaan siirtyä ajassa eteen- tai taaksepäin

aikamatka /ˈaikamˌatka/ (n)
Zeitreise
  fiktiossa ajassa tehty matka eteen- tai taaksepäin

aikamuoto /ˈaikamˌuoto/ (n)
Tempus
  verbin taivutusmuoto, joka ilmaisee, milloin jokin asia on tapahtumassa tai tapahtunut

aikapommi /ˈaikapˌommɪ/ (n)
Zeitbombe
  pommi, jonka räjäyttämiseen käytetään ajastinta, jotta se räjähtäisi haluttuun aikaan

aikasarja /ˈaikasˌarja/ (n)
Zeitreihe
  pitkittäistutkimuksissa jotakin ilmiötä havainnoitaessa yl. tasaisin välein tehtyjen mittausten aineisto

aikataulu /ˈaikatˌaulu/ (n)
Fahrplan
  taulukko, johon on kerätty yleisten kulkuneuvojen lähtö- ja saapumisajat

aikavyöhyke /ˈaikavˌyøhyke/ (n)
Zeitzone
  Maapallon alue, jolla käytetään samaa kellonaikaa. Vertailuaikana on UTC-aika, josta eri aikavyöhykkeet poikkeavat pääasiassa tasa- tai puolen tunnin verran. Aikavyöhykkeet myötäilevät 15 pituusastetta leveitä kuvitteellisia vyöhykkeitä.

aikoa /ˈaikoa/ (v)
beabsichtigen, vorhaben
  olla aikeissa tehdä jotakin; suunnitella tekevänsä jotain

aikuinen /ˈaikwɪnen/ (adj)
Erwachsener, erwachsen
  aikuistunut, täysikasvuinen tai täysi-ikäinen

aikuinen /ˈaikwɪnen/ (n)
Erwachsene, Erwachsener
  fyysisesti ja henkisesti täysikasvuinen yksilö

aimara /ˈaimara/ (n)
Aymara
  aimaran kieli, Boliviassa ja Perussa puhuttava kieli (kielitunnus: ay)

aina /ˈaina/ (adv)
stets, immer
  ikuisesti; jatkuvasti

aine /ˈaine/ (n)
Materie, Stoff
  hiukkasista muodostuva maailmankaikkeuden rakennusaine, jonka ominaisuuksia ovat massa ja tilavuus
Aufsatz
  konkreettinen raaka-aine, tarvike tai kuvaannollinen, materia ei-henkinen arvo tai -todellisuus, esineelliset arvot, materiaali, aines

ainejärjestö /ˈainejˌærjestø/ (n)
Fachschaft
  yliopiston saman oppiaineen opiskelijoiden muodostama yhdistys

ainoa /ˈainoa/ (adj)
einzig
  ilman muita oleva, pelkkä

ainoastaan /ˈainoˌastaːn/ (adv)
allein, ausschließlich
  vain, pelkästään

ainutlaatuinen /ˈainutlˌaːtwɪnen/ (adj)
einzigartig
  uniikki, sellainen, jonka kaltaisia ei ole muita, ainoa laatuaan

aioni /ˈaionɪ/ (n)
Äon
  geologisen ajanlaskun satoja tai tuhansia miljoonia vuosia käsittävä, korkein taso. Aionit jaetaan edelleen maailmankausiin

airo /ˈairo/ (n)
Ruder
  pitkä, yleensä puinen hankaimeen sijoitettava väline, jolla soudetaan venettä

aisti /ˈaistɪ/ (n)
Sinn
  eliöiden ominaisuus havaita aistimillaan ympäristöstä tulevia ja elimistössä syntyviä konkreettisia vaikutuksia, joita voidaan käyttää ympäristön ja oman tilan havaitsemiseen

aistia /ˈaistɪa/ (v)
wahrnehmen, erspüren
  havaita, tuntea aisteilla

aistikas /ˈaistɪkas/ (adj)
elegant
  tyylikäs, mallikas, hieno, elegantti, hyvää makua osoittava

aita /ˈaita/ (n)
Zaun
  kahta aluetta erottava rakennelma tai kasvusto, joka hankaloittaa kulkua tai toimii suojana
Hürde
  estejuoksussa ylitettävä puomi: este

aitajuoksu /ˈaitajˌuoksu/ (n)
Hürdenlauf
  yleisurheilulaji, jossa kilpailijan on juostava radalla 100–400 metriä ylittäen aidat

aitaus /ˈaitaus/ (n)
Gehege
  aidattu alue tai aluetta ympäröivä aita

aito /ˈaito/ (adj)
echt
  sellainen, joka on alkuperältään varma, vääristelemätön, väärentämätön; oikea

aitokana /ˈaitokˌana/ (n)
Fasanenartige
  kanalintujen lahkon trooppisen ja subtrooppisen ilmastovyöhykkeen merkittävän lintuheimon (Phasianidae) nimikkoedustaja

aitoviikuna /ˈaitovˌiːkuna/ (n)
Feigenbaum
  viikunoiden sukuun kuuluva viikunoita kantava lehtipuu ()

aivastaa /ˈaivastaː/ (v)
niesen
  henkäistä ilmaa nopeasti ulos refleksin laukaisemana, yleensä nenän ärsyyntymisen johdosta

aivokalvo /ˈaivokˌalvo/ (n)
Hirnhaut
  jokin aivoja ympäröivistä kolmesta kalvosta

aivokalvontulehdus /ˈaivokˌalvontulˌehdus/ (n)
Hirnhautentzündung, Meningitis
  bakteerin tai viruksen aiheuttama tulehdus aivoissa

aivokasvain /ˈaivokˌasvain/ (n)
Hirntumor, Gehirngeschwulst, Gehirntumor
  aivoihin muodostuva kasvain

aivopaise /ˈaivopˌaise/ (n)
Gehirnabszess
  aivoissa sijaitseva märkäpesäke

aivopesu /ˈaivopˌesu/ (n)
Gehirnwäsche, Hirnwäsche
  pakottavien tekniikoiden soveltaminen kohteen uskomusten tai käyttäytymisen muuttamiseksi

aivot /ˈaivot/ (n)
Gehirn, Hirn
  keskushermostoa kontrolloiva elin, jonka päätehtävä on käsitellä aistien välityksellä saatua informaatiota siten, että eliön toimintakyky ympäristössään säilyy

aivotoiminta /ˈaivotˌoimɪnta/ (n)
Gehirntätigkeit, Hirntätigkeit
  aivoissa tapahtuva toiminta

aivoton /ˈaivoton/ (adj)
hirnlos
  älytön, päätön, tyhmä

aivotulehdus /ˈaivotulˌehdus/ (n)
Enzephalitis
  aivojen tulehdus, jonka aiheuttaa useimmiten virus ja joka voi olla myös esim. vesikauhun tai kupan komplikaatio

aivotärähdys /ˈaivotærˌæhdys/ (n)
Gehirnerschütterung
  lievä aivovamma, joka johtuu päähän kohdistuneesta iskusta

aivovaurio /ˈaivovˌaurɪo/ (n)
Gehirnschaden
  aivoihin aiheutunut vaurio

ajaa /ˈajaː/ (v)
fahren
  kuljettaa kulkuneuvoa; (ajoneuvosta) liikkua ihmisen kuljettamana; kulkea ajoneuvon kyydissä; kuljettaa ajoneuvolla
  ajaa ulos tai pois, hätistellä
verfolgen
  saattaa pakolla johonkin olotilaan
hinauswerfen, vertreiben
  ajaa takaa, jahdata
rasieren
  leikata (esim. hiukset, nurmikko)

ajaja /ˈajaja/ (n)
Fahrer, Fahrerin
  henkilö, joka ajaa jotakin kulkuneuvoa tai konetta

ajanjakso /ˈajanjˌakso/ (n)
Ära
  kahden peräkkäisen ajankulun havaintokohdan välillä vallinnut aika

ajankohtainen /ˈajaŋkˌohtainen/ (adj)
aktuell, gegenwartsbezogen
  joka liittyy nykyisyyteen, päivän tapahtumia koskeva; parhaillaan tai tässä ajassa tapahtuva

ajankuva /ˈajaŋkˌuva/ (n)
Zeitbild
  näkyvä esitys tai kerronnalla annettu vaikutelma tietystä menneestä aikakaudesta tai nykyhetkestä

ajanmukainen /ˈajanmukˌainen/ (adj)
zeitgemäß
  ko. ajalle ominainen, aikaan soveltuva, muodissa oleva

ajatella /ˈajatella/ (v)
denken
  käsitellä mielessään

ajatollah /ˈajatˌollah/ (n)
Ajatollah
  šiiamuslimien uskonnollisten johtajien arvonimi

ajaton /ˈajaton/ (adj)
zeitlos
  ajasta tai aikakaudesta riippumaton; aina ajankohtainen tai muodikas

ajattelija /ˈajatːˌelɪja/ (n)
Denker
  henkilö, joka ajattelee; erityisesti filosofi, matemaatikko tai vastaava

ajattomasti /ˈajatːomˌastɪ/ (adv)
zeitlos
  ajattomalla tavalla
  kuluttamatta aikaa

ajatus /ˈajatus/ (n)
Gedanke
  aivoissa syntynyt mielikuva, idea

ajatusviiva /ˈajatˌusvɪːva/ (n)
Gedankenstrich, Bindestrich
  välimerkkinä toimiva yhdysviivaa pidempi vaakaviiva, jonka avulla voidaan mm. elävöittää kirjoitetun tekstin rakennetta. Ajatusviivaa voidaan käyttää myös esimerkiksi rajakohtamerkintänä, poisjätön merkkinä tai repliikkiviivana, joka puheessa havaitaan hetken taukona.

ajoittain /ˈajoitːain/ (adv)
zeitweise, ab und zu, gelegentlich
  aika-ajoin, silloin tällöin

ajokoira /ˈajokˌoira/ (n)
Laufhund, Bracke, Spürhund
  metsästykseen käytettävä koira, jolla on hajuaistinsa avulla kyky löytää ja seurata jahdin aikana pakenevaa riistaeläintä

ajokortti /ˈajokˌortːɪ/ (n)
Führerschein, Führerausweis
  ajo-oikeuden osoittava henkilökohtainen asiakirja

ajonestolaite /ˈajonˌestolˌaite/ (n)
Wegfahrsperre
  laite, joka estää auton luvattoman ajamisen

ajoneuvo /ˈajonˌeuvo/ (n)
Fahrzeug, Vehikel, Gefährt
  maalla kulkeva ohjattava, moottoroitu tai moottoroimaton laite

ajopuu /ˈajopuː/ (n)
Treibholz
  veden mukana kulkeva tai kulkenut puu

ajuri /ˈajurɪ/ (n)
Treiber
  ohjelma, joka ohjaa tietokoneeseen liitetyn oheislaitteen toimintaa: laiteohjain

ajuruoho /ˈajurˌuoho/ (n)
Thymian
  joukko huulikukkaissuvun tavallisesti ruohomaisia varpuja tai pensaita; Suomen luonnossa kasvaa kangasajuruoho ja nurmiajuruoho

akaatti /ˈakaːtːɪ/ (n)
Achat
  kvartsin pienikiteinen tuliperäinen muoto

akana /ˈakana/ (n)
Kaff, Spreu
  kyseiset joukkona ajateltuna

akanvirta /ˈakanvˌirta/ (n)
Kehrwasser
  nesteen tai kaasun päävirtaussuunnan vastainen rinnakkainen virtaus, eritoten pyörre

akateemikko /ˈakatˌeːmɪkːo/ (n)
Akademiker, Akademikerin
  akatemian jäsen

akateeminen /ˈakatˌeːmɪnen/ (adj)
akademisch
  yliopistoon liittyvä, yliopistotutkintoihin liittyvä

akatemia /ˈakatˌemɪa/ (n)
Akademie
  alansa ylin oppilaitos, korkeakoulu, yliopisto
  tieteiden tai taiteiden edistämiseksi perustettu seura, joka edustaa alansa korkeimpia saavutuksia
  Platonin Akatemia, Platonin perustama filosofinen koulukunta

akkadi /ˈakːadɪ/ (n)
Akkadisch
  akkadin kieli, kuollut itäseemiläinen kieli, jota puhuttiin noin kolmetuhatta vuotta sitten Assyrian ja Babylonian alueilla, (kielitunnus: akk)

akkreditoida /ˈakːredɪtˌoida/ (v)
akkreditieren
  valtuuttaa, erityisesti diplomatiassa lähettilään valtuuttaminen toimimaan tietyssä maassa

akku /ˈakːu/ (n)
Akku, Akkumulator
  sähköä kemialliseksi energiaksi varastoimaan kykenevä jännitelähde

akkusatiivi /ˈakːusatˌiːvɪ/ (n)
Akkusativ
  minkä tahansa sijamuodon kaltainen objektin sija

akne /ˈakne/ (n)
Akne
  talirauhasten liiallisesta talin erittämisestä ja niiden tulehtumisesta johtuva kasvojen ihosairaus

akrobaatti /ˈakrobˌaːtːɪ/ (n)
Akrobat
  akrobatian harjoittaja, näytöksissä esiintyvä taituruusvoimistelija ja temppujen tekijä

akrobaattinen /ˈakrobˌaːtːɪnen/ (adj)
akrobatisch
  akrobatiaan liittyvä tai kuuluva

akrobatia /ˈakrobˌatɪa/ (n)
Akrobatik
  taito tehdä poikkeuksellista notkeutta, voimaa ja rohkeutta vaativia näyttäviä voimistelu- ja tasapainoiluesityksiä; sekä näiden esittäminen

akromegalia /ˈakromˌeɡalˌia/ (n)
Akromegalie
  aivolisäkkeen liikatoiminnasta johtuva krooninen sairaus, joka ilmenee ruumiinosien, erityisesti ääreisosien, liikakasvuna

akseli /ˈakselɪ/ (n)
Achse
  koordinaatiston määrättyjen suuntien nimi
Achse, Welle
  eräitä yleensä pyöriviä koneenosia

aksentti /ˈaksentːɪ/ (n)
Akzent
  puheessa tapahtuva sanan tai sen osan korostaminen, sanapaino, tai sanan painottaminen lauseessa, lausepaino.

aksenttimerkki /ˈaksentːɪmˌerkːɪ/ (n)
Akzent
  merkki, joka ilmaisee ääntämiseen liittyvän koron paikan; aksenttimerkki voi toimia myös ääntämisohjeena

aksessorinen /ˈaksessˌorɪnen/ (adj)
akzessorisch
  lisänä oleva, liitteenä oleva, ylimääräinen

aksoni /ˈaksonɪ/ (n)
Axon
  hermosolun viejähaarake, joka johtaa hermoimpulssin eteenpäin toiseen hermosoluun

aktiivi /ˈaktɪːvɪ/ (n)
Aktiv
  aktiivimuoto, verbien pääluokka. Aktiivi-pääluokkaan kuuluvan verbin subjekti on tekijä.
  aktiivimuoto, verbin finiittimuoto, jossa tekijä tunnetaan
  henkilö, joka on aktiivinen jossain toiminnassa, aktivisti

aktinium /ˈaktɪnium/ (n)
Actinium
  radioaktiivinen alkuaine, Ac

aktivisti /ˈaktɪvˌistɪ/ (n)
Aktivist
  henkilö, joka toimii kansalaisen ominaisuudessa ja suoran toiminnan keinoin jonkin poliittisen tai eettisen tavoitteen saavuttamiseksi

aktivoida /ˈaktɪvˌoida/ (v)
aktivieren
  tehdä aktiiviseksi

aktuaari /ˈaktuˌaːrɪ/ (n)
Aktuar
  virkamies, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ja säilyttää viraston asiakirjoja; eräissä virastoissa tilastojen laatija

akupunktio /ˈakupˌuŋktɪo/ (n)
Akupunktur
  hoitomenetelmä, jossa ihoon työnnetään neuloja

akustiikka /ˈakustˌiːkːa/ (n)
Akustik
  tilan äänentoisto-ominaisuudet
  äänialueella ilmenevien värähtelyjen ja niiden erilaisissa väliaineissa etenemisen tutkimus

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (adj)
akut
  äkillinen

akuutti /ˈakuːtːɪ/ (n)
Akut
  akuuttiaksaentti, akuutti korkomerkki, kirjaimen ylle kirjoitettava aksenttimerkki, joka näyttää vasemmalle suunnatulta pilkulta, [´] ja ilmentää ”nousevaa”. Unicode U+00B4

akvaario /ˈakvaːrˌio/ (n)
Aquarium
  lasiallas, jossa pidetään kaloja, muita vesieläimiä ja usein myös kasveja

akvarelli /ˈakvarˌellɪ/ (n)
Aquarell
  vesivärimaalaus

akvedukti /ˈakvedˌuktɪ/ (n)
Aquädukt
  perinteisesti avonainen vesijohto (voidaan myös kattaa), jossa vesi virtaa painovoiman avulla

ala /ˈala/ (n)
Feld
  toimiala

ala-arvoinen /ˈalaˈarvoinen/ (adj)
minderwertig
  kelvoton, arvoton, huono

alabasteri /ˈalabˌasterɪ/ (n)
Alabaster
  koriste-esineiden valmistukseen käytettävä hienojakoinen väritön tai lähes väritön kipsi

alahuuli /ˈalahˌuːlɪ/ (n)
Unterlippe
  huuliparin alempi puolikas

alaikäinen /ˈalaikˌæinen/ (adj)
minderjährig
  iältään lain määräämän täysi-ikäisyyden rajan alapuolella oleva

alalaji /ˈalalˌajɪ/ (n)
Unterart, Subspezies
  taksonomiassa lajin alapuolinen taksonominen taso

alaleuanluu /ˈalalˌeuanluː/ (n)
Unterkieferbein
  alaleuan muodostava luu

alaluokka /ˈalalˌuokːa/ (n)
Unterklasse, Unterschicht
  yhteiskunnassa sosiaalisen hierarkian alin, varsinaisen työväenluokan alapuolella oleva väestönosa

alasaksa /ˈalasˌaksa/ (n)
Niederdeutsch, Plattdeutsch
  nykyisin pohjoisessa Saksassa sekä Alankomaiden koillisosassa puhuttava kieli, jolle ei ole kehitetty yleiskieltä tai vakiinnutettu yhteistä kirjoitusjärjestelmää (kielitunnus: nds)

alasin /ˈalasɪn/ (n)
Amboss
  sepän takomisen alustana käyttämä raskas metallialusta

alasorbi /ˈalasˌorbɪ/ (n)
Niedersorbisch
  toinen sorbin kielen kahdesta kielimuodosta (kielitunnus: dsb)

alaston /ˈalaston/ (adj)
nackt
  ilman vaatteita oleva

alaviite /ˈalavˌiːte/ (n)
Fußnote
  sivun alareunassa oleva seliteteksti, joka viittaa johonkin samalla sivulla olevaan sanaan tai asiaan

alba /ˈalba/ (n)
Albe
  jumalanpalveluksessa käytettävä tavallisesti valkea vaate

albania /ˈalbanˌia/ (n)
Albanisch
  indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan erityisesti Albaniassa (kielitunnus: sq)

albanialainen /ˈalbanˌialˌainen/ (adj)
albanisch
  Albaniasta peräisin oleva tai Albaniaan liittyvä

albanialainen /ˈalbanˌialˌainen/ (n)
Albanier, Albanierin
  pysyvästi Albaniassa asuva henkilö

albatrossi /ˈalbatrˌossɪ/ (n)
Albatros
  joukko pitkä- ja kapeasiipisiä eteläisen pallonpuoliskon merialueiden oivallisina lentäjinä ja merimiesten onnentuojina tunnettuja lintuja ()

albinismi /ˈalbɪnˌismɪ/ (n)
Albinismus
  ihmisen tai eläimen pigmentin puuttuminen tai sen äärimmäinene niukkuus

albumi /ˈalbumɪ/ (n)
Album
  kirja johon kirjoitetaan muistorunoja, kootaan nimikirjoituksia, postimerkkejä, tulitikkuetikettejä, valokuvia tms. kokoelmaksi

albumiini /ˈalbumˌiːnɪ/ (n)
Albumin
  yksinkertaisten valkuaisaineiden ryhmään kuuluva vesiliukoinen aine, jota esiintyy yhdisteissä mm. veriherassa ja munanvalkuaisessa

aldehydi /ˈaldehˌydɪ/ (n)
Aldehyd
  orgaaninen yhdiste, joka muodostuu alkoholin hapettuessa

aleksandriini /ˈaleksˌandrɪːnɪ/ (n)
Alexandriner
  eräs ranskalainen runomitta, joka koostuu 12:ta tai 13:ta(?) jambisesta tavusta, jossa tahtilepo on aina kuudennen tavun jälkeen

alemmuuskompleksi /ˈalemmˌuːskomplˌeksɪ/ (n)
Minderwertigkeitskomplex
  usein tiedostamaton huonommuudentunne toisiin nähden

alfahiukkanen /ˈalfahˌiukːanen/ (n)
Alphateilchen
  elektroninsa menettänyt, ionisoitunut heliumydin

alfasäteily /ˈalfasætˌeily/ (n)
Alphastrahlung
  (ydinfysiikka) alfahiukkasista koostuva hajoavien ydinten lähettämä säteily

algebrallinen /ˈalɡebrˌallɪnen/ (adj)
algebraisch
  algebraan liittyvä

algerialainen /ˈalɡerˌialˌainen/ (adj)
algerisch
  Algeriasta peräisin oleva tai Algeriaan liittyvä

algerialainen /ˈalɡerˌialˌainen/ (n)
Algerier, Algerierin
  pysyvästi Algeriassa asuva henkilö

algoritmi /ˈalɡorˌitmɪ/ (n)
Algorithmus
  joukko järjestelmällisesti suoritettavia käskyjä tai ohjeita jonkin tehtävän suorittamiseksi; erityisesti matematiikassa ja tietojenkäsittelyssä tarkkaan määritelty sarja ongelman ratkaisemista varten

ali-ihminen /ˈalɪˈihmɪnen/ (n)
Untermensch
  (rasistinen, kansallissosialistisessa ideologiassa) arjalaista alempiarvoisempi ihmislajin edustaja, esimerkiksi juutalainen

aliarvioida /ˈalɪˌarvɪˌoida/ (v)
unterschätzen
  arvioida jokin joiltakin ominaisuuksiltaan vähäisemmäksi tai pienemmäksi kuin mitä se todellisuudessa on

alipaine /ˈalɪpˌaine/ (n)
Unterdruck
  normaalia tai ympäristön painetta pienempi paine

aliravittu /ˈalɪravˌitːu/ (adj)
unterernährt
  joka on saanut liian vähän ravintoa; jonka ravitsemustila on heikko

alistuskonjunktio /ˈalɪstˌuskonjˌuŋktɪo/ (n)
unterordnende Konjunktion
  konjunktioihin kuuluva eri tyyppisiä alisteisuuksia osoittava sidesana, jolla alkava sivulause ei voi esiintyä yksinään vaan se tulee sitoa päälauseeseen.

alituisesti /ˈalɪtwɪsˌestɪ/ (adv)
ständig
  alinomaa

aliupseeri /ˈaliupsˌeːrɪ/ (n)
Unteroffizier
  (sotavoimat) henkilö jolla on jokin sotilasarvoista, jotka sijoittuvat arvojärjestyksessä upseerin ja miehistön väliin

alkaa /ˈalkaː/ (v)
beginnen, anfangen
  saada alkunsa, syntyä
  ryhtyä tekemään jotakin

alkaani /ˈalkaːnɪ/ (n)
Alkan
  (kemia) hiilivety, jossa hiiliatomien välillä on vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia

alkaloidi /ˈalkalˌoidɪ/ (n)
Alkaloid
  (orgaaninen kemia) kasviemäs, suurta joukkoa yleensä myrkyllisiä kasveissa esiintyviä typpipitoisia emäksiä edustava yhdiste

alkeishiukkanen /ˈalkeishˌiukːanen/ (n)
Elementarteilchen
  aineen jakamaton rakenneosa, jolla ei siis ole omaa sisäistä rakennetta eikä se siten koostu muista hiukkasista; huomattavasti pienempi kuin atomi, jonka luultiin pitkään olevan aineen jakamaton rakenneosa; nykykäsityksen mukaan jakautuvat useisiin eri fermioneihin ja bosoneihin

alkemia /ˈalkemˌia/ (n)
Alchemie, Alchimie
  oppi, jonka tarkoituksena on valmistaa kultaa muista aineista tai saavuttaa kuolemattomuus ns. viisasten kiven avulla

alkio /ˈalkɪo/ (n)
Embryo
  uuden kasvi- tai eläinyksilön varhainen kehitysmuoto; ihminen on alkio hedelmöityksen ja noin 8. raskausviikon välisenä aikana

alkoholi /ˈalkohˌolɪ/ (n)
Alkohol
  mikä tahansa alkoholiryhmän (OH) eli hydroksyyliryhmän sisältävä orgaaninen yhdiste

alkoholijuoma /ˈalkohˌolɪjˌuoma/ (n)
alkoholisches Getränk
  nautittavaksi tarkoitettu etyylialkoholia sisältävä juoma, joka Suomen lainsäädännön mukaan sisältää enemmän kuin 1,2 tilavuusprosenttia ja enintään 80 % etyylialkoholia

alkoholipitoinen /ˈalkohˌolɪpɪtˌoinen/ (adj)
alkoholisch, alkoholhaltig
  sellainen, joka sisältää alkoholia

alkoholipitoisuus /ˈalkohˌolɪpɪtˌoisuːs/ (n)
Alkoholgehalt
  alkoholin määrä juomassa tai muussa nesteessä, mikä ilmoitetaan tavallisesti tilavuusprosentteina

alkoholismi /ˈalkoholˌismɪ/ (n)
Alkoholismus, Alkoholkrankheit
  pitkäaikaisesta alkoholin liikakäytöstä johtuva riippuvuus; toisaalta pidetään sairautena, johon joillakin henkilöillä on muita suurempi alttius

alkoholisti /ˈalkoholˌistɪ/ (n)
Alkoholiker, Alkoholikerin
  alkoholista riippuvainen henkilö; alkoholismia sairastava henkilö

alkoholiton /ˈalkohˌolɪton/ (adj)
alkoholfrei
  sellainen, jossa ei ole alkoholia
  alkoholia juomaton

alku /ˈalku/ (n)
Anfang, Beginn
  se, mistä jokin alkaa, alkamiskohta, alkupää

alkuaine /ˈalkuˌaine/ (n)
chemisch Element, Element
  aine, jota ei voi kemiallisesti pilkkoa pienempiin osiin ja joista kaikki kemialliset yhdisteet muodostuvat; määritellään aineeksi, jonka atomin ytimessä, atomiytimessä, on tietty määrä protoneja

alkuasukas /ˈalkuˌasukas/ (n)
Eingeborener, Ureinwohner
  (antropologia) sivistyneen yhteiskunnan ulkopuolella, tavallisesti luonnossa ja heimokulttuurissa asuva henkilö

alkuhärkä /ˈalkuhˌærkæ/ (n)
Auerochse
  nautojen vuonna 1627 sukupuuttoon kuollut kantamuoto (Bos taurus primigenius); naudan villi esimuoto

alkukieli /ˈalkukˌielɪ/ (n)
Grundsprache
  se, millä kielellä esim. kirjallinen teos tai elokuva on alun perin tehty, alkuperäiskieli

alkukirjain /ˈalkukˌirjain/ (n)
Anfangsbuchstabe
  sanan ensimmäinen kirjain

alkuluku /ˈalkulˌuku/ (n)
Primzahl
  yhtä suurempi kokonaisluku, joka on jaollinen vain itsellään ja yhdellä

alkuperä /ˈalkupˌeræ/ (n)
Ursprung, Anfang
  se, mistä joku tai jokin periytyy tai tulee

alkuperäinen /ˈalkuperˌæinen/ (adj)
original
  sellainen, joka on ollut alun perin tai alkuaan, synnynnäinen; aito, oikea; alkuperään liittyvä

alkuperäiskansa /ˈalkuperˌæiskansa/ (n)
Urvolk
  jollakin seudulla alun perin, nykyisen tietämyksen mukaan alkuperäisenä asunut väestö ja tämän jälkeläiset

alkuperämaa /ˈalkupˌeræmaː/ (n)
Ursprungsland
  valtio, josta jokin tuote, asia tai esine on tuotettu tai valmistettu

alkupääoma /ˈalkupˌæːoma/ (n)
Startkapital
  (liiketalous) peruspääoma, ne varat, joita yrityksellä on, kun sen toiminta käynnistyy

alkuräjähdys /ˈalkuræjˌæhdys/ (n)
Urknall
  tapahtuma, jossa nykyisin tuntemamme maailmankaikkeuden uskotaan saaneen alkunsa noin 13,8 miljardia vuotta sitten; tapahtumassa sai alkunsa aika, syntyivät maailmankaikkeuden neljä perusvuorovaikutusta: gravitaatio, heikko vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus ja sähkömagnetismi, sekä ainetta ja antiainetta, joista jäljelle jäi ensimmäistä

alkusoitto /ˈalkusˌoitːo/ (n)
Ouvertüre
  laajamuotoisen sävellyksen, kuten oopperan esittelyjakso

alkusyksy /ˈalkusˌyksy/ (n)
beginnen Herbst
  syksyn alkupuoli

alkutekijä /ˈalkutˌekɪjæ/ (n)
Primfaktor
  kokonaisluvun jaoton, eli kokonaislukuun tasan sisältyvä, tekijä; tällainen tekijä on alkuluku

alla /ˈalla/ (adv)
unter
  (tilasta) jonkin alapuolella

allatiivi /ˈallatˌiːvɪ/ (n)
Allativ
  ulkopaikallissija, joka perusmerkityksessään ilmaisee liikettä jonkin päälle, jollekin pinnalle tai jonkin lähelle, ulkotulento

alle /ˈalle/ (adv)
unter
  vähemmän kuin (määrään liittyen)

alleeli /ˈalleːlɪ/ (n)
Allel
  (biologia) vastingeeni, tietyn geenin esiintyminen kahtena tai useampana eri muotona, jotka vaikuttavat samaan ominaisuuteen, mutta eri tavoin

allegorinen /ˈalleɡˌorɪnen/ (adj)
allegorisch, sinnbildlich
  allegorian avulla esitetty, siihen liittyvä, vertauskuvallinen

allekirjoittaa /ˈallekˌirjoitːaː/ (v)
unterschreiben
  laittaa nimensä esimerkiksi sopimukseen vahvistukseksi

allekirjoitus /ˈallekˌirjoitus/ (n)
Unterschrift
  asiakirjan aitoutta varmentava tai hyväksyntää asiakirjan sisällölle ilmaiseva päivättyyn asiakirjaan kirjoitettu nimikirjoitus

allergeeni /ˈallerɡˌeːnɪ/ (n)
Allergen
  allergian aiheuttaja, herkistävä aine

allergia /ˈallerɡˌia/ (n)
Allergie
  yliherkkyys jollekin elimistölle vieraalle aineelle

allergikko /ˈallerɡˌikːo/ (n)
Allergiker
  jollekin allerginen eli yliherkkä ihminen, allergiasta kärsivä

allerginen /ˈallerɡɪnen/ (adj)
allergisch
  sellainen, jolla on allergia; allergiaan liittyvä

allergisoida /ˈallerɡɪsˌoida/ (v)
allegisieren
  aiheuttaa allergiaa, altistaa allergialle

alleviivata /ˈallevˌiːvata/ (v)
unterstreichen
  merkitä tärkeä kohta tekstistä piirtämällä viiva sen alle

alli /ˈallɪ/ (n)
Eisente
  keskikokoinen musta-ruskea-valkea sorsalintu

alligaattori /ˈallɪɡˌaːtːorɪ/ (n)
Alligator
  jokin heimon Alligatoridae eläimistä, krokotiilieläimiin kuuluvan matelija, erityisesti alligaattorien heimon nimikkoeläin eli varsinainen alligaattori

allomorfi /ˈallomˌorfɪ/ (n)
Allomorph
  morfeemi, jonka merkitys on identtinen toisen, eri lailla kirjoitettavan morfeemin kanssa

almanakka /ˈalmanˌakːa/ (n)
Almanach
  painotuote, joka esittää vuoden kierron, tärkeät yleiset merkkipäivät sekä muuta ajankohtaista ja yleishyödyllistä tietoa

almikki /ˈalmɪkːɪ/ (n)
Schlitzrüssler
  Länsi-Intiassa eläviä, nisäkkäisiin kuuluvia, hyönteisiä syöviä yöeläimiä, jotka muistuttavat paljon dinosaurusten aikaan eläneitä nisäkkäitä (-suku)

aloite /ˈaloite/ (n)
Initiative
  yleensä kirjallinen ehdotus jonkin toimen saamiseksi aikaan

aloittaa /ˈaloitːaː/ (v)
anfangen, beginnen
  laittaa jokin alulle

aloittelija /ˈaloitːˌelɪja/ (n)
Anfänger, Neuling
  kokematon tai tottumaton henkilö; joku joka ei ole paljoa tehnyt kyseistä asiaa

alokas /ˈalokas/ (n)
Rekrut
  varusmies, joka ei ole vielä vannonut sotilasvalaa

alpakka /ˈalpakːa/ (n)
Alpaka
  Etelä-Amerikassa villan tuotantoon jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (Vicugna pacos, 2001), joka on sukua laamalle

alppitorvi /ˈalpːɪtˌorvɪ/ (n)
Alphorn
  erityisesti Sveitsiin vuoristoseuduilla käytettävä hyvin pitkävartinen puusta valmistettu puhallinsoitin, joka luetaan soittotekniikalaan vaskipuhaltimiin

alppitähti /ˈalpːɪtˌæhtɪ/ (n)
Edelweiß, Edelweiss
  erityisesti euroopanalppitähti eli Leontopodium alpinum, eurooppalainen vuoristokasvi

alppivaris /ˈalpːɪvarɪs/ (n)
Alpenkrähe
  variksiin kuuluva lintu ()

alruuna /ˈalruːna/ (n)
Alraune
  rohtomandrake (Mandragora officinarum), monivuotinen kasvi, jolla on suuret, haaroittuvat juuret ja isot lehdet

altruismi /ˈaltrwɪsmɪ/ (n)
Altruismus
  toisten kunnioittaminen ja huomioon ottaminen; epäitsekkyys

alttari /ˈaltːarɪ/ (n)
Altar
  pöytä tai muu tasainen rakennelma, jota käytetään uskonnollisissa rituaaleissa

alttoviulisti /ˈaltːovˌiulɪstɪ/ (n)
Bratschist, Bratschistin
  alttoviulun soittaja

alttoviulu /ˈaltːovˌiulu/ (n)
Bratsche, Viola
  viola, viulun kanssa rakenteeltaan samanlainen, mutta sitä suurempi ja matalaäänisempi jousisoitin

alttoviulukonsertto /ˈaltːovˌiulukˌonsertːo/ (n)
Bratschenkonzert
  konsertto alttoviululle ja orkesterille

alue /ˈalue/ (n)
Gebiet, Bereich, Region
  paikka; rajattu, äärellinen ala

aluksi /ˈaluksɪ/ (adv)
zuerst, am Anfang, anfangs, zunächst
  ensimmäiseksi, työn ensimmäisessä vaiheessa

alumiini /ˈalumˌiːnɪ/ (n)
Aluminium
  maametalleihin kuuluva metallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain yhdisteissä; sen kemiallinen merkki on Al

alun perin /ˈalum pˈerɪn/ (adv)
ursprünglich
  aiemmassa alkuperäisessä merkityksessä; alkuaan, alkujaan

aluna /ˈaluna/ (n)
Alaun
  kaliumin ja alumiinin kaksoissuola

alus /ˈalus/ (n)
Schiff, Boot
  vesikulkuneuvo; (laajemmin) ilma- t. avaruuskulkuneuvo

alushousut /ˈalushˌousut/ (n)
Unterhose, Schlüpfer
  ihoa vastaan pidettävät housut, jotka ovat lähinnä sukuelimien ja takapuolen suojana

aluspaita /ˈaluspˌaita/ (n)
Unterhemd
  ihoa vasten (toisen paidan alla) pidettävä (miesten) kaulukseton paita

alusvaate /ˈalusvˌaːte/ (n)
Unterwäsche
  päällysvaatteiden alla käytettävä vaatekappale: esimerkiksi alushousut tai rintaliivit

amarantti /ˈamarˌantːɪ/ (n)
Amarant
  eräs atsoväri, jota käytetään tai on käytetty elintarvikkeissa (E123)

ambivalenttinen /ˈambɪvalˌentːɪnen/ (adj)
ambivalent
  ambivalenssiin liittyvä; sellainen, mihin sisältyy kaksijakoisia tunteita ja vastakohtaisuuksia

ambrosia /ˈambrosˌia/ (n)
Ambrosia
  kreikkalaisessa mytologiassa jumalten nauttima ruoka

ameba /ˈameba/ (n)
Amöbe
  Amoebozoa-kuntaan kuuluva yksisoluinen aitotumallinen eliö, joka liikkuu muodostamalla solukalvostaan ulkonevia väliaikaisia valejalkoja

amerikanismi /ˈamerˌikanˌismɪ/ (n)
Amerikanismus
  amerikan englannin vaikutus jossakin muussa kielessä, erityisesti englannin kielen muissa varianteissa

amerikankampamaneetti /ˈamerɪkˌaŋkampˌamanˌeːtːɪ/ (n)
Meerwalnuss
  rannikkovesissä esiintyvä kampamaneettilaji (), joka on laivojen painolastivesien mukana leviävä tulokaslaji

amerikium /ˈamerɪkium/ (n)
Americium
  eräs radioaktiivinen alkuainemetalli

amerikkalainen /ˈamerˌikːalˌainen/ (adj)
amerikanisch
  Amerikasta peräisin oleva tai Amerikkaan liittyvä

amerikkalainen /ˈamerˌikːalˌainen/ (n)
Amerikaner, Amerikanerin
  Yhdysvalloissa asuva, Yhdysvaltain kansalainen
  Amerikoissa asuva, yleisimmin joko pohjoisamerikkalainen tai eteläamerikkalainen

ametisti /ˈametˌistɪ/ (n)
Amethyst
  läpikuultava, väriltään sinipunaisesta purppuraan vaihteleva kvartsi

amhara /ˈamhara/ (n)
Amharisch
  pääasiassa Etiopiassa puhuttu seemiläinen kieli, kielitunnus: am

aminohappo /ˈamɪnohˌapːo/ (n)
Aminosäure
  orgaaninen yhdistelmä, missä on sekä (emäksinen) aminoryhmä että (hapan) karboksyyliryhmä. On perustana joukolle koostumukseltaan erilaisia fysiologisesti merkittäviä orgaanisia happoja, joista kaikki proteiinit koostuvat

amiraali /ˈamɪrˌaːlɪ/ (n)
Admiral
  merivoimien korkein sotilasarvo, joka vastaa maavoimien kenraalia

ammatti /ˈammatːɪ/ (n)
Beruf
  se, mitä henkilö tekee työkseen; pätevyys jonkin tietyn työn taitamiseen

ammattikieli /ˈammatːɪkˌielɪ/ (n)
Fachsprache
  ammattislangi, johonkin tiettyyn ammattialaan liittyvä sanasto tai ilmaisu; ammattiin liittyvä kielen ilmaisutapa

ammattikorkeakoulu /ˈammatːɪkˌorkeakˌoulu/ (n)
Fachhochschule
  korkeakoulu, joka antaa ammatillisen valmiuden, mutta joka ei harjoita tieteellistä perustutkimusta; työelämäsuuntautunut korkeakoulu

ammattikoulutus /ˈammatːɪkˌoulutus/ (n)
Berufsausbildung
  ammattiin johtava koulutus

ammattinimike /ˈammatːˌinɪmˌike/ (n)
Berufsbezeichnung
  ammattinimitys

ammattinimitys /ˈammatːˌinɪmɪtys/ (n)
Berufsbezeichnung
  ammattinimike

ammattiopisto /ˈammatːˌiopˌisto/ (n)
Fachakademie, Fachschule, Gewerbeinstitut
  ammattioppilaitos

amme /ˈamme/ (n)
Badewanne
  kylpemiseen (tavallisesti kylpyhuoneessa) käytettävä pienehkö vesiallas

ammoniakki /ˈammonɪˌakːɪ/ (n)
Ammoniak
  typen ja vedyn yhdiste, NH₃

ammonium /ˈammonium/ (n)
Ammonium
  ammoniumioni, ammoniakin kationi NH₄+

ammua /ˈammua/ (v)
muhen
  pitää lehmän ääntä

amnesia /ˈamnesˌia/ (n)
Amnesie
  muistinmenetys; ohimenevä kohtaus tai pitkäaikainen korjautuva, pysyvä tai etenevä tila

amok-juoksu /ˈamokjˈuoksu/ (n)
Amoklauf
  mielipuolinen riehuminen aseen kanssa, hallitsematon murhanhimo

amorinkaari /ˈamorˌiŋkaːrɪ/ (n)
Amorbogen, Kupidobogen
  ihmisen ylähuulen yläreuna

ampeeri /ˈampeːrɪ/ (n)
Ampere
  sähkövirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus A)

ampiainen /ˈampɪˌainen/ (n)
Wespe
  yleensä yhdyskunnassa elävä hyönteinen heimossa , jonka naarailla on myrkkypistin, jonka pistos on tuskallinen myös ihmiselle

amplitudimodulaatio /ˈamplɪtˌudɪmˌodulˌaːtɪo/ (n)
Amplitudenmodulation
  modulaatio, jossa muutellaan signaalin amplitudia eli voimakkuutta moduloivan signaalin tahdissa

ampua /ˈampua/ (v)
schießen
  laukaista ammus tai nuoli aseella johonkin kohteeseen ilman että kohde kuolee

ampuhaukka /ˈampuhˌaukːa/ (n)
Merlin
  jalohaukkoihin kuuluva pieni petolintu ()

ampulli /ˈampullɪ/ (n)
Ampulle
  sulattamalla suljettu, yleensä nestetäytteinen pieni pullo

ampuma-ase /ˈampumaˈase/ (n)
Schusswaffe
  ampumiseen käytetty ase, usein tuliase, myös erilaiset jouset

ampumahiihto /ˈampumahˌiːhto/ (n)
Biathlon
  urheilulaji, jossa kilpailijoiden paremmuus ratkaistaan hiihdon ja ammunnan yhteistuloksella

amputoida /ˈamputˌoida/ (v)
amputieren
  poistaa leikkaamalla ruumiinosa kokonaan tai osittain

amputointi /ˈamputˌointɪ/ (n)
Amputation
  kirurginen toimenpide jossa raaja tai raajan osa poistetaan

anafylaksia /ˈanafylˌaksɪa/ (n)
Anaphylaxie
  nopeasti kehittyvä yleisoirein ilmenevä allerginen yliherkkyys

anakonda /ˈanakˌonda/ (n)
Anakonda
  suurikokoinen kuristajakäärme, joka elää Etelä-Amerikassa

anakronismi /ˈanakronˌismɪ/ (n)
Anachronismus
  virhe ajan suhteen, esineen, asian tai käsitteen sijoittaminen sille sopimattomaan aikakauteen

analogia /ˈanalˌoɡɪa/ (n)
Analogie
  kahden esineen, asian tai suhteen välille yhteneväisyyden, vastaavuuden, samankaltaisuuden muodostava kielellinen ilmaisu; kognitiivinen prosessi, joka siirtää informaatiota tai merkitystä tietystä lähteestä tiettyyn kohteeseen

analoginen /ˈanalˌoɡɪnen/ (adj)
analog
  fyysisten määrien käsittelyyn, jatkuviin suureisiin perustuva, ei-digitaalinen

analysoida /ˈanalysˌoida/ (v)
analysieren
  eritellä, jakaa osiin; määrittää purkamalla osiin

analyytikko /ˈanalˌyːtɪkːo/ (n)
Analyst
  henkilö joka analysoi jotain työkseen

ananas /ˈananas/ (n)
Ananas
  hedelmäananas, Ananas comosus, trooppinen yksisirkkainen kasvi ja sen mehevä epähedelmä

anapesti /ˈanapˌestɪ/ (n)
Anapäst
  runojalka, joka koostuu kahdesta lyhyestä ja yhdestä pitkästä (painollisesta) tavusta ()

anarkia /ˈanarkˌia/ (n)
Anarchie
  (poliittinen ideologia) anarkismin mukainen aate ja yhteiskunta, jossa ei ole valtiota ja jossa vallan on aina perusteltava itsensä

anarkistinen /ˈanarkˌistɪnen/ (adj)
anarchistisch
  anarkismin mukainen

anateema /ˈanatˌeːma/ (n)
Anathema, Anathem
  (kirkko) kirous, pannaanjulistus, jota on käytetty raskaisiin rikoksiin syyllistyneisiin henkilöihin

anatomia /ˈanatˌomɪa/ (n)
Anatomie
  eliöiden rakennetta käsittelevä tiede

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (adj)
andorranisch
  Andorraan kuuluva tai siihen liittyvä

andorralainen /ˈandorralˌainen/ (n)
Andorraner, Andorranerin
  pysyvästi Andorrassa asuva henkilö
  Andorran kansalainen
  syntyperältään andorralainen

androgeeni /ˈandroɡˌeːnɪ/ (n)
Androgen
  jokin miehelle tai urokselle ominaisia piirteitä kontrolloiva ja niiden kehittymiseen liittyvä hormoni, mieshormoni, koirashormoni

androidi /ˈandroidɪ/ (n)
Android, Androide
  ihmistä muistuttava robotti

ane /ˈane/ (n)
Ablass
  anteeksiantamus tai vapautus rangaistuksesta kiirastulessa henkilön saatua synninpäästön

anemia /ˈanemˌia/ (n)
Anämie, Blutarmut
  veritauti, jossa punasolujen sisältämän hemoglobiinin tai itse punasolujen määrä on normaalia pienempi ja tämän seurauksena veren hapenkuljetuskyky on alentunut; vähäverisyys

anemometri /ˈanemomˌetrɪ/ (n)
Anemometer
  tuulen voimakkuuden mittari, tuulimittari

aneurysma /ˈaneurˌysma/ (n)
Aneurysma
  valtimonpullistuma

anfangi /ˈanfaŋŋɪ/ (n)
Initiale
  (typografia) tekstin koristeellinen alkukirjain

anglismi /ˈaŋlɪsmɪ/ (n)
Anglizismus
  englannin kielestä muuhun kieleen siirtynyt sana tai lauserakenne, joka on usein vastaanottavan kielen omien sääntöjen vastainen

angolalainen /ˈaŋŋolalˌainen/ (adj)
angolanisch
  Angolasta peräisin oleva tai Angolaan liittyvä

angolalainen /ˈaŋŋolalˌainen/ (n)
Angolaner, Angolanerin
  pysyvästi Angolassa asuva henkilö

animaatio /ˈanɪmˌaːtɪo/ (n)
Animation
  tekniikka, jolla luodaan liikkuvaa kuva yksittäisistä kuvista vaihtamalla niitä tietyin väliajoin useita kertoja sekunnissa

animismi /ˈanɪmˌismɪ/ (n)
Animismus
  usko, jonka mukaan kaikilla elävillä olioilla on sielu

animisti /ˈanɪmˌistɪ/ (n)
Animist, Animistin
  animismiin uskova henkilö

animistinen /ˈanɪmˌistɪnen/ (adj)
animistisch
  animismin mukainen

anis /ˈanɪs/ (n)
Anis
  voimakasarominen anisruohon hedelmistä saatava mauste, jota käytetään leivonnaisten, makeisten, liköörien ja ruoan maustamiseen

anislikööri /ˈanɪslɪkˌøːrɪ/ (n)
Anisette
  aniksella maustettu likööri

anjovis /ˈanjovɪs/ (n)
Anchovis, Anschovis
  fileerattu ja maustettu kalasäilyke, joka Pohjoismaissa on yleensä kilohailia

ankara /ˈaŋkara/ (adj)
rauh
  sellainen, joka on kohtuuttoman vaativa, joka ei päästä helpolla; kova

ankerias /ˈaŋkerɪas/ (n)
Aal
  erityisesti laji (), jolla on pyöreä pitkulainen takaosasta litteä ruumis. Ankeriaan kehitysvaiheita ovat muna, toukka, lasiankerias ja aikuinen yksilö. Naaraat nousevat jokia pitkin makeaan veteen, josta lähtevät sukukypsinä vaellukselle mereen kohti lisääntymisalueita.

ankka /ˈaŋkːa/ (n)
Ente, Hausente
  kotieläimenä pidettävä sinisorsan muoto (Anas platyrhynchos domestica), josta on useita muunnoksia

ankkuri /ˈaŋkːurɪ/ (n)
Anker
  ketjulla tai köydellä varustettu yleensä rautainen väline aluksen, poijun tai muun kelluvan esineen kiinnittämiseen sen ajelehtimisen estämiseksi.
  pieni tynnyri, n. 39 litraa, käytetty vetomittana

ankkuripeli /ˈaŋkːurˌipelɪ/ (n)
Spill
  ankkurin laskemiseen käytettävä laite

annos /ˈannos/ (n)
Portion
  osuus tai määrä jotain
Dosis
  yksittäinen tarjoilu ruokaa tai juomaa

anomalia /ˈanomˌalɪa/ (n)
Anomalie
  poikkeama, poikkeavuus

anomus /ˈanomus/ (n)
Antrag
  nöyrä pyyntö; virallinen pyyntö

anonyymi /ˈanonˌyːmɪ/ (adj)
anonym, unbekannt
  tuntematon
anonym
  nimetön

anoppi /ˈanopːɪ/ (n)
Schwiegermutter
  puolison äiti

anorakki /ˈanorˌakːɪ/ (n)
Anorak
  inuiittien käyttämä hupullinen, hylkeen tai karibun nahasta tehty, yleensä tuulenpitävä takki, joka ei aukea edestä vaan se puetaan pään yli vetämällä

anoreksia /ˈanorˌeksɪa/ (n)
Magersucht
  anoreksia nervosa, syömishäiriö, jossa ihminen näkee itsensä liian lihavana riippumatta siitä, kuinka laiha hän todellisuudessa on

ansa /ˈansa/ (n)
Falle
  paikka, väline tai tilanne, jolla toivotaan saatavan kiinni ihminen tai eläin

ansaita /ˈansaita/ (v)
verdienen
  saada rahaa esim. tekemästään työstä
  olla jonkin arvoinen

ansiosta /ˈansɪˌosta/ (adv)
dank
  aiheellisesti, täydestä syystä

antaa /ˈantaː/ (v)
geben, erteilen, eingeben
  luovuttaa toiselle
lassen
  sallia
ranlassen
  suostua seksin harrastamiseen (naisesta)

antagonisti /ˈantaɡonˌistɪ/ (n)
Antagonist
  päähenkilön vastustaja

antautua /ˈantautˌua/ (v)
ergeben
  lopettaa jonkin vastustus ja alistua sen valtaan

anteeksipyyntö /ˈanteːksɪpˌyːntø/ (n)
Entschuldigung, Abbitte
  sosiaalinen ele, jonka tarkoitus on esittää katumusta epäoikeudenmukaiseksi koetusta teosta

antelias /ˈantelɪas/ (adj)
großzügig, spendabel
  runsaasti tai mielellään jotakin lahjaksi antava

antenni /ˈantennɪ/ (n)
Antenne
  radioaaltojen vastaanottamiseen tai lähettämiseen tarkoitettu laite; avoin värähtelypiiri, joka sovittaa vastaanotto- tai lähetyslatteissa käsiteltävän radiotaajuisen signaalin eetterissä etenevään radiotaajuiseen säteilyyn.

anthelminttinen /ˈanthelmˌintːɪnen/ (adj)
anthelminthisch
  loismatoja tuhoava

antibiootti /ˈantɪbɪˌoːtːɪ/ (n)
Antibiotikum
  bakteereja tuhoava aine, esimerkiksi penisilliini

antihiukkanen /ˈantɪhˌiukːanen/ (n)
Antiteilchen
  hiukkanen, jolla on sama massa kuin tavallisella hiukkasella, mutta jonka kvanttiluvut ovat vastakkaiset

antikvariaatti /ˈantɪkvˌarɪˌaːtːɪ/ (n)
Antiquariat
  vanhojen kirjojen kauppa

antilooppi /ˈantɪlˌoːpːɪ/ (n)
Antilope
  useiden solakoiden, pitkä- ja ohutraajaisten laumoissa elävien onttosarvisten märehtijöiden yhteisnimitys

antimoni /ˈantɪmˌonɪ/ (n)
Antimon
  metallinen alkuaine, jolla on myös epämetallinen allotrooppimuoto. Kemiallinen merkki: Sb.

antisemiittinen /ˈantɪsemˌiːtːɪnen/ (adj)
antisemitisch
  juutalaisvastainen

antisemitismi /ˈantɪsˌemɪtˌismɪ/ (n)
Antisemitismus
  juutalaisvastaisuus

antiteesi /ˈantɪtˌeːsɪ/ (n)
Antithese
  vastakohta

antropologi /ˈantropˌoloɡɪ/ (n)
Anthropologe, Anthropologin
  antropologian tutkija

antropologia /ˈantropˌoloɡˌia/ (n)
Anthropologie
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva ihmistä tutkiva tiede, laajasti ottaen kaikki ihmisen ruumiillisia ja kulttuuriominaisuuksia tutkivat tieteet kuuluvat tähän; pohjoismaisessa opetuksessa aluetta on rajattu

anuta /ˈanuta/ (n)
Anutisch
  Anutan saarella puhuttava, polynesialaisten kielten ydinryhmään kuuluva kieli (kielitunnus aud); sanalista

aortiitti /ˈaortˌiːtːɪ/ (n)
Aortitis
  aortan tulehdus

aortta /ˈaortːa/ (n)
Aorta
  sydämen vasemmasta kammiosta lähtevä ruumiin suurin valtimo

apatia /ˈapatˌia/ (n)
Apathie
  haluttomuuden ja välinpitämättömyyden tila ja tunne, tunteettomuus

apea /ˈapea/ (adj)
trüb
  alakuloinen, ankea, murheellinen

aperitiivi /ˈaperɪtˌiːvɪ/ (n)
Aperitif
  ennen ruokailua nautittava alkoholijuoma

apheli /ˈaphelɪ/ (n)
Aphel, Aphelium
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on kauimpana keskustähdestään

apila /ˈapɪla/ (n)
Klee
  -suvun hernekasvi

apina /ˈapɪna/ (n)
Affe, Äffin
  jokin kädellisten lahkon osalahkoon kuuluva nisäkäs

apinamalaria /ˈapɪnˌamalˌarɪa/ (n)
Affen-Malaria, Affenmalaria
  -loision aiheuttama varsinkin apinoilla esiintyvä malarian muoto, joka tarttuu myös ihmiseen

apinanleipäpuu /ˈapɪnˌanleipæpuː/ (n)
Affenbrotbaum
  mikä tahansa apinanleipäpuiden sukuun () kuuluva malvakasvien laji tai sellaisen yksilö

apnea /ˈapnea/ (n)
Apnoe
  hengityskatkos

apogeum /ˈapoɡeum/ (n)
Apogäum
  Maata kiertävän kappaleen kiertoradan piste, jossa se on kauimpana Maasta

apostasia /ˈapostˌasɪa/ (n)
Apostasie
  uskosta luopuminen

apostoli /ˈapostˌolɪ/ (n)
Apostel
  Raamatussa mainittu Jeesuksen opetuslapsi

apotti /ˈapotːɪ/ (n)
Abt
  munkkiluostarin johtaja katolisessa kirkossa

appelsiini /ˈapːelsˌiːnɪ/ (n)
Orange, Apfelsine
  sen marja, jota arkikielessä kutsutaan hedelmäksi

appelsiinimehu /ˈapːelsˌiːnɪmˌehu/ (n)
Orangensaft
  appelsiinista puristettu mehu

appi /ˈapːɪ/ (n)
Schwiegervater
  puolison isä

aprikoida /ˈaprɪkˌoida/ (v)
überlegen
  miettiä, ajatella

aprikoosi /ˈaprɪkˌoːsɪ/ (n)
Aprikosenbaum, Marillenbaum
  aprikoosipuu (Prunus armeniaca)
Aprikose, Marille
  sen hedelmä

aprillipila /ˈaprɪllˌipɪla/ (n)
Aprilscherz
  leikkimielinen puijaus, joka tehdään aprillipäivänä

apteekkari /ˈapteːkːˌarɪ/ (n)
Apotheker
  henkilö, jolla on vaadittava tutkinto ja oikeus (apteekkioikeus) pitää apteekkia; historiallisesti apteekin omistaja ja lääkkeiden valmistaja; sana on jäänyt vanhanaikaiseksi ja pudonnut nykyhetken käytöstä, koska apteekkiala on muuttunut ja nykyään apteekeissa työskentelevät proviisorit ja farmaseutit

apteekki /ˈapteːkːɪ/ (n)
Apotheke
  lääkkeiden myynti- ja historiallisesti myös valmistusliike

apu /ˈapu/ (n)
Hilfe
  toimi tai toimitus, minkä tarkoitus on auttaa pulaan joutunutta tai vaikeassa tilanteessa olevaa; auttaminen, avustaminen

apulainen /ˈapulˌainen/ (n)
Assistent, Gehilfe, Helfer, Mitarbeiter
  henkilö, joka auttaa työssä tai tehtävässä, avustaja

apumies /ˈapumies/ (n)
Handlanger
  autonapumies, kuorma-autoissa lähinnä lastia kuormattaessa ja purettaessa kuljettajan apurina toiminut henkilö

apuristeilijä /ˈapurˌisteilˌijæ/ (n)
Hilfskreuzer
  tykeillä ja mahdollisesti muilla aseilla aseistettu kauppalaiva, joita käytettiin maailmansodissa vihollisen kauppalaivojen metsästykseen

apusana /ˈapusˌana/ (n)
Hilfswort
  lauseenmuodostuksen avuksi tarvittu sana, joka ei kuulu muihin sanaluokkiin

apuverbi /ˈapuvˌerbɪ/ (n)
Hilfsverb, Hilfszeitwort
  (kielitiede) verbi jonka avulla muodostetaan verbin liittomuotoja; verbi, joka antaa pääverbistä semanttista tai lauseopillista lisätietoa

apuväline /ˈapuvˌælɪne/ (n)
Hilfsmittel
  jossakin toiminnassa helpottava esine tai asia; työkalu, tarvekalu

arabia /ˈarabˌia/ (n)
Arabisch
  arabimaissa puhuttava seemiläinen kieli, jonka kirjakielenä toimii ns. klassinen arabia; eri valtioiden alueilla puhuttavat kielimuodot poikkeavat toisistaan sanastoltaan ja ääntämykseltään (sanalista)

arabialainen /ˈarabˌialˌainen/ (adj)
arabisch
  arabiankielistä etnistä alkuperää oleva, arabialaisuuteen liittyvä, Arabimaihin tai arabeihin liittyvä

arabialainen /ˈarabˌialˌainen/ (n)
Araber, Araberin
  arabi, etniseltä syntyperältään arabimaista oleva
  arabianhevonen

arabianhevonen /ˈarabɪˌanhevonen/ (n)
Araber
  tarpaanista polveutuva usein väritykseltään valkoinen tai vaaleanharmaa itämainen lämminverinen hevonen, josta on useita alalajeja

aragonia /ˈaraɡˌonɪa/ (n)
Aragonesisch
  (kielitiede) aragonian kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan Koillis-Espanjassa Aragonian itsehallintoalueella virallisen kielen, espanjan, ohessa. Sanalista

araknofobia /ˈaraknˌofobˌia/ (n)
Arachnophobie
  hämähäkkien kammo

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (adj)
arianisch
  areiolaisuuteen liittyvä

areiolainen /ˈareiolˌainen/ (n)
Arianer, Arianerin
  areiolaisuuden kannattaja

areiolaisuus /ˈareiolˌaisuːs/ (n)
Arianismus
  kristinuskon suuntaus, jonka mukaan Kristus ei ole samaa olemusta kuin Jumala ja joka tuomittiin kerettiläisyydeksi Nikean kirkolliskokouksessa vuonna 325

areometri /ˈareomˌetrɪ/ (n)
Aräometer
  nesteiden ominaispainon määrittämiseen käytettävä mittalaite

argentiinalainen /ˈarɡentˌiːnalˌainen/ (adj)
argentinisch
  Argentiinasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

argentiinalainen /ˈarɡentˌiːnalˌainen/ (n)
Argentinier, Argentinierin
  pysyvästi Argentiinassa asuva henkilö

argon /ˈarɡon/ (n)
Argon
  jalokaasuihin kuuluva väritön, hajuton ja mauton alkuaine

aristokraatti /ˈarɪstˌokraːtːɪ/ (n)
Aristokrat
  syntyperältään korkea, hallitsevan yhteiskuntaluokan, yläluokan, aristokratian jäsen, aatelinen, ylimys

aristokratia /ˈarɪstˌokratˌia/ (n)
Aristokratie
  valtiomuoto, jossa valta on yläluokalla, aatelilla tms.

aristotelismi /ˈarɪstˌotelˌismɪ/ (n)
Aristotelismus
  Aristoteleen ajatuksiin perustuva filosofinen suuntaus

aritmeettinen /ˈarɪtmˌeːtːɪnen/ (adj)
arithmetisch
  sellainen, joka kuuluu aritmetiikkaan tai on sen sääntöjen mukainen, laskuopillinen

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (adj)
arisch
  arjalaisiin liittyvä

arjalainen /ˈarjalˌainen/ (n)
Arier
  Intiaan noin 1900–1300 eKr. saapuneen indoiranilaisen valloittajakansan jäsen
  indoiranilaista kieltä puhuvan kansan jäsen
  indoeurooppalaisia kieliä puhuvien eurooppalaisten kuvitteellisen kantakansan jäsen

arka /ˈarka/ (adj)
empfindlich
  sellainen, johon sattuu, koskettaessa kipua tuottava, hellä

arkadi /ˈarkadɪ/ (n)
Arkade
  kaarikäytävä; pylväiden kannattelema holvikaarisarja

arkeologi /ˈarkeˌoloɡɪ/ (n)
Archäologe, Archäologin
  ammattinaan arkeologiaa harjoittava henkilö

arkeologia /ˈarkeˌoloɡˌia/ (n)
Archäologie, Altertumskunde
  tiede ihmisen kulttuurin kehityksestä sellaisena kuin se on tutkittavissa maasta ja maaperästä löydettyjen ihmisen toiminnan aikaan saattamien erilaisten rakenteiden ja esineiden jäännöksistä

arkikieli /ˈarkɪkˌielɪ/ (n)
Umgangssprache, Alltagssprache, Gemeinsprache
  jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa puhekieltä, mutta sisältää vähemmän vapauksia

arkipäivä /ˈarkɪpˌæivæ/ (n)
Almanca
  vanhemmassa merkityksessä kaikkia muita päiviä paitsi sunnuntaita ja kirkollisia juhlapäiviä, tai uudemmassa merkityksessä päiviä maanantaista perjantaihin, yleisiä juhlapäiviä yleensä lukuun ottamatta

arkisto /ˈarkɪsto/ (n)
Archiv
  dokumenttien säilytyspaikka

arkkiherttua /ˈarkːɪhˌertːua/ (n)
Erzherzog
  Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella käytetty aatelisarvo kuninkaan ja herttuan välissä

arkkihiippakunta /ˈarkːɪhˌiːpːakˌunta/ (n)
Erzbistum, Erzdiözese
  arkkipiispan johtama hallintoalue kristillisissä kirkoissa

arkkikansleri /ˈarkːɪkˌanslerɪ/ (n)
Erzkanzler
  arvonimi frankkivaltakunnassa ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa, jossa se annettiin eräille arkkipiispoille

arkkipiispa /ˈarkːɪpˌiːspa/ (n)
Erzbischof
  kirkollisessa hierarkiassa tavallista tärkeämmän hiippakunnan piispan asema; sen haltija

arkkitehti /ˈarkːɪtˌehtɪ/ (n)
Architekt, Architektin
  alan korkeakoulussa tutkinnon suorittanut rakennusten ja miljöön suunnittelija

arkkitehtoninen /ˈarkːɪtˌehtonɪnen/ (adj)
architektonisch
  arkkitehtuurin mukainen, arkkitehtuuriin liittyvä

arkkitehtuuri /ˈarkːɪtˌehtuːrɪ/ (n)
Architektur
  rakennustaide, vallitsevaan ympäristöön yhdyskuntia, rakennuksia ja rakenteita tuottava sovelletun tieteen ala, mikä ratkaisuissaan painottaa esteettisiä, taloudellisia ja sosiologisia näkökohtia

arkku /ˈarkːu/ (n)
Kiste
  tavaroiden säilyttämiseen tarkoitettu suuri kannellinen laatikko

arkontti /ˈarkontːɪ/ (n)
Archon
  korkea hallintovirkamies antiikin Kreikan kaupunkivaltioissa

armahdus /ˈarmahdus/ (n)
Gnadenbefugnis
  oikeudenkäytön käytäntö, jossa hallitsija tai ylempi oikeusaste voi vapauttaa tuomitun rikollisen rangaistuksesta tai sen osasta, tai lieventää rangaistusta

armeija /ˈarmeija/ (n)
Armee, Militär
  valtion puolustuksesta vastaava organisaatio, asevoimat, puolustusvoimat tai itsepuolustusvoimat kokonaisuudessaan

armeijaryhmä /ˈarmeijarˌyhmæ/ (n)
Heeresgruppe
  useasta armeijan kokoisesta yksiköstä muodostuva yhtymä, symboli XXXXX

armeliaisuus /ˈarmelɪˌaisuːs/ (n)
Barmherzigkeit
  säälin, laupeuden ja anteeksiantavuuden sisin, sydämellinen myötätunto puutteenalaisia ja kärsiviä kohtaan

armenia /ˈarmenˌia/ (n)
Armenisch
  Armeniassa puhuttava indoeurooppalainen kieli (sanalista, kielitunnus: hy)

armenialainen /ˈarmenˌialˌainen/ (adj)
armenisch
  Armeniasta peräisin oleva tai Armeniaan liittyvä

armenialainen /ˈarmenˌialˌainen/ (n)
Armenier, Armenierin
  pysyvästi Armeniassa asuva henkilö

aro /ˈaro/ (n)
Steppe
  luonnonvaraisen heinä- ja ruohokasvillisuuden ja joskus myös pensaiden peittämä verrattain kuiva ja puuton kasvillisuusalue

aromi /ˈaromɪ/ (n)
Aroma
  ruuan tai juoman tuoksu; aromi mielletään hyväksi tuoksuksi

arpi /ˈarpɪ/ (n)
Narbe
  haavan tai muun viottuman seurauksena kehittyvän arpikudoksen muodostama jälki iholla

arseeni /ˈarseːnɪ/ (n)
Arsen
  vaaleanharmaa, metallikiiltoinen, hauras alkuaine, myrkyllinen typpiryhmään kuuluva puolimetalli. Luonnossa arseeni esiintyy yleensä sulfideissa. Arseenin kemiallinen merkki on As.

arsenikki /ˈarsenˌikːɪ/ (n)
Arsenik
  (kemia) arseenitrioksidi

arsina /ˈarsɪna/ (n)
Arschine
  vanha venäläinen pituusmitta, Venäjän kyynärä, 71,12 cm

arterioskleroosi /ˈarterɪˌosklerˌoːsɪ/ (n)
Arteriosklerose
  valtimoiden jäykistyminen ja paksuuntuminen

artikkeli /ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
Artikel, Geschlechtswort
  monissa kielissä nominin, monesti vain substantiivin, yhteydessä oleva pikku sana, josta selviää, onko nomini epämääräisessä vai määräisessä muodossa sekä nominin mahdollinen suku
Artikel, Begleiter
  tiettyä rajattua teemaa käsittelevä, usein yhden ihmisen laatima, kirjoitus, osa julkaisua

artikla /ˈartɪkla/ (n)
Artikel
  lain tai sopimuksen osa

arvata /ˈarvata/ (v)
raten, erraten, absehen
  antaa vastaukseksi jotain muuta kuin tieto, esimerkiksi luulo tai jotain satunnaista

arvio /ˈarvɪo/ (n)
Schätzung
  yleensä lähtötietoihin perustuva summittainen laskelma

arvioida /ˈarvɪˌoida/ (v)
ermessen
  tehdä arvio(inti) jnk ominaisuuksista

arvioiminen /ˈarvɪˌoimɪnen/ (n)
Schätzung
  arvioida-verbistä muodostettu teonnimi

arviointi /ˈarvɪˌointɪ/ (n)
Schätzung, Anschlag
  arvion teko lähdeaineistoa hyödyntäen, myös aistimusten ja tuntuman perusteella

arvioverotus /ˈarvɪˌoverotus/ (n)
Besteuerung nach Schätzung
  verottajan käyttämä menettely verovelvollisen tulon ja varallisuuden määräämiseksi silloin, kun veroilmoitusta ei ole annettu, se on puutteellinen tai sitä ei muuten voida käyttää verotuksen perusteena

arvo /ˈarvo/ (n)
Wert
  se, miten tärkeä jokin on; arvokkuuden määrä, merkitys, tärkeys
Preis
  se, mitä jokin maksaa, hinta

arvoitus /ˈarvoitus/ (n)
Rätsel
  kysymys tai tarina, jonka vastausta arvoituksen kuulija ei tiedä

arvokas /ˈarvokas/ (adj)
wertvoll
  kallis
würdig
  arvostettu, kunnioitettu, t. oman arvonsa tunteva

arvopaperi /ˈarvopˌaperɪ/ (n)
Wertpapier
  arvopaperikaupan kohteena oleva varallisuusarvollinen asiakirja tai arvo-osuus, kuten osake tai joukkovelkakirja

arvopuu /ˈarvopuː/ (n)
Wertholz, Wertholztamm
  havupuu tai lehtipuu, josta saatava tukki kelpaa vähintään sahatavaran raaka-aineeksi

arvostaa /ˈarvostaː/ (v)
schätzen
  pitää jotakuta tai jotain laadultaan, moraalisesti tai eettisesti ylevänä

arvostella /ˈarvostella/ (v)
bewerten
  antaa arvostelu jstak, arvioida jk
kritisieren
  moittia jkta/jtak, esittää kritiikkiä jkta/jtak kohtaan

arvosubjektivismi /ˈarvosˌubjektɪvˌismɪ/ (n)
Wertesubjektivismus, Wertsubjektivismus
  käsitys, jonka mukaan arvot ovat puhtaasti yksilöllisiä valintoja

as /ˈas/ (n)
As
  alennettu a-sävel, enharmoninen sävelen gis kanssa

asbesti /ˈasbestɪ/ (n)
Asbest
  palonkestävä kuitumainen rakennusaine ja seosaine, mikä on karsinogeeni ja sen käyttö on kielletty

ase /ˈase/ (n)
Waffe
  väline tai laite, jota käytetään vahingoittamaan elämää ja omaisuutta, ja uhkailuun näillä sekä puolustautumiseen. Aseita voi käyttää metsästyksessä, eläinten tappamiseen ja tainnuttamiseen ja urheilussa

aseellinen /ˈaseːllɪnen/ (adj)
bewaffnet
  sellainen, jossa käytetään aseita

aseeton /ˈaseːton/ (adj)
unbewaffnet
  sellainen, jolla ei ole asetta tai aseita

aseistaa /ˈaseistaː/ (v)
bewaffnen
  toimittaa aseita jklle, varustaa jk asein

aseistautua /ˈaseistˌautua/ (v)
bewaffnen
  varustaa itsensä asein

aseistus /ˈaseistus/ (n)
Bewaffnung, Waffen
  jonkin tahon aseet kokonaisuutena

aseksuaalisuus /ˈaseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
Asexualität
  seksuaalisen kiinnostuksen tai halun puuttuminen

aselepo /ˈaselˌepo/ (n)
Waffenruhe
  sodan osapuolien kesken sovittu sotatoimet määräajaksi tai toistaiseksi keskeyttävä tauko, jonka aikana yleensä pyritään käynnistämään rauhanneuvottelut

asema /ˈasema/ (n)
Position, Stellung
  tilanne, arvostus suhteessa toiseen
Bahnhof, Station, Busbahnhof
  paikka, jossa julkinen kulkuneuvo (juna, bussi, taksi) pysähtyy
Laufwerk
  tietokoneen massamuistilaite tai kiintolevyltä varattu osio

asemakaava /ˈasemakˌaːva/ (n)
Bebauungsplan
  taajaman lakisääteinen rakentamissuunnitelma

asenne /ˈasenne/ (n)
Attitüde
  eettisiin arvoihin tai sosiaalisesti merkitykselliseen kohteeseen perustuva myönteinen tai kielteinen suhtautumistapa, ohje, kuvaus tai neuvo, kuinka toimia tavoitteen saavuttamiseksi

asentaja /ˈasentˌaja/ (n)
Monteur, Installateur, Mechaniker, Schlosser
  jonkin teknisen alan asentamista tekevä ammattihenkilö

asento /ˈasento/ (n)
Haltung
  positio, se avaruudellinen tila missä joku tai jokin on itseensä tai johonkin muuhun kohteeseen nähden

asetelma /ˈasetˌelma/ (n)
Stillleben
  elottomista luontokappaleista tai esineistä koottu sommitelma tai tällaista aihetta esittävä maalaus, piirustus, valokuva tms.

asetoni /ˈasetˌonɪ/ (n)
Azeton, Aceton
  dimetyyliketoni, orgaanisten aineiden erinomainen liuotin, jota esiintyy myös jossain määrin veressä ja virtsassa

asetus /ˈasetus/ (n)
Verordnung
  Euroopan parlamentin ja neuvoston antama säädös, joka tulee sellaisenaan välittömästi voimaan

asetyleeni /ˈasetylˌeːnɪ/ (n)
Acetylen
  alkyynien luokkaan kuuluva orgaaninen yhdiste, normaalilämpötilassa kaasumainen hiilivety, jonka kemiallinen kaava on C₂H₂

asevelvollinen /ˈasevˌelvollɪnen/ (n)
wehrpflichtig
  henkilö, joka on asevelvollisuuden alainen; erityisesti sellainen, joka on suorittamassa asevelvollisuuttaan

asevelvollisuus /ˈasevˌelvollɪsuːs/ (n)
Wehrpflicht
  osa lakisääteistä maanpuolustusvelvollisuutta; edellyttää osallistumista aselliseen, aseettomaan tai siviilipalvelukseen, ellei maan laki mahdollista myös totaalikieltäytymistä

asevoimat /ˈasevˌoimat/ (n)
Streitkräfte
  valtion tai valtioliiton puolustusvoimat, sotavoimat tai armeija

asfaltti /ˈasfaltːɪ/ (n)
Asphalt
  bitumin ja kiviaineksen seos, jota käytetään teiden ja muiden maa-alueiden päällystämiseen

asia /ˈasɪa/ (n)
Ding, Sache
  käsiteltävä tapaus, juttu; aihe
  juttu, oikeusjuttu; samaan tapaukseen liittyvien osasten kokonaisuus, joka on siirretty tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen käsittelyyn ja ratkaistavaksi
  hoidettava tehtävä, toimi
  viestinnän informaatiosisältö, tosiasia, fakta
Ding, Sache, Fakt, Tatsache
  johonkin alaan kuuluvat aiheet
Ding, Sache, Rechtsangelegenheit
  jonkin poliittisen toiminnan ala, jonkin etu

asiakas /ˈasɪakas/ (n)
Kunde, Abnehmer, Käufer
  jonkin tuotteen ostaja tai jonkin palvelun tilaaja, kaupanteossa myyjän vastapuoli, se jota myyjä palvelee

asiakirja /ˈasɪakˌirja/ (n)
Urkunde, Dokument
  julkinen tai yksityinen kirjallinen todiste, joka osoittaa viranomaisen päätöksen, määräyksen tai muun toimenpiteen taikka yksityisen henkilön oikeudellisesti merkittävän tahdonilmauksen

asiakirjahallinto /ˈasɪakˌirjahˌallɪnto/ (n)
Dokumentenmanagement
  hallinnon osa-alue, joka vastaa asiakirjojen hallintaprosessien ohjauksesta ja valvonnasta asiakirjoja tuottavassa organisaatiossa

asianajaja /ˈasɪˌanajˌaja/ (n)
Anwalt, Rechtsanwalt
  Suomessa asianajajaluetteloon merkitty ammattimaisesti asianajotoimintaa harjoittava lakimies

asianomistajarikos /ˈasɪˌanomˌistajˌarɪkos/ (n)
Antragsdelikt
  rikos, jonka esitutkinta suoritetaan vain jos asianomistaja on ilmoittanut vaativansa rikoksesta epäillylle rangaistusta

asianosainen /ˈasɪˌanosˌainen/ (n)
Partei, Interessent, Mitinteressent
  riita-, rikos- tai hallintoprosessin osapuoli, jonka oikeutta, etua tai velvollisuutta asian käsittely koskee

asiantuntija /ˈasɪˌantuntˌija/ (n)
Experte, Sachverständiger
  henkilö, jolla on erityistä asiantuntemusta johonkin; ekspertti

askel /ˈaskel/ (n)
Tritt, Schritt
  juoksu-, kävely- tai tanssiliike, jossa toinen jalka siirretään toisen eteen, ja sille kohdistetaan kehon paino

aspartaami /ˈaspartˌaːmɪ/ (n)
Aspartam
  eräs keinotekoinen makeutusaine, joka muistuttaa maultaan sakkaroosia mutta on sitä noin 100–200 kertaa makeampaa

aspiriini /ˈaspɪrˌiːnɪ/ (n)
Aspirin
  asetyylisalisyylihappoa lääkeaineena sisältävä tulehduskipulääke; mikä tahansa asetyylisalisyylihappoa vaikuttavana aineosana sisältävä lääkevalmiste

assyrialainen /ˈassyrˌialˌainen/ (adj)
assyrisch
  Assyriaan tai assyrialaisiin liittyvä

astatiini /ˈastatˌiːnɪ/ (n)
Astat
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki At

aste /ˈaste/ (n)
Grad
  tasokulman mittayksikkö eli kulman suuruuden mittayksikkö, tunnus °
  lämpötilan mittayksikkö
Stadium, Stufe, Grad
  kehitysaste, kehittymisen aste, kertoo kuinka kehittynyt jokin on

astelevy /ˈastelˌevy/ (n)
Winkelmesser
  levy, jossa on asteikko kulmien mittaamiseen

asteriski /ˈasterˌiskɪ/ (n)
Sternchen
  tähtimerkki *, jota käytetään mm. alaviitteen merkkinä, ja tietotekniikassa kertomerkin asemesta sekä jokerimerkkinä

asterismi /ˈasterˌismɪ/ (n)
Asterismus
  tähtikuvio, erityisesti sellainen, joka ei ole mikään nykyisestä 88 tähdistöstä

astevaihtelu /ˈastevˌaihtelu/ (n)
Stufenwechsel
  kielellinen ilmiö, jossa kaksoiskonsonantillista eli vahva-asteista sanaa taivutettaessa toinen konsonantti katoaa ja sanasta tulee heikkoasteinen. Suomessa vaihtelu koskee soinnittomia klusiileita. Toisessa tapauksessa vaihtelu (laatuvaihtelu) esiintyy tilanteessa, jossa klusiili vaihtuu toiseksi äänteeksi.

astiakaappi /ˈastɪakˌaːpːɪ/ (n)
Geschirrschrank
  kaappi, jossa säilytetään astioita

astianpesukone /ˈastɪˌampesˌukone/ (n)
Geschirrspüler
  astiat koneellisesti pesevä laite tai kodinkone

astiasto /ˈastɪˌasto/ (n)
Geschirr
  kokonaisuus, joka sisältää ruoan tarjoilemiseen ja syömiseen tarvittavat astiat ja ruokailuvälineet

astma /ˈastma/ (n)
Asthma
  keuhkoputkien limakalvojen tulehdussairaus

astrologi /ˈastrolˌoɡɪ/ (n)
Astrologe
  astrologiaa harjoittava henkilö, tähdistäennustaja

astrologia /ˈastrolˌoɡɪa/ (n)
Astrologie
  oppi, jonka mukaan tähtien ja planeettojen asemat ilmaisevat ihmisen luonnetta, elämän tapahtumia yms. ja joukko keinoja, joiden avulla pyritään saamaan ymmärrystä näistä tähtien ja planeettojen asemia tutkimalla

astrologinen /ˈastrolˌoɡɪnen/ (adj)
astrologisch
  astrologiaan liittyvä, astrologiaan perustuva

astronominen yksikkö /ˈastronˌomɪnen ˈyksɪkːø/ (n)
astronomische Einheit
  etäisyyden ja matkan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 149 597 870 700 metriä (tunnus au, aiemmin AU)

astua /ˈastua/ (v)
Schritt machen, betreten, steigen, treten
  ottaa askel
schreiten
  kävellä verkkaisesti
besteigen
  (eläimestä) siittää, kollektiivisesti, pariutua
treten
  (laista, asetuksesta, määräyksestä) ~ voimaan, par. tulla voimaan; olla jostakin hetkestä lähtien jotakin määräävä tai säätelevä

asua /ˈasua/ (v)
wohnen, leben
  elää ja pitää majaa jossakin

asuinpaikka /ˈaswɪmpˌaikːa/ (n)
Wohnort
  kiinteään asumiseen liittyvä paikkakunta, jolla koti sijaitsee

asukas /ˈasukas/ (n)
Einwohner, Bewohner
  henkilö, joka asuu jossakin paikassa

asukasluku /ˈasukˌasluku/ (n)
Einwohnerzahl
  se, paljonko tietyllä alueella on asukkaita

asumaton /ˈasumaton/ (adj)
unbewohnt
  jossa ei ole asukkaita, autio

asunto /ˈasunto/ (n)
Wohnung, Appartement, Haus
  paikka, jossa asutaan

asuntola /ˈasuntˌola/ (n)
Wohnheim, Studentenheim
  (yleensä jonkin yhdistyksen ylläpitämä) joukko asuntoja, joissa asuvilla henkilöillä on niihin tietyin perustein myönnettävä asumisoikeus (esim. opiskelija-asuntolassa voivat asua vain opiskelijat)

asustaa /ˈasustaː/ (v)
leben, verbleiben, wohnen, bewohnen
  asua, oleilla, majailla; asustella

asuste /ˈasuste/ (n)
Accessoire
  vaatetukseen kuuluva, varsinaisesta puvusta erillinen asun täydentävä pukine tai viimestelevä koriste

asuttu /ˈasutːu/ (adj)
bewohnt, gewohnt
  sellainen, jossa asutaan parhaillaan tai on asuttu aiemmin

atamaani /ˈatamˌaːnɪ/ (n)
Ataman
  kasakoiden tai haidamakkien päällikön arvonimi, jota käytettiin eri aikoina vaihtelevasti erityyppisistä päälliköistä

ateisti /ˈateistɪ/ (n)
Atheist, Atheistin
  henkilö, jolla ei ole uskoa jumalien olemassaoloon (heikko ateismi)

ateistinen /ˈateistɪnen/ (adj)
atheistisch
  ateismiin liittyvä, jumaliin uskomaton

ateljee /ˈateljeː/ (n)
Atelier
  taiteilijan työtila, työhuone, työpaja

ateria /ˈaterˌia/ (n)
Mahlzeit, Essen
  yhdellä kerralla nautittava ruokakokonaisuus; ruoka, ruoka-annos
  ruokailu, ruokahetki

atlas /ˈatlas/ (n)
Atlas
  ylimmäinen kaulanikama, kannattajanikama

atleetti /ˈatleːtːɪ/ (n)
Athlet, Athletin
  vartalotyypiltään lihaksikas ja voimakasluustoinen henkilö

atleettinen /ˈatleːtːɪnen/ (adj)
athletisch
  ruumiinrakenteeltaan atleetin kaltainen; urheilullinen, lihaksikas

atolli /ˈatollɪ/ (n)
Atoll
  matala korallista muodostunut saari trooppisilla merialueilla

atomi /ˈatomɪ/ (n)
Atom
  aineen perusosa, joka koostuu elektroneista, protoneista ja neutroneista; alkuaineen kemiallisesti pienin osa

atomikello /ˈatomɪkˌello/ (n)
Atomuhr
  kello, joka käyttää atomien resonanssitaajuuksia ajan mittaamiseen

atomiluku /ˈatomˌiluku/ (n)
Ordnungszahl, Kernladungszahl
  luku, joka ilmaisee alkuaineen atomin ytimessä olevien protonien määrän

atomimassa /ˈatomɪmˌassa/ (n)
Atommasse
  alkuaineen luonnossa olevan isotooppiseoksen atomien keskimääräinen massa

atomimassayksikkö /ˈatomɪmˌassaˌyksɪkːø/ (n)
atomare Masseneinheit
  massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6605402·10-27 kg. Tunnus u.

atomipommi /ˈatomɪpˌommɪ/ (n)
A-bombe
  pommi, jota käytetään ydinaseena

atomiydin /ˈatomˌiydɪn/ (n)
Atomkern
  atomin nukleoneista, eli protoneista ja lähes poikkeuksetta neutroneista, koostuva keskus, jota ympäröivät elektronit; atomiytimellä on positiivinen sähkövaraus ja se muodostaa valtaosan atomin massasta

atsimuutti /ˈatsɪmˌuːtːɪ/ (n)
Azimut
  taivaankappaleen ja havaintopisteen etelämeridiaanien välinen kulmaetäisyys horisontissa

attentaatti /ˈatːentˌaːtːɪ/ (n)
Attentat
  poliittinen murha (yritys), pommi-isku, isku

aueta /ˈaueta/ (v)
aufgehen, öffnen
  mennä auki, avautua

auguuri /ˈauɡuːrɪ/ (n)
Augur
  roomalainen ennustajapappi, jotka ennustivat eläinten käyttäytymisen, erityisesti lintujen lennon, perusteella

aukile /ˈaukɪle/ (n)
Fontanelle
  nuoren yksilön kallon vielä luutumaton kohta

aukio /ˈaukɪo/ (n)
Platz
  avoin paikka maastossa; taajamassa puistikko, toria pienempi kauppapaikka, avokortteli tai vastaava

aukko /ˈaukːo/ (n)
Loch, Lücke, Mund
  reikä, läpi, avauma

auksiini /ˈauksɪːnɪ/ (n)
Auxin
  eräitä kasvihormoneja

auktoritatiivinen /ˈauktorˌitatˌiːvɪnen/ (adj)
autoritativ
  arvovaltainen, auktoriteettiin perustuva

aunuksenkarjala /ˈaunuksˌeŋkarjˌala/ (n)
Olonetzisch
  livvi

aura /ˈaura/ (n)
Pflug
  maanviljelyssä maanmuokkaukseen käytettävä kone, kyntöaura

auringonkukka /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːa/ (n)
Sonnenblume
  pitkävartinen ja kookaskukkainen öljykasvi (), jonka siemeniä käytetään ravinnoksi

auringonkukkaöljy /ˈaurɪŋŋˌoŋkukːaˌøljy/ (n)
Sonnenblumenöl
  auringonkukan siemenistä puristamalla tai uuttamalla valmistettu öljy

auringonlasku /ˈaurɪŋŋˌonlasku/ (n)
Sonnenuntergang
  luonnonilmiö, jossa Aurinko laskee Maan horisontin taakse

auringonnousu /ˈaurɪŋŋˌonnousu/ (n)
Sonnenaufgang
  ajankohta aamulla, jolloin auringon yläreuna nousee horisontin yläpuolelle tasaiselta maastolta mitattuna

auringonpaiste /ˈaurɪŋŋˌompaiste/ (n)
Sonnenschein
  auringosta saatavat infrapuna-, ultravioletti- ja näkyvän valon säteily

auringonpilkku /ˈaurɪŋŋˌompɪlkːu/ (n)
Sonnenfleck
  auringon pinnassa näkyvä normaalia viileämpi ja tummempi alue

auringonvalo /ˈaurɪŋŋˌonvalo/ (n)
Sonnenlicht
  auringosta tuleva valo

aurinko /ˈaurɪŋko/ (n)
Sonne
  tähti, etenkin merkityksessä aurinkokunnan keskus

aurinkoinen /ˈaurɪŋkˌoinen/ (adj)
sonnig, sonnenbeschienen
  auringonpaisteinen, jossa aurinko paistaa

aurinkokello /ˈaurɪŋkokˌello/ (n)
Sonnenuhr
  ajan näyttämiseen käytettävä laite, jossa erityisen osoittimen langettama varjo kertoo ajan

aurinkokunta /ˈaurɪŋkokˌunta/ (n)
Sonnensystem
  aurinkokeskinen järjestelmä, jossa joukko taivaankappaleita kiertää keskuksena olevan tähden ympäri ja pysyy sen vetovoiman vaikutuspiirissä

aurinkolasit /ˈaurɪŋkˌolasɪt/ (n)
Sonnenbrille
  silmiä Auringolta suojaavat sävytetyt, usein vahvuudettomat silmälasit

aurinkopaneeli /ˈaurɪŋkˌopanˌeːlɪ/ (n)
Photovoltaikmodul, Solarmodul
  vähittäismyynti- ja asennuskelpoinen moduuli, joka on kokoonpantu useista tukirakenteeseen kiinnitetyistä aurinkokennoista; tuottaa auringonvaloon asetettuna hyödynnettävää sähköenergiaa ja siten toimii sähköntuotannon välineenä

aurinkotuoli /ˈaurɪŋkotˌuolɪ/ (n)
Liegestuhl
  auringonottoon tarkoitettu lepotuoli

aurinkotuuli /ˈaurɪŋkotˌuːlɪ/ (n)
Sonnenwind
  Auringon lähettämä hiukkassäteily, ei liity tavalliseen käsitykseen tuulesta

aurinkovoide /ˈaurɪŋkovˌoide/ (n)
Sonnencreme
  voide, joka iholle levitettynä suojaa jossain määrin UV-säteilyltä

aurto /ˈaurto/ (n)
Artig
  keskiajalla arvokkain löyty raha, joka jakaantui kahdeksaan penninkiin; aurtua

australialainen /ˈaustraːlˌialˌainen/ (adj)
australisch
  Australiasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

australialainen /ˈaustraːlˌialˌainen/ (n)
Australier, Australierin
  pysyvästi Australiassa asuva henkilö
  Australian kansalainen
  syntyperältään australialainen

autioittaa /ˈautɪˌoitːaː/ (v)
entvölkern, verwüsten
  saada autioitumaan; saada tyhjenemään ihmisistä/asukkaista

autiotalo /ˈautɪˌotalo/ (n)
verlassenes Haus
  asumaton talo, hylätty asuinrakennus tai joskus julkinen tms. rakennus

autismi /ˈautɪsmɪ/ (n)
Autismus
  neurobiologinen kehityshäiriö, jossa kommunikaatio muiden ihmisten kanssa on häiriintynyt

auto /ˈauto/ (n)
Auto, Wagen
  eräs pyörillä kulkeva henkilöiden kuljetukseen tarkoitettu moottorikäyttöinen ajoneuvotyyppi eli henkilöauto
Feuerwehrauto, Kastenwagen, LKW, Lastkraftwagen Transporter Kleintransporter, Lastwagen, Lieferwagen Feuerwehr
  jokin tavaran kuljetukseen tai muuhun tarpeeseen tarkoitettu moottoriajoneuvo kuten kuorma-auto, linja-auto, pakettiauto tai paloauto (kun auton laatu ilmenee kontekstista)

autodidakti /ˈautodɪdˌaktɪ/ (n)
Autodidakt, Autodidaktin
  itseoppinut; itseoppinut henkilö

autogiro /ˈautoɡˌiro/ (n)
Tragschrauber
  potkurivetoinen lentokone, jossa kiinteiden siipien asemesta on pystysuoraan akseliin laakeroitu vapaasti pyörivä roottori

autokanta /ˈautokˌanta/ (n)
Fuhrpark, Kraftfahrzeugbestand
  tietyn alueen autojen kokonaisuus

autokefaalinen /ˈautokefˌaːlɪnen/ (adj)
autokephal
  itsehallinnollinen, joka ei kuulu patriarkaatin alaisuuteen (ortodoksisesta kirkkokunnasta)

autokoulu /ˈautokˌoulu/ (n)
Fahrschule
  paikka, jossa opetetaan ajamaan auton lisäksi myös muilla moottoriajoneuvoilla

autokraatti /ˈautokrˌaːtːɪ/ (n)
Autokrat
  autokratian harjoittaja, yksinvaltias

autokraattinen /ˈautokrˌaːtːɪnen/ (adj)
autokratisch
  autokratian mukainen, yksinvaltainen

autolasi /ˈautolˌasɪ/ (n)
Autoglas
  autojen ja muiden ajoneuvojen ikkunoissa käytettävä lasi, joka tyypillisesti on tavallista ikkunalasia kestävämpää ja yleisesti myös karkaisemalla käsiteltyä

automaattinen /ˈautomˌaːtːɪnen/ (adj)
automatisch
  sellainen, joka toimii ennakkoon suunnitellulla tavalla itsestään, itsetoiminen

automaattinen tietojenkäsittely /ˈautomˌaːtːɪnen tˈietojˌeŋkæsˌitːely/ (n)
EDV, elektronisch Datenverarbeitung
  tietokoneeseen ohjelmoiduilla prosesseilla tapahtuva datan käsittely

automatisoida /ˈautomˌatɪsˌoida/ (v)
automatisieren
  tehdä automaattiseksi; muuttaa jokin tehtävä automaattiseksi ja korvata manuaalista (ihmis)työtä

automerkki /ˈautomˌerkːɪ/ (n)
Automarke
  brändi jolla autoja valmistava yritys myy autojaan

autonrengas /ˈautonrˌeŋŋas/ (n)
Autoreifen
  auton tietynlainen rengas, joita on tyypillisesti autossa neljä kappaletta

autoritaarinen /ˈautorɪtˌaːrɪnen/ (adj)
autoritär
  vallan keskittämiseen perustuva

autotalli /ˈautotˌallɪ/ (n)
Garage
  yhdelle tai useammalle ajoneuvolle tarkoitettu lähes umpinainen säilytystila

auttaa /ˈautːaː/ (v)
helfen
  antaa apua tai tukea jollekin

auttavainen /ˈautːavˌainen/ (adj)
hilfsbereit
  avulias, halukas auttamaan

avaaja /ˈavaːja/ (n)
Öffner
  väline, jota käytetään jonkin esineen, tölkin tai vastaavan avaamiseen irrottamalla kansi tai korkki

avaimenreikä /ˈavaimˌenreikæ/ (n)
Schlüsselloch
  lukossa lukituksen käsittelyä varten tavallisesti mekaaniselle avaimelle oleva sijoituspaikka, kolo tai syvennys.

avain /ˈavain/ (n)
Schlüssel
  lukon avaamiseen ja sulkemiseen tarkoitettu esine

avajaiset /ˈavajˌaiset/ (n)
Eröffnung
  tilaisuus, jossa jokin tapahtuma t. liikeyritys avataan yleisölle

avaruus /ˈavaruːs/ (n)
Weltraum
  miltei tyhjä osa maailmankaikkeutta planeettojen kaasukehien ulkopuolella

avaruusalus /ˈavarˌuːsalus/ (n)
Raumschiff, Raumfahrtzeug
  alus, joka on rakennettu avaruudessa liikkumista varten

avaruuskävely /ˈavarˌuːskævˌely/ (n)
Weltraumspaziergang
  ihmisen avaruuspukuun pukeutuneena avaruudessa aluksen ulkopuolella suorittamasta toiminnasta tai tehtävästä

avaruusoikeus /ˈavarˌuːsoikeus/ (n)
Weltraumrecht
  ulkoavaruudessa tapahtuvaa ihmisen toimintaa koskeva oikeustieteen haara

avaruusolento /ˈavarˌuːsolˌento/ (n)
Au­ßer­ir­di­sche, Au­ßer­ir­di­scher, Außerirdischer
  avaruudesta Maahan tullut eliö tai avaruudessa Maan ulkopuolella sijaitseva eliö

avaruuspuku /ˈavarˌuːspuku/ (n)
Raumanzug
  ihmistä avaruuden olosuhteilta suojaamaan suunniteltu puku, käytännössä yhden hengen avaruusalus, jota käytetään avaruuskävelyillä

avaruusromu /ˈavarˌuːsromu/ (n)
Weltraummüll
  Maata avaruudessa kiertävää ihmisen aikaansaamaa romua, joka on miehitettyjen avaruusalusten päästämiä roskia ja jätteitä, astronauteilta kadonneita työkaluja, maalinhitusia ynnä muita pieniä ja vähän suurempiakin kappaleita kuten rikkinäisiä satelliitteja ja kantorakettien vaiheita, jotka aikaansaavat törmäysvaaran satelliiteille ja miehitetyille avaruusaluksille

avata /ˈavata/ (v)
öffnen, aufmachen
  aukaista, kiertää, laittaa, leikata, työntää, vetää auki korkki tai kansi; levittää tai kääntää auki laskostettu, taitettu suljettu kappale; kääntää auki ovi, luukku tai muu este, tai jonkinlainen kiinnitys

avioehto /ˈavɪoˌehto/ (n)
Ehevertrag
  aviopuolisoiden sopimus omaisuuden jaosta erotilanteessa

avioero /ˈavɪˌoero/ (n)
Scheidung, Ehescheidung
  avioliiton lakkaaminen

avioliitto /ˈavɪolˌiːtːo/ (n)
Ehe
  kirkon tai valtion virallistama parisuhde, yhteiskunnan hyväksymä miehen ja naisen yksiavioisen yhteiselämän muoto, jossa vallitsevat lait ja normit tuottavat oikeuksia ja velvollisuuksia aviopuolisoille, joidenkin kirkkokuntien sakramentti; uskonnon hyväksymä naisten ja miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen pysyvässä suhteessa ja pysyväksi tarkoitettu instituutio lasten hankkimiseksi ja kasvattamiseksi

aviomies /ˈavɪomies/ (n)
Ehemann, Mann, Gemahl, Ehegatte
  mies, joka on avioliitossa vaimonsa kanssa

aviopari /ˈavɪˌoparɪ/ (n)
Ehepaar
  pariskunta, joka on vihitty avioliittoon

avioton /ˈavɪoton/ (adj)
ausserehelich, unecelich
  avioliiton ulkopuolella syntynyt
ledig, unverheiratet
  avioliitossa olematon

aviovaimo /ˈavɪovˌaimo/ (n)
Ehefrau, Frau
  nainen, joka on avioliitossa miehensä kanssa

avoauto /ˈavoˌauto/ (n)
Kabriolett
  henkilöauto, jossa ei ole kiinteää kattoa

avoin /ˈavoin/ (adj)
offen
  auki oleva, avattu
  aukea, esteetön, vapaa
frei, offen
  esillä oleva, näkyvä, peittelemätön
offenherzig, frei
  (ihmisestä) avomielinen, suora, rehellinen, teeskentelemätön

avokado /ˈavokˌado/ (n)
Avocado
  sen päärynänmuotoinen hedelmä, jossa on tyypillisesti tummanvihreä kuori

avokonttori /ˈavokˌontːorɪ/ (n)
Großraumbüro
  suuri toimistotila, jossa työskentelee useita työntekijöitä väliseinin erotetuissa työpisteissä

avomurtuma /ˈavomˌurtuma/ (n)
Bruch
  luunmurtuma, jossa iho rikkoutuu

avopäin /ˈavopæin/ (adv)
barhäuptig
  ilman hattua t. muuta päähinettä

avotuli /ˈavotˌulɪ/ (n)
offenes Feuer
  ulkoilmassa sytytetty tuli, nuotio, kokko, rovio

avovesi /ˈavovˌesɪ/ (n)
offenes Wasser
  vesi tai vesistö jossa ei ole jääpeitettä

azawakh /ˈatsavakh/ (n)
Azawakh, Tuareg-Windhund
  malilainen vinttikoira

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (adj)
aserbaidschanisch
  Azerbaidžanista peräisin oleva tai Azerbaidžaniin liittyvä

azerbaidžanilainen /ˈatserbˌaidʒanɪlˌainen/ (n)
Aserbaidschaner, Aserbaidschanerin
  pysyvästi Azerbaidžanissa asuva henkilö

azeri /ˈatserɪ/ (n)
Aserbaidschanisch
  azerin kieli, azerien puhuma turkkilainen kieli (kielitunnus: az)

b /bˈeː/ (n)
b
  alenettu h-sävel, enharmoninen sävelen ais kanssa

baari /bˈaːrɪ/ (n)
Bar
  ravintolan yhteydessä oleva tila alkoholijuomien tiskiltä myyntiin, drinkkibaari

baarimestari /bˈaːrɪmˌestarɪ/ (n)
Barkeeper
  baarityöhön erikoistunut ravintolatyöntekijä

bagatelli /bˈaɡatˌellɪ/ (n)
Bagatelle
  vähämerkityksinen tai epäoleellinen asia
  lyhyt, yleensä klassinen kirjallisuus- tai musiikkiteos, joka on tyypillisesti luonteeltaan kepeä tai leikkisä

bahamalainen /bˈahamalˌainen/ (adj)
bahamaisch
  Bahamasta peräisin oleva tai Bahamaan liittyvä

bahamalainen /bˈahamalˌainen/ (n)
Bahamaer, Bahamaerin
  Pysyvästi Bahamassa asuva henkilö

bahrainilainen /bˈahrainɪlˌainen/ (adj)
bahrainisch
  Bahrainista peräisin oleva tai Bahrainiin liittyvä

bahrainilainen /bˈahrainɪlˌainen/ (n)
Bahrainer, Bahrainerin
  pysyvästi Bahrainissa asuva henkilö

baijerilainen /bˈaijerɪlˌainen/ (adj)
bayerisch, bayrisch
  Baijerista peräisin oleva tai Baijeriin liittyvä

baijerilainen /bˈaijerɪlˌainen/ (n)
Bayer, Bayerin
  pysyvästi Baijerissa asuva henkilö

bakteeri /bˈakteːrɪ/ (n)
Bakterie, Bakterium
  mikroskooppisen pieni yksisoluinen, tumaton eliö. Jotkin bakteerit aiheuttavat sairauksia, osa taas on kantajalleen hyödyllisiä.

bakteriologi /bˈakterˌiolˌoɡɪ/ (n)
Bakteriologe
  bakteriologian harjoittaja

bakteriologia /bˈakterˌiolˌoɡɪa/ (n)
Bakteriologie
  bakteerioppi, bakteereita tutkiva tieteenala

balalaikka /bˈalalˌaikːa/ (n)
Balalaika
  venäläinen kolmionmuotoinen kielisoitin, jossa on tavallisesti kolme tai kuusi kieltä

baletti /bˈaletːɪ/ (n)
Ballett
  musiikin säestyksellä näyttämöllä esitettävä tanssimuoto, mitä esitetään itsenäisenä teoksena tai osana oopperaa

balettikoulu /bˈaletːɪkˌoulu/ (n)
Balettschule
  (yleensä yksityinen) koulu t. oppilaitos, jossa opiskellaan balettia

ballistinen /bˈallɪstɪnen/ (adj)
ballistisch
  ballistiikkaan liittyvä, ballistiikan mukainen

ballistinen ohjus /bˈallɪstɪnen ˈohjus/ (n)
Ballistische Rakete
  ohjus, joka laukaistaan rakettimoottorin voimalla avaruuteen ja palaa Maahan ballistiikan lakien mukaisesti osuakseen kohteeseensa

bambu /bˈambu/ (n)
Bambus
  mikä hyvänsä -tribukseen kuuluva heinäkasvi
  bambukasvista valmistettu kuitu tai kangas

banaali /bˈanaːlɪ/ (adj)
banal
  lattea, kulunut, arkipäiväinen, tavanomainen, liian tavallinen

banaani /bˈanaːnɪ/ (n)
Banane
  (kasvitiede, yleisesti) muu banaanien suvun () trooppinen ruohokasvi. Luonnon lajikkeita on noin 40. Viljelyyn kasvit lisätään yleensä suvuttomasti.
  näiden kasvien hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja

banaanikasvi /bˈanaːnɪkˌasvɪ/ (n)
Bananengewächs
  mikä tahansa banaanikasvien heimoon () kuuluva kasvilaji tai sellaisen yksilö

banaanivaltio /bˈanaːnɪvˌaltɪo/ (n)
Bananenrepublik
  nimitys pienestä poliittisesti epästabiilista korruptoituneen klikin hallitsemasta valtiosta, jolla on yleensä suuri riippuvuus yhdestä vientituotteesta, erityisesti Väli-Amerikassa

bandoneon /bˈandoneon/ (n)
Bandoneon
  erityisesti argentiinalaisessa tangossa suosittu harmonikkaa muistuttava soitin

bangladeshilainen /bˈaŋladˌeshɪlˌainen/ (adj)
bangladeschisch
  Bangladeshista peräisin oleva tai Bangladeshiin liittyvä

bangladeshilainen /bˈaŋladˌeshɪlˌainen/ (n)
Bangladescher, Bangladescherin
  pysyvästi Bangladeshissa asuva henkilö

banjo /bˈanjo/ (n)
Banjo
  kitaraa muistuttava kielisoitin, jossa on rummun kaltainen kaikukoppa

bardi /bˈardɪ/ (n)
Barde
  runoilija ja laulaja, etenkin kelttiläinen ammattirunonlaulaja keskiajalla

baritoni /bˈarɪtˌonɪ/ (n)
Bariton
  miesääni tenorin ja basson välillä; laulaja jonka äänihuulten pituus on noin 21 millimetriä

barium /bˈarium/ (n)
Barium
  maa-alkaleihin kuuluva pehmeä, valkoinen metalli, tunnus Ba

barlavento /bˈarlavˌento/ (n)
Barlavento-Kreol
  toinen kapverdenkreolin kielen päämurteista

barokki /bˈarokːɪ/ (n)
Barock
  Eräs arkkitehtuurin ja taiteen tyylisuunta.

barokkimusiikki /bˈarokːˌimusˌiːkːɪ/ (n)
Barockmusik
  barokin aikakaudella sävelletty musiikki

barrikadi /bˈarrɪkˌadɪ/ (n)
Barrikade
  tiesulku, erityisesti armeijaa varten rakennettu

basaari /bˈasaːrɪ/ (n)
Basar
  persialaisperäinen sana kauppakadulle tai -paikalle

basilika /bˈasɪlˌika/ (n)
Basilika
  antiikin Rooman arkkitehtuurille tyypillinen suorakaiteen muotoinen kolmi- tai useampilaivainen rakennus, jossa keskilaiva on muita laivoja korkeampi; rakenteeltaan tällainen kirkko

basiliski /bˈasɪlˌiskɪ/ (n)
Basilisk
  liskomainen tarueläin, jolla on pitkä häntä, linnun jalat, kotkan nokka, lohikäärmeen kieli ja suuret lepakonsiivet

basilli /bˈasɪllɪ/ (n)
Bazillus
  Basillus-sukuun kuuluva, itiöitä tuottava aerobinen, sauvamainen ja grampositiivinen bakteeri

basisti /bˈasɪstɪ/ (n)
Bassist, Bassistin
  muusikko, joka soittaa sähköistä bassoa eli bassokitaraa tai akustista bassoa eli kontrabassoa

baskeri /bˈaskerɪ/ (n)
Baskenmütze
  alun perin baskien kansallispukuun kuulunut asuste: villasta tehty pyöreä, litteä lipaton ja lieritön päähine, jossa on keskellä huopanypykkä

baski /bˈaskɪ/ (n)
Baskisch
  (kielitiede) baskin kieli, baskien puhuma isolaattikieli. Sanalista.

basso /bˈasso/ (n)
Bassist, Basssänger Bassstimme
  matalin miesääni tai sen esittäjä sekä oopperassa että kuorossa ja yleisesti; laulaja jonka äänihuulten pituus on noin 24 millimetriä

bassoavain /bˈassoavain/ (n)
Bassschlüssel
  F-avain nuottiviivaston toiseksi ylimmällä viivalla

bassokitara /bˈassokˌitara/ (n)
Bassgitarre, Bass
  1950-luvulla kehitetty, useimmiten sähköinen kielisoitin, jota käytetään enimmäkseen populaarimusiikissa

bassoklarinetti /bˈassoklˌarɪnˌetːɪ/ (n)
Bassklarinette
  klarinettia suurempi ja matalaäänisempi puupuhallin, klarinettiperheen basso, b-klarinettia oktaavia matalammalta soiva b-vireinen klarinetti

bastardi /bˈastardɪ/ (n)
Bastard
  avioton lapsi, äpärä
  sekamuoto, sekasikiö
  kirjasintyyppi; alun perin 1400- ja 1500-luvulla käytetty kirjainmuoto bastarda, gootilaisen kursiivin ja tekstuuran välimuoto

bastioni /bˈastɪˌonɪ/ (n)
Bastion
  vallinsarvi; bastionilinnoituksen muurin ulkoneva puolustusrakenne

bataatti /bˈataːtːɪ/ (n)
Süßkartoffel, Batate
  eräs elämänlankojen sukuun kuuluva makea ja suurimukulainen viljelyskasvilaji () tai sen yksilö tai tämän mukula, perunan etäinen sukulainen

batiikki /bˈatɪːkːɪ/ (n)
Batik
  Indonesiasta peräisin oleva kankaiden värjäystekniikka; näin värjätty kangas tai muu tekstiili

batymetria /bˈatymˌetrɪa/ (n)
Bathymetrie
  meren syvyyden mittaus

baškiiri /bˈaʃkɪːrɪ/ (n)
Baschkirisch
  Venäjällä Baškortostanissa ja muualla Uralin alueella puhuttu turkkilainen kieli (kielitunnus: ba)

beatifikaatio /bˈeatˌifɪkˌaːtɪo/ (n)
Seligsprechung
  autuaaksi julistaminen; tilaisuus tai prosessi, jossa henkilö julistetaan autuaaksi

becquerel /bˈekkuerel/ (n)
Becquerel
  säteilyn aktiivisuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Bq)

begiini /bˈeɡɪːnɪ/ (n)
Begin
  begiinit 1200-luvun Euroopassa olleita uskonnollisia naisjärjestöjä

belgialainen /bˈelɡɪalˌainen/ (adj)
belgisch
  Belgiasta peräisin oleva tai Belgiaan liittyvä

belgialainen /bˈelɡɪalˌainen/ (n)
Belgier, Belgierin
  pysyvästi Belgiassa asuva henkilö

belutši /bˈelutʃɪ/ (n)
Belutschisch
  belutšien kansan jäsen

benediktiini /bˈenedˌiktɪːnɪ/ (n)
Benedictiner
  benediktiiniläinen munkki

bengali /bˈeŋŋalɪ/ (n)
Bengali
  bengalin kieli (kielitunnus: bn), indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Bangladeshissa ja Intiassa. Yksi maailman puhutuimmista kielistä.

beniniläinen /bˈenɪnɪlˌæinen/ (adj)
beninisch
  Beninistä peräisin oleva tai Beniniin liittyvä

beniniläinen /bˈenɪnɪlˌæinen/ (n)
Beniner, Beninerin
  pysyvästi Beninissä asuva henkilö

bensiini /bˈensɪːnɪ/ (n)
Benzin
  raakaöljystä jalostettu polttoaine, jota käytetään ottomoottoreissa, joissa polttoaineseos sytytetään sähkökipinällä, moottoribensiini

bensiinimoottori /bˈensɪːnɪmˌoːtːorɪ/ (n)
Benzinmotor
  polttomoottori, joka käyttää bensiiniä polttoaineena, ottomoottori

benthinen /bˈenthɪnen/ (adj)
benthonisch
  benthokseen kuuluva

bentseeni /bˈentseːnɪ/ (n)
Benzol
  karsinogeeninen aromaattinen hiilivety C₆H₆, jossa hiiliatomit muodostavat renkaan

berkelium /bˈerkelium/ (n)
Berkelium
  eräs alkuaine (tunnus Bk)

berliiniläinen /bˈerlɪːnɪlˌæinen/ (adj)
berlinisch
  Berliinistä peräisin oleva tai Berliiniin liittyvä

berliiniläinen /bˈerlɪːnɪlˌæinen/ (n)
Berliner
  pysyvästi Berliinissä asuva henkilö

berylli /bˈeryllɪ/ (n)
Beryll
  silikaatteihin kuuluva alumiinia ja berylliumia sisältävä mineraali (Al₂Be₃(Si₆O18)

beryllium /bˈeryllium/ (n)
Beryllium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

besserwisser /bˈesservˌisser/ (n)
-in
  viisastelija, näsäviisas

betoni /bˈetonɪ/ (n)
Beton
  veteen sekoitetusta sementistä ja kiviaineksesta valmistettu rakentamiseen käytettävä massa, ja sen kovettuessa syntyvä aine

betonimylly /bˈetonɪmˌylly/ (n)
Betonmischer, Betonmischmaschine
  laite jolla sekoitetaan valmistettavaa betonia

bhutanilainen /bhˈutanɪlˌainen/ (adj)
bhutanisch
  Bhutanista peräisin oleva tai Bhutaniin liittyvä

bhutanilainen /bhˈutanɪlˌainen/ (n)
Bhutaner, Bhutanerin
  pysyvästi Bhutanissa asuva henkilö

bidee /bˈideː/ (n)
Bidet
  alapesuun tarkoitettu pesuallas, jossa vaakasuoraan tuleva vesisuihku on tarkoitettu alapään pesemiseen

biisoni /bˈiːsonɪ/ (n)
Bison
  nautaeläimiin kuuluva Pohjois-Amerikan suurikokoisin maanisäkäs (Bison bison)

biljardi /bˈiljardɪ/ (n)
Billard
  pallopeli, jota pelataan erityisellä veralla päällystetyllä pöydällä

biljardikeppi /bˈiljardɪkˌepːɪ/ (n)
Billardstock, Queue
  biljardipelien peliväline, pallojen lyömiseen käytettävä pitkä kapeneva sauva

biljardipallo /bˈiljardɪpˌallo/ (n)
Billardkugel
  biljardissa pelivälineenä käytettävä jostakin soveliaasta massasta valmistettu pallo

binomi /bˈinomɪ/ (n)
Binom
  kaksiterminen polynomi

biodynaaminen /bˈiodynˌaːmɪnen/ (adj)
biologisch-dynamische
  sanotaan antroposofisten näkemysten mukaisesti toteutetusta viljelystä ja sen tuotteista

bioepäorgaaninen kemia /bˈioˌepæˌorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
bioanorganische Chemie
  epäorgaaninen biokemia; tieteenala, jossa yhdistyvät biokemia ja epäorgaaninen kemia

biojäte /bˈiojˌæte/ (n)
Bioabfall
  eloperäinen jäte, josta sen hajotessa syntyy multaa

biokemia /bˈiokˌemɪa/ (n)
Biochemie
  elävien olioiden kemiallista koostumusta ja elävien solujen kemiallisia muutoksia ja niihin liittyviä ilmiöitä tutkiva kemian haara

biologi /bˈiolˌoɡɪ/ (n)
Biologe
  biologiaa ammattinaan harjoittava henkilö; elollisen luonnon tutkija

biologia /bˈiolˌoɡɪa/ (n)
Biologie
  elollista luontoa ja elämää tutkiva tiede

biometrinen /bˈiomˌetrɪnen/ (adj)
biometrisch
  biometriaa käyttävä tai hyödyntävä

biomuovi /bˈiomˌuovɪ/ (n)
Biokunststoff
  kasvi- tai eläinperäisistä raaka-aineista valmistettu materiaali

bipolaarinen /bˈipolˌaːrɪnen/ (adj)
bipolar
  kaksinapainen

biseksuaalinen /bˈiseksuˌaːlɪnen/ (adj)
bisexuell
  molempiin sukupuoliin vetoa tunteva

biseksuaalisuus /bˈiseksuˌaːlɪsuːs/ (n)
Bisexualität
  seksuaalisen mielenkiinnon kohdistuminen sekä miehiin että naisiin

blini /blˈinɪ/ (n)
Blini
  Venäjältä lähtöisin oleva makeuttamaton hiivalla kohotettu tattariohukainen, tavallisesti monikossa blinit

blogata /blˈoɡata/ (v)
bloggen
  kirjoittaa tai pitää blogia

bloggaaja /blˈoɡːaːja/ (n)
Blogger, Bloggerin
  blogin pitäjä

blogi /blˈoɡɪ/ (n)
Blog
  julkinen, verkossa pidettävä päiväkirja

blondi /blˈondɪ/ (n)
Blondine
  vaaleaverikkö; vaaleahiuksinen (käytetään useammin naisista)

blues /blˈues/ (n)
Blues
  afroamerikkalaisen musiikin tyylilaji, joka kehittyi Yhdysvalloissa 1800- ja 1900-luvun vaihteessa mustan väestönosan keskuudessa

boikotti /bˈoikotːɪ/ (n)
Boykott
  painostusmuoto, joka perustuu taloudellisten suhteiden katkaisemiseen, esim. jättämällä tietyn valmistajan tuotteet ostamatta

boksarikapina /bˈoksarˌikapˌina/ (n)
Boxeraufstand
  Kiinassa vuosina 1899–1901 tapahtunut länsimaalaisvastainen kansannousu

bokseri /bˈokserɪ/ (n)
Boxer
  eräs saksalainen koirarotu

bokserimoottori /bˈokserɪmˌoːtːorɪ/ (n)
Boxermotor
  polttomoottori, jossa sylinterit on sijoitettu vastakkain toisiinsa nähden, vastaiskumoottori

bolivialainen /bˈolɪvˌialˌainen/ (adj)
bolivianisch
  Boliviasta peräisin oleva tai Boliviaan liittyvä

bolivialainen /bˈolɪvˌialˌainen/ (n)
Bolivianer, Bolivianerin
  pysyvästi Boliviassa asuva henkilö

bolševikki /bˈolʃevˌikːɪ/ (n)
Bolschewik, Bolschewikin
  bolševikit 1900-luvun alun kahtiajakautuneen Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen radikaali siipi, josta sittemmin tuli oma puolueensa; toista siipeä kutsuttiin menševikeiksi

bolševismi /bˈolʃevˌismɪ/ (n)
Bolschewismus
  bolševikkien ajama asia (vastakohtana menševikkien asialle)
  bolševikkien ajama sosialismin muoto

boori /bˈoːrɪ/ (n)
Bor
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine

boorihappo /bˈoːrɪhˌapːo/ (n)
Borsäure
  eräs heikko happo: boorin yhdiste, jota käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin (H₃BO₃)

bordelli /bˈordellɪ/ (n)
Bordell, Freudenhaus, Puff
  rakennus tai huoneisto, jossa prostituoidut ottavat vastaan asiakkaita

bosnia /bˈosnɪa/ (n)
Bosnisch
  bosnian kieli (kielitunnus: bs), Bosnia ja Hertsegovinassa puhuttava slaavilainen kieli

botti /bˈotːɪ/ (n)
Bot
  tietokoneohjelma, joka toimii määriteltyjen ohjeiden mukaan ainakin osittain itsenäisesti ilman ihmisen myötävaikutusta

boysenmarja /bˈoysˌenmarja/ (n)
Boysenbeere
  eri vatukkalajeista syntynyt risteymä ( × ), jota viljellään marjojensa takia

braatvursti /brˈaːtvurstɪ/ (n)
Bratwurst
  (keittiö) tavallisesti ohuehko luonnonkuorinen, alkuaan keskieurooppalainen paistinmakkara, jonka tyyppi määräytyy valitun hienoksi hakatun lihan ja lisukkeista koostuvan täytteen perusteella. Täysin lihattomiakin "braatvursteja" valmistetaan

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (adj)
brasilianisch
  Brasiliasta peräisin oleva tai Brasiliaan liittyvä

brasilialainen /brˈasɪlˌialˌainen/ (n)
Brasilianer, Brasilianerin
  pysyvästi Brasiliassa asuva henkilö

brasilianportugali /brˈasɪlɪˌamportˌuɡalɪ/ (n)
brasilianisch Portugiesisch
  Brasiliassa käytettävä muoto portugalin kirjakielestä; eroaa portugalinportugalista lähinnä ääntämyksensä ja foneettisemman oikeinkirjoituksensa suhteen

brasilianterrieri /brˈasɪlɪˌanterrˌierɪ/ (n)
Terrier Brasileiro
  pieniä portugalinpodengoja muistuttava Brasiliaan aikanaan Euroopasta tuotuihin koiriin pohjautuva terriereihin kuuluva koirarotu

bretoni /brˈetonɪ/ (n)
Bretonisch
  Bretagnessa asuvan kansan edustaja

briljantti /brˈiljantːɪ/ (n)
Brillant
  timantin 56-sivuinen hiontamuoto

britanninen kieli /brˈitannɪneŋ kˈielɪ/ (n)
britannische Sprache
  mikä tahansa kelttiläisten saarikielten britannisten kielten ryhmään kuuluva kieli

bromi /brˈomɪ/ (n)
Brom
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki Br

bruselloosi /brˈusellˌoːsɪ/ (n)
Brucellose
  tarttuva Brucella abortus -bakteerin auheuttama tauti, joka johtaa naudalla sikiön syntymiseen ennenaikaisesti

brutaali /brˈutaːlɪ/ (adj)
brutal
  raaka, piittaamaton

buddhalaisuus /bˈudːhalˌaisuːs/ (n)
Buddhismus
  nykyisessä Intiassa n. 500-luvulla eaa. syntynyt Siddhartha Gautaman opetuksiin perustuva filosofia ja uskonto

budjetti /bˈudjetːɪ/ (n)
Budget
  talousarvio

bulevardi /bˈulevˌardɪ/ (n)
Bollwerk
  alkujaan paaluista rakennettu linnoituksen vallin suojavarustus, sittemmin kaupunkien maavalli lisälaitteineen, kaupunginmuuri (ja lopulta vallin paikalle istutettu puistokatu)

bulgaria /bˈulɡarˌia/ (n)
Bulgarisch
  Bulgariassa puhuttava eteläslaavilainen kieli (kielitunnus: bg). Bulgarian kieltä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (adj)
bulgarisch
  Bulgariasta peräisin oleva tai Bulgariaan liittyvä

bulgarialainen /bˈulɡarˌialˌainen/ (n)
Bulgare, Bulgarin
  pysyvästi Bulgariassa asuva henkilö
  Bulgarian kansalainen
  syntyperältään bulgarialainen

bulvaani /bˈulvaːnɪ/ (n)
Strohmann, vorgeschobene Person
  henkilö, joka näennäisesti toimii itsenäisesti, mutta on toisen kätyri; välikäsi, valeostaja

bumerangi /bˈumerˌaŋŋɪ/ (n)
Bumerang
  australialaislähtöinen puinen metsästysväline ja taisteluase. Metsästysvälineenä se oli käytännöllinen siksi, koska se palaa lähtöpaikkaansa jos ei osu kohteeseen.

bunkkeri /bˈuŋkːerɪ/ (n)
Bunker
  ihmisten tai tärkeän omaisuuden sotatoimilta suojaamiseen tarkoitettu, tavallisesti betonirakenteinen varustus

buprenorfiini /bˈuprenˌorfɪːnɪ/ (n)
Buprenorphin
  opioidiriippuvaisten korvaus- ja vieroitushoidossa käytetty lääke ja kipulääke

buraani /bˈuraːnɪ/ (n)
Buran
  Keski-Aasian arojen myrskytuuli

burkini /bˈurkɪnɪ/ (n)
Burkini
  musliminaisten peittävä uimapuku

burundilainen /bˈurundɪlˌainen/ (adj)
burundisch
  Burundista peräisin oleva tai Burundiin liittyvä

burundilainen /bˈurundɪlˌainen/ (n)
Burundier, Burundierin
  pysyvästi Burundissa asuva henkilö

buuata /bˈuːata/ (v)
buhen
  osoittaa eriävää mielipidettä tai tyytymättömyyttä jonkin suhteen käyttämällä sanaa ”buu”
ausbuhen
  osoittaa epäsuosiota jollekulle tai jollekin käyttämällä sanaa ”buu”

byoyomi /bˈyoˌyomɪ/ (n)
Byo-Yomi, Byoyomi, Byōyomi
  eräissä lautapeleissä – varsinkin shōgissa ja go’ssa – käytettävä menetelmä, jolla pelaaja voi hankkia itselleen lisää peliaikaa sen käydessä vähiin

byrokraatti /bˈyrokrˌaːtːɪ/ (n)
Bürokrat
  byrokratiaa harjoittava ja ylläpitävä tai sen piirissä toimiva henkilö

byrokratia /bˈyrokrˌatɪa/ (n)
Bürokratie
  organisaation toimintaa pyörittävä rakenne ja määräykset; hallintokoneisto

bysanttilainen /bˈysantːɪlˌainen/ (adj)
byzantinisch
  Bysantin valtakunnasta peräisin oleva tai siihen liittyvä

bändi /bˈændɪ/ (n)
Band
  yhtye joka esittää (rock-, jazz- tai pop-) musiikkia

bööminpaimenkoira /bˈøːmɪmpˌaimeŋkˌoira/ (n)
Chodenhund, Chodenländer Hund
  tsekinpaimenkoira, eräs Tšekistä lähtöisin oleva koirarotu

c /sˈeː/ (n)
c
  C-duuriasteikon ensimmäinen sävel

cembalo /sˈembalo/ (n)
Cembalo, Clavicembalo
  1400-luvulla kehitetty kosketinsoitin, joka kuuluu pianon edeltäjiin

cerium /sˈerium/ (n)
Cer
  eräs alkuaine, tunnus: Ce

cesium /sˈesium/ (n)
Caesium, Cäsium
  eräs alkuaine

chaconne /khˈakonne/ (n)
Chaconne
  1600-luvun soitinmusiikissa käyttöön tullut espanjalaissyntyinen sävellyslaji

chileläinen /khˈilelˌæinen/ (adj)
chilenisch
  Chilestä peräisin oleva tai Chileen liittyvä

chileläinen /khˈilelˌæinen/ (n)
Chilene, Chilenin
  pysyvästi Chilessä asuva henkilö

chilipaprika /khˈilɪpˌaprɪka/ (n)
Chili
  kirpeä ja tulinen, maustamiseen käytettävä paprika, maustepaprika (Capsicum)

cicapo /sˈikapo/ (n)
Cicapo
  preussilaislähtöinen salonkitanssi, jota tanssitaan usein vanhojen tansseissa

clunyläinen /klˈunylˌæinen/ (adj)
cluniazensisch
  Clunyn luostariin liittyvä; siellä kehittyneen uudistusliikkeen mukainen

cocktail /kˈokktail/ (n)
Cocktail
  usein alkoholipitoinen juomasekoitus

costaricalainen /kˈostarˌikalˌainen/ (adj)
costa-ricanisch
  Costa Ricasta peräisin oleva tai Costa Ricaan liittyvä

coulombi /kˈoulombɪ/ (n)
Coulomb
  sähköisen varauksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö, ampeerisekunti. Tunnus: C

cumulus /kˈumulus/ (n)
Cumulus
  kylmälle rintamalle ominainen pilvityyppi, ei liity ukkosta tai sadetta vain korkeisiin, toisin sanoen kumpupilvi

curium /kˈurium/ (n)
Curium
  eräs alkuaine (tunnus Cm)

curling /kˈurlɪŋ/ (n)
Curling
  jäällä pelattava joukkuepeli, jossa liu’utetaan jäätä pitkin kahvallisia muodoltaan tasapohjaisia ja pyöreitä graniittikiviä yrittäen saada ne siirretyksi sääntöjen mukaisesti kohteena olevan kehän keskelle

curry /kˈurry/ (n)
Curry
  intialainen mausteseos, joka sisältää mm. kurkumaa, juustokuminaa, kardemummaa ja kanelia

d /dˈeː/ (n)
d
  C-duuriasteikon 2. sävel

daami /dˈaːmɪ/ (n)
Dame
  (hieno) nainen; miehen naispuolinen seuralainen

daktyyli /dˈaktyːlɪ/ (n)
Daktylus
  kolmitavuinen runojalka, jossa yhtä pitkää tavua seuraa kaksi lyhyttä (); alkupitkä

daktyylinen /dˈaktyːlɪnen/ (adj)
daktylisch
  daktyyleista muodostettu; alkupitkä

damasti /dˈamastɪ/ (n)
Damast
  kangas, johon kuvio syntyy satiinisidoksen loimi- ja kudevaltaisuuden vaihtelulla

dareikki /dˈareikːɪ/ (n)
Dareikos
  Dareios I:n Persiassa 500-luvulla eaa käyttöön ottama 8,4 gramman painoinen kultaraha

darmstadtium /dˈarmstadtium/ (n)
Darmstadtium
  synteettinen radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ds ja järjestysluku 110

datiivi /dˈatɪːvɪ/ (n)
Dativ, Wemfall
  sijamuoto, joka merkitsee epäsuoraa osaobjektia, vastaa yleensä kysymykseen ”kenelle?”; esiintyy laajalti indoeurooppalaisissa kielissä

debyytti /dˈebyːtːɪ/ (n)
Debüt
  taiteilijan, kirjailijan tms. ensimmäinen julkinen esiintyminen, ensiesiintyminen

deflaatio /dˈeflaːtˌio/ (n)
Deflation
  "rahan arvon nousu", tilanne jossa rahavaranto pienenee suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena laskevat

degeneratiivinen /dˈeɡenˌeratˌiːvɪnen/ (adj)
degenerativ
  rappeutumiseen liittyvä

deismi /dˈeismɪ/ (n)
Deismus
  oppi, jonka mukaan jumala on vastuussa kaikkeuden järjestelmällisistä piirteistä, mutta jumala ei kuitenkaan vaikuta kaikkeuden tapahtumien kulkuun luomisen jälkeen.

dekadenssi /dˈekadˌenssɪ/ (n)
Dekadenz
  (moraalinen tai kulttuurinen) rappio, turmeltuneisuus

deklinaatio /dˈeklɪnˌaːtɪo/ (n)
Deklination
  nominien taivutus eli sijamuotojen muodostaminen tai taivutusluokka
  taivaankappaleen kulmaetäisyys taivaanpallon ekvaattorista

delegaatio /dˈeleɡˌaːtɪo/ (n)
Delegation
  valtuuskunta, lähetystö

delfiini /dˈelfɪːnɪ/ (n)
Delfin, Delphin
  vedessä elävä nisäkkäisiin kuuluva valaslaji, joka muistuttaa hyvin paljon kalaa

delfinaario /dˈelfɪnˌaːrɪo/ (n)
Delfinarium
  vesiallas delfiineille

delta /dˈelta/ (n)
Delta
  Κreikkalaisten aakkosten neljäs kirjain, kreikan kielen iso aakkonen: Δ, pieni: δ. Matematiikassa eroavaisuutta ilmaiseva symboli.

demagogia /dˈemaɡˌoɡɪa/ (n)
Demagogie
  kansankiihotus

demagoginen /dˈemaɡˌoɡɪnen/ (adj)
demagogisch
  demagogian mukainen, kansaa kiihottava

demilitarisoida /dˈemɪlˌitarɪsˌoida/ (v)
entmilitarisieren
  poistaa asevoimat (alueelta)

deminutiivi /dˈemɪnutˌiːvɪ/ (n)
Verkleinerungsform, Diminutiv
  pienennysmuoto, nominin johdannainen, joka on merkitykseltään kyseisen nominin perusmuodon merkitystä pienempi; käytetään monilla nomineilla hellittelymuotona

demografinen /dˈemoɡrˌafɪnen/ (adj)
demographisch
  demografiaan liittyvä

demokraatti /dˈemokrˌaːtːɪ/ (n)
Demokrat, Demokratin
  demokratian kannattaja
  jonkin demokraattisen puolueen jäsen tai kannattaja

demokraattinen /dˈemokrˌaːtːɪnen/ (adj)
demokratisch
  demokratian mukainen, kansanvaltainen

demokratia /dˈemokrˌatɪa/ (n)
Demokratie
  hallintomuoto, jossa kansalaiset voivat valita poliittiset johtajansa vaaleilla; politiikasta päätetään enemmistön mielipiteen mukaan päätöksentekomenetelmässä, joka on avoin kaikille tai useimmille kansalaisille; erityisesti liberaali demokratia, muita malleja pidetään vajavaisina ja ei tunnusteta demokraattisiksi

demoni /dˈemonɪ/ (n)
Dämon
  henkiolento, joka kristinuskon dualismissa luetaan pahaksi; riivaaja, paha henki

demonstratiivipronomini /dˈemonstratˌiːvɪprˌonomˌinɪ/ (n)
Demonstrativpronomen
  pronominien alaryhmä, demonstratiivipronomini viittaa puhujan lähellä tai kauempana olevaan asiaan tai esineeseen

denominaalinen /dˈenomɪnˌaːlɪnen/ (adj)
denominal
  nominikantainen

denotaatio /dˈenotˌaːtɪo/ (n)
Denotation
  tarkoite, ilmaisun varsinainen merkitys

dentaali /dˈentaːlɪ/ (n)
Zahnlaut
  äänne, joka muodostetaan asettamalla kieli hampaita vasten

deodorantti /dˈeodorˌantːɪ/ (n)
Deodorant
  aine, jota levitetään iholle, erityisesti kainaloihin, ehkäisemään hien hajua

depositio /dˈeposˌitɪo/ (n)
Deposition
  initaatiomenot, joilla yliopiston opiskelija otettiin vanhempien joukkoon, historialliset fuksiaiset

depressiivinen /dˈepressˌiːvɪnen/ (adj)
depressiv
  masennukseen liittyvä, masennukselle ominainen; masennukseen taipuvainen

derivoida /dˈerɪvˌoida/ (v)
ableiten
  muodostaa derivaatta

dermatologia /dˈermatˌoloɡˌia/ (n)
Dermatologie
  ihotautioppi

dervissi /dˈervɪssɪ/ (n)
Derwisch
  suufilaisuuden tariqah-opin seuraaja, islamilainen kerjäläismunkki

desifroida /dˈesɪfrˌoida/ (v)
dechiffrieren
  purkaa salakirjoitus tai vastaava

desilitra /dˈesɪlˌitra/ (n)
Deziliter
  tilavuusmitta: litran kymmenesosa

desimaaliluku /dˈesɪmˌaːlɪlˌuku/ (n)
Dezimalzahl
  luku, joka on esitetty kymmenjärjestelmässä

desimaalinen /dˈesɪmˌaːlɪnen/ (adj)
dezimal
  kymmeneeen perustuva; kymmenjärjestelmän kuuluva

desinfioida /dˈesɪnfɪˌoida/ (v)
desinfizieren
  puhdistaa taudinaiheuttajista

desinfiointiaine /dˈesɪnfɪˌointɪˌaine/ (n)
Desinfektionsmittel
  aine jota käytetään taudinaiheuttajista puhdistamiseen

despootti /dˈespoːtːɪ/ (n)
Despot
  hirmuvaltias, itsevaltias

determinantti /dˈetermɪnˌantːɪ/ (n)
Determinante
  lineaaristen yhtälöryhmien analysoinnissa ja ratkaisussa käytettävä lauseke

diabetes /dˈiabetes/ (n)
Diabetes, Zuckerkrankheit
  insuliinin tuotantohäiriöstä (tyyppi I) tai elimistön kyvyttömyydestä käyttää tuotettua insuliinia (tyyppi II) seuraava sokeriaineenvaihdunnan häiriö, jolle tyypillistä on hyperglykemia eli korkea verensokeri ja sokerin poistuminen kehosta virtsan mukana

diakriittinen merkki /dˈiakrˌiːtːɪnen mˈerkːɪ/ (n)
diakritisches Zeichen
  tarke, diakriitti ääntämisen tai kirjoitusasun eroja täsmentävä merkki

dialogi /dˈialˌoɡɪ/ (n)
Dialog
  kahden henkilön välinen keskustelu

didaktiikka /dˈidaktˌiːkːa/ (n)
Didaktik
  opetusoppi, kasvatustieteen osa

diftongi /dˈiftoŋŋɪ/ (n)
Diphtong
  kahden eri vokaaliäänteen jono, jossa väliin ei tule tavunrajaa; tavunrajainen vokaalijono

digitaalikamera /dˈiɡɪtˌaːlɪkˌamera/ (n)
Digitalkamera
  kamera, jossa kuva tallennetaan digitaalisessa muodossa

digitalisointi /dˈiɡɪtˌalɪsˌointɪ/ (n)
Digitalisierung
  digitaalisen elektroniikan laajamittainen käyttöönotto, tietokoneistuminen, digitalisaatio

diglossia /dˈiɡlossˌia/ (n)
Diglossie
  kahden samassa yhteisössä käytetyn kielen esiintyminen, joista toinen on kansankieli ja toinen virallinen tai kirjallinen. Esimerkiksi monissa entisissä siirtomaissa kansan käyttämät kreolikielet ja siirtomaaisäntien kielet

diiva /dˈiːva/ (n)
Diva
  juhlittu ja palvottu oopperalaulajatar

diktaatti /dˈiktaːtːɪ/ (n)
Diktat
  sanelu, sanelun tulos (varsinkin kansainvälisessä politiikassa)

diktaattori /dˈiktaːtːˌorɪ/ (n)
Diktator
  valtionpäämies, jolla on rajoittamaton valta

diktatorinen /dˈiktatˌorɪnen/ (adj)
diktatorisch
  yksinvaltainen, diktaattorin tai diktatuurin kaltainen

diktatuuri /dˈiktatˌuːrɪ/ (n)
Diktatur, Gewaltherrschaft
  yhden henkilön rajattomaan vallankäyttöön perustuva hallitusmuoto, valtio, jota johtaa diktaattori

dingo /dˈiŋŋo/ (n)
Dingo
  villikoiralaji joka elää Australiassa ja Kaakkois-Aasiassa

diodi /dˈiodɪ/ (n)
Diode
  kaksielektrodinen, puolijohdeaineinen tasasuuntaava elektroniikan ja sähkövoimatekniikan komponentti (tai nykyään harvinainen tasasuuntaava tyhjiöputki)

diplomaatti /dˈiplomˌaːtːɪ/ (n)
Diplomat, Diplomatin
  valtion virallinen edustaja ulkomailla

diplomaattinen /dˈiplomˌaːtːɪnen/ (adj)
diplomatisch
  diplomatian mukainen, siihen liittyvä

dippi /dˈipːɪ/ (n)
Dip
  mausteinen kastike, johon ruoka-aine ruokailun yhteydessä upotetaan suupala kerrallaan; dippikastike; upotuskastike

direktiivi /dˈirektˌiːvɪ/ (n)
Richtlinie
  Euroopan unionin neuvoston ja parlamentin unionin jäsenvaltioille antama säädös, jonka sisältö on saatettava osaksi niiden kansallista lainsäädäntöä

dirndl /dˈirndl/ (n)
Dirndl
  Alppien seudulla käytettävä naisten perinneasu, jossa on tiukka paitaosa ja polvien alle ulottuva hame

disjunktio /dˈisjuŋktˌio/ (n)
Disjunktion
  erottaminen (toisistaan)

diskanttiavain /dˈiskantːˌiavain/ (n)
Violinschlüssel
  G-avain nuottiviivaston toiseksi alimmalla viivalla

disko /dˈisko/ (n)
Diskothek
  yökerho, jossa soitetaan tanssimusiikkia

dobermanni /dˈobermˌannɪ/ (n)
Dobermann
  saksalainen palveluskoira

doge /dˈoɡe/ (n)
Doge
  Venetsian kauppatasavallan valtionpäämies, eräänlainen vaaliruhtinas

doggi /dˈoɡːɪ/ (n)
Dogge
  jokin molossityyppisistä vahti- tai karjakoiraroduista, jotka ovat kookkaamman ja raskasrakenteisemman mastiffin sekä pienemmän bulldoggin välimuotoja. Osa (joskaan eivät kaikki) erottuu molemmista näitä pidemmällä kuonollaan.

dogmaattinen /dˈoɡmaːtːɪnen/ (adj)
dogmatisch
  dogmin mukainen

dogmi /dˈoɡmɪ/ (n)
Dogma
  opinkappale, oppilause tai uskonkappale, sellainen uskomus, joka kuuluu jonkin uskonnon tai järjestelmän keskeisiin oppeihin

dokumentti /dˈokumˌentːɪ/ (n)
Dokument
  yleensä tallennettu ja luokiteltu aineisto

dokumenttiteatteri /dˈokumˌentːɪteˌatːerɪ/ (n)
dokumentarisches Theater
  tosiasioiden pohjalta luotu näyttämötaide, joka voi sisältää myös kuvitteellista ainesta

dollari /dˈollarɪ/ (n)
Dollar
  joissakin maissa käytetyn valuutan nimitys; vastaava symboli $

dolomiitti /dˈolomˌiːtːɪ/ (n)
Dolomit
  kalsiummagnesiumkarbonaatti, jota käytetään rakennuskivissä ja maanparannuksessa

dominikaani /dˈomɪnɪkˌaːnɪ/ (n)
Dominikaner, Dominikanerin
  dominikaanien, Dominicus Guzmánin perustaman katolisen kerjäläismunkiston, jäsen

dominikaanilainen /dˈomɪnɪkˌaːnɪlˌainen/ (adj)
dominikanisch
  Dominikaanisesta tasavallasta peräisin oleva tai Dominikaaniseen tasavaltaan liittyvä

dominikaanilainen /dˈomɪnɪkˌaːnɪlˌainen/ (n)
Dominikaner, Dominikanerin
  pysyvästi Dominikaanisessa tasavallassa asuva henkilö

dominikaaninen /dˈomɪnɪkˌaːnɪnen/ (adj)
dominikanish
  dominikaanien luostarijärjestöön liittyvä

dopamiini /dˈopamˌiːnɪ/ (n)
Dopamin
  mielihyvää tuottava keskushermoston välittäjäaine

doping /dˈopɪŋ/ (n)
Doping, Dotierung
  suorituskykyä parantavien kiellettyjen aineiden tai menetelmien käyttö

dopplertutka /dˈopːlertˌutka/ (n)
Doppler-Radar
  doppler-ilmiöön perustuva tutka

dosentti /dˈosentːɪ/ (n)
Dozent, Dozentin
  täysivaltaista opetustehtävää yliopistossa hoitava henkilö, tavallisesti tohtori, jolla ei ole professuuria

douglaskuusi /dˈouɡlaskˌuːsɪ/ (n)
Douglasfichte, Douglaskiefer, Douglastanne, Gewöhnliche Douglasie
  erityisesti lännendouglaskuusi, eräs Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva douglaskuusien sukuun kuuluva puulaji () tai sen yksilö

draama /drˈaːma/ (n)
Drama
  teatterissa esitettäväksi tarkoitettu kirjallisuuden laji, jonka alalajeja ovat komedia ja tragedia

dragomaani /drˈaɡomˌaːnɪ/ (n)
Dragoman
  tulkki (erityisesti arabialaisten tai turkkilaisten kielten)

dromedaari /drˈomedˌaːrɪ/ (n)
Dromedar
  kamelieläinsuvun yksikyttyräinen korkeampijalkainen ja sileämpikarvainen, vaalea eläin (Camelus dromedarius) verrattuna suvun toiseen lajiin kaksikyttyräiseen kameliin. Molemmille kookkaille lajeille on ominaista kyky selviytyä useita vuorokausia syömättä ja juomatta kyttyröihin varastoidun rasvan avulla.

drooni /drˈoːnɪ/ (n)
Drohne
  sotilaskäyttöön tarkoitettu miehittämätön ilma-alus
  hyötytarkoituksiin käytettävä miehittämätön lentolaite

druidi /drwˈidɪ/ (n)
Druide
  kelttiläisen uskonnon pappistehtävä, jonka haltijalla oli muinaiskelttiläisessä yhteiskunnassa vaikutusvaltaa myös lainkäytössä, parantajana ja poliittisena neuvonantajana

drumliini /drˈumlɪːnɪ/ (n)
Drumlin
  jääkauden muodostama pitkänomainen moreeniselänne

duetto /dˈuetːo/ (n)
Duett
  kahta esittäjää varten sävelletty teos

duplikaatti /dˈuplɪkˌaːtːɪ/ (n)
Duplikat
  kaksoiskappale

duuri /dˈuːrɪ/ (n)
Dur
  eräitä diatonisia musiikillisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-1-½-1-1-1-½, esim. C-D-E-F-G-A-H

dynamiitti /dˈynamˌiːtːɪ/ (n)
Dynamit
  räjähdysaine, joka koostuu massaan imeytetystä nitroglyserolista tai nitroglykolista

dysfagia /dˈysfaɡˌia/ (n)
Dysphagie
  nielemishäiriö

dysforia /dˈysforˌia/ (n)
Dysphorie
  epämiellyttävä olo, huonovointisuus

dysprosium /dˈysprosium/ (n)
Dysprosium
  eräs alkuaine, tunnus Dy

dyyni /dˈyːnɪ/ (n)
Düne
  hiekkadyyni, tuulen muodostama lentohiekan kasauma

džigit /dʒˈiɡɪt/ (n)
Dschigít
  (kansatiede) ratsutaituri, taiturimainen ratsastaja (Kaukasuksen ja Keski-Aasian kansoilla)

džonkki /dʒˈoŋkːɪ/ (n)
Dschunke
  perinteinen kiinalainen kaksi- tai kolmimastoinen purjealus

e /ˈeː/ (n)
e
  C-duuriasteikon kolmas, a-molliasteikon viides sävel

edam /ˈedam/ (n)
Edamer
  edamjuusto

edelleen /ˈedelleːn/ (adv)
weiter
  vielä eteenkin päin jostain paikasta

edellisvuosi /ˈedellˌisvuosɪ/ (n)
Vorjahr
  edellinen vuosi

edellyttää /ˈedellˌytːæː/ (v)
voraussetzen, erfordern
  vaatia ehtona joltakulta tai joltakin jotakin; pitää tarpeellisena

edellytys /ˈedellytys/ (n)
Bedingung
  ehto jonkin tapahtumiselle

edessä /ˈedessæ/ (adv)
davor, vor, vorn
  eteen sijoittuneena, etualalla, etupuolella

ediili /ˈedɪːlɪ/ (n)
Ädil
  Rooman valtakunnan virkamies, joka huolehti kaupungin järjestyksestä, hoiti julkisia rakennuksia ja liikennettä ja järjesti tilaisuuksia

edullinen /ˈedullɪnen/ (adj)
preiswert
  ei kallis, halpa

eduskunta /ˈeduskˌunta/ (n)
Parlament
  Suomen kansanedustuslaitos, parlamentti, joka säätää lait

eduskuntaryhmä /ˈeduskˌuntarˌyhmæ/ (n)
Fraktion
  kansanedustajien muodostama yhteistyöelin eduskunnassa, jonka muodostavat yleensä samalta listalta valitut edustajat jotka edustavat samaa puoluetta

eduskuntavaalit /ˈeduskˌuntavˌaːlɪt/ (n)
Parlamentswahl, Parlamentswahlen
  vaalit joissa valitaan kansanedustajat eduskuntaan

edustaa /ˈedustaː/ (v)
vertreten
  toimia jonkun puolesta tai hyväksi

edustaja /ˈedustˌaja/ (n)
Agent, Repräsentant
  jotakin henkilöä tai ryhmää edustava ihminen

eepos /ˈeːpos/ (n)
Epos
  laaja runomuotoinen kertomus

eeppinen /ˈeːpːɪnen/ (adj)
episch
  epiikkaan kuuluva, epiikalle ominainen, kertova

egoismi /ˈeɡoismɪ/ (n)
Egoismus
  itsekkyys, oman edun tavoittelu

egoisti /ˈeɡoistɪ/ (n)
Egoist, Egoistin
  vain itseään ajatteleva ja omaa hyötyään tavoitteleva itsekäs ihminen

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (adj)
ägyptisch
  Egyptistä peräisin oleva tai Egyptiin liittyvä

egyptiläinen /ˈeɡyptɪlˌæinen/ (n)
Ägypter, Ägypterin
  pysyvästi Egyptissä asuva henkilö

egyptologia /ˈeɡyptˌoloɡˌia/ (n)
Ägyptologie
  muinaista Egyptiä, sen historiaa, kulttuuria yms. tutkiva tiede

ehdokas /ˈehdokas/ (n)
Kandidat, Kandidatin
  henkilö, joka on ehdolla esim. vaaleissa tai kilpailussa yms.

ehdoton /ˈehdoton/ (adj)
bedingunglos, unbedingt
  absoluuttinen, rajoittamaton, täydellinen

ehdottaa /ˈehdotːaː/ (v)
vorschlagen
  tehdä ehdotus, esittää (jokin toivomus)

ehdottomasti /ˈehdotːomˌastɪ/ (adv)
unbedingt, absolut
  varmasti, ilman ehtoja. Tarkoittaa jonkin tapahtuman varmaa toteutumista.

ehdotus /ˈehdotus/ (n)
Vorschlag
  mielipide, suositus tai luonnos jonkin asian tekemiseksi

ehkä /ˈehkæ/ (adv)
vielleicht, eventuell
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

ehkäistä /ˈehkæistæ/ (v)
verhindern
  estää etukäteen jonkin tapahtuminen
verhüten
  estää raskaus käyttämällä ehkäisyvälinettä yhdynnässä

ehostaa /ˈehostaː/ (v)
schminken
  meikata, tehdä ehostus

ehtiä /ˈehtɪæ/ (v)
schaffen
  saapua ajoissa; saapua määräaikaan mennessä
Zeit, schaffen
  olla riittävästi aikaa johonkin

ehto /ˈehto/ (n)
Bedingung
  velvoite tehdä jotain toisen asian saavuttamiseksi

ehtoollinen /ˈehtoːllɪnen/ (n)
Kommunion
  kristillinen sakramentti, jossa nautitaan leipää ja viiniä Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

ehtyä /ˈehtyæ/ (v)
austrocknen
  tyrehtyä, lakata

ei /ˈei/ (v)
nicht
  yksikön 3. persoonan muoto kieltoverbistä

ei-negatiivinen /einˈeɡatˌiːvɪnen/ (adj)
nichtnegativ
  sellainen, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin 0

eideettinen /ˈeideːtːɪnen/ (adj)
eidetisch
  (muistosta, mielikuvista) sellainen, joka tuntuu yhtä selvältä kuin asian kokeminen, asitimusvoimainen, todellisen kokemuksen veroinen

eilen /ˈeilen/ (adv)
gestern
  puhumishetkeä edeltävänä päivänä

eilinen /ˈeilɪnen/ (adj)
gestrig
  eilispäiväinen, eilispäivän

einsteinium /ˈeinsteinium/ (n)
Einsteinium
  keinotekoinen alkuaine. Kemiallinen merkki: Es

ekliptika /ˈeklɪptˌika/ (n)
Ekliptik
  Auringon vuotuinen reitti taivaankannella

ekologia /ˈekolˌoɡɪa/ (n)
Ökologie
  eliöiden, eliölajien ja ympäröivän elottoman luonnon vuorovaikutussuhteita ja niiden seurauksia tutkiva tiede

ekonometria /ˈekonomˌetrɪa/ (n)
Őkonometrie
  tilastotieteen menetelmien soveltamista taloudellisten ilmiöiden tutkimiseen

ekosysteemi /ˈekosˌysteːmɪ/ (n)
Ökosystem
  luonnon bioottisten ja abioottisten ympäristötekijöiden muodostama kokonaisuus tietyllä rajatulla alueella; biosfäärin osa

eksegeettinen /ˈekseɡˌeːtːɪnen/ (adj)
exegetisch
  eksegetiikkaan kuuluva

ekshibitionismi /ˈekʃɪbˌitɪonˌismɪ/ (n)
Exhibitionismus
  tarkoitetaan seksuaalista paljastamishäiriötä, jolle on ominaista se, että saadaan mielihyvää paljastamalla sukupuolielimet, tietyt ruumiinmuodot tai seksuaalinen toiminta toisille ihmisille

ekskommunikaatio /ˈekskommˌunɪkˌaːtɪo/ (n)
Exkommunikation
  (kristinusko) rangaistuksena käytetty ehtoollisyhteydestä erottaminen, kirkosta erottaminen

ekskursio /ˈekskursˌio/ (n)
Exkursion
  useiden henkilöiden ryhmänä toteuttama virkistysmatka, varsinkin opintoihin liittyvä

eksodus /ˈeksodus/ (n)
Exodus
  kansan maastalähtö, pakolaisuus

eksoterminen reaktio /ˈeksotˌermɪnen rˈeaktˌio/ (n)
exoterme Reaktion
  reaktio joka käynnistyttyään synnyttää lämpöä

eksponentiaalinen /ˈeksponˌentɪˌaːlɪnen/ (adj)
exponentiell
  eksponenttifunktion kuvaajan mukainen

eksponentti /ˈeksponˌentːɪ/ (n)
Exponent
  potenssiin korotettaessa luku, joka määrittelee, kuinka monta kertaa luku kerrotaan itsellään

ekstaasi /ˈekstaːsɪ/ (n)
Ekstase
  intensiivinen mielihyvän tunne

eksä /ˈeksæ/ (n)
Ex
  entinen puoliso tai muu parisuhdekumppani

ekumeeninen /ˈekumˌeːnɪnen/ (adj)
ökumenisch
  yleiskristillinen, kaikkia kristillisiä kirkkoja koskeva, niiden välistä yhteistyötä korostava

ekvaattori /ˈekvaːtːˌorɪ/ (n)
Äquator
  planeetan pyörimistä vastaan kohtisuorassa oleva leikkaustaso, joka jakaa planeetan pohjoiseen ja eteläiseen pallonpuoliskoon. Maan ekvaattori on päiväntasaaja. Ekvaattori jakaa myös taivaanpallon pohjoiseen ja eteläiseen puoliskoon.

ekvivalenttinen /ˈekvɪvalˌentːɪnen/ (adj)
äquivalent
  vastaava, samanarvoinen

ele /ˈele/ (n)
Gebärde, Geste
  sanattomaan kommunikaatioon liittyvä ruumiinkieli, vartalon ja raajojen liike erityisesti tehostamassa puhetta

eleganssi /ˈeleɡˌanssɪ/ (n)
Eleganz
  tyylikkyys, aistikkuus

elegantti /ˈeleɡˌantːɪ/ (adj)
elegant
  aistikas, tyylikäs, hieno

elegia /ˈeleɡˌia/ (n)
Elegie
  elegiamitan mukaisista kaksoissäkeistä koostuva surumielinen runo tai runoelma

elektrodi /ˈelektrˌodɪ/ (n)
Elektrode
  virtapiirin tai komponentin rakenteellinen sähköä johtava osa, josta sähkö siirtyy välittävään tilaan (tyhjö) tai väliaineeseen ja tavallisesti edelleen toiselle elektodille

elektrokardiogrammi /ˈelektrokˌardɪˌoɡrammɪ/ (n)
Elektrokardiogramm
  sähköimpulssien avulla muodostettu sydämen toimintaa kuvaava graafinen käyrä

elektrolyysi /ˈelektrolˌyːsɪ/ (n)
Elektrolyse
  sähkövirran aiheuttama tai virtaa käyttäen aiheutettu aineen hajoaminen

elektroni /ˈelektrˌonɪ/ (n)
Elektron
  negatiivisesti varautunut alkeishiukkanen; yksi leptoneista

elektroniikka /ˈelektronˌiːkːa/ (n)
Elektronik
  tekniikan ala, joka sisältää sähköisten laitteiden suunnittelua, rakentelua, käyttöä ja tutkimista

elektronimikroskooppi /ˈelektrˌonɪmˌikroskˌoːpːɪ/ (n)
Elektronenmikroskop
  mikroskooppi, jossa käytetään näkyvän valon sijasta elektronisuihkua

elektronivoltti /ˈelektrˌonɪvˌoltːɪ/ (n)
Elektronvolt
  Energian ja alkeishiukkasfysiikassa myös massan mittayksikkö (SI-järjestelmän lisäyksikkö), 1,6021773·10-19 J. Tunnus eV. Elektronivoltti on energia, jonka elektroni saa kulkiessaan yhden voltin suuruisen potentiaalieron lävitse.

elementtitalo /ˈelemˌentːɪtˌalo/ (n)
Plattenbau
  rakennus, jonka kantavat rakenteet, seinät ja lattiat sekä sisäkatot on tehty betonielementeistä

elimellinen /ˈelɪmˌellɪnen/ (adj)
organisch
  elimeen liittyvä, elintä koskeva

elin /ˈelɪn/ (n)
Organ
  useasta eri kudoksesta muodostunut rakenteellinen ja toiminnallinen kokonaisuus, joka on erikoistunut yksilössä tiettyyn tehtävään tai tehtäviin

elinkeino /ˈelɪŋkˌeino/ (n)
Gewerbe
  ihmisten toimeentulon lähteenä toimiva ammatti- tai tuotantoala

elintarviketeollisuus /ˈelɪntˌarvɪkˌeteˌollɪsuːs/ (n)
Nahrungsmittelindustrie
  elintarvikkeita valmistava teollisuuden haara

elintila /ˈelɪntˌila/ (n)
Lebensraum
  yhteisön, kansan tai vastaavan elämiseen käytettävissä oleva tila, pääasiassa peltoviljelyssä ravinnontuotantoon käytettävä ala

elisio /ˈelɪsˌio/ (n)
Elision
  äänteen jääminen sanasta pois; peräkkäisten sanojen ääntäminen yhteen niin, että sanan viimeinen vokaali tai tavu jää pois seuraavan sanan, usein vokaalialkuisen, edeltä

eliö /ˈelɪø/ (n)
Lebewesen, Organismus
  yhdestä tai useammasta elävästä solusta koostuva elollinen kokonaisuus; kaikki erilaiset eläimet, kasvit, levät, sienet, alkueliöt ja bakteerit; elottomista kappaleista poiketen reagoi ärsykkeisiin, hyödyntää ympäristön energiaa kasvamiseen, lisääntymiseen ja itsensä ylläpitoon

ellipsi /ˈellɪpsɪ/ (n)
Ellipse
  geometrinen tasokäyrä, joka määritellään niiden pisteiden urana, joista kahteen kiinteään pisteeseen (polttopisteet) mitattujen etäisyyksien summa on vakio, erikoistapaus soikiosta
  yhden tai useamman sanan tai yhdyssanan osan taikka kieliopin vaatiman lauseenjäsenen pois jättäminen lauseesta niin, että asia selviää asiayhteydestä

ellipsoidi /ˈellɪpsˌoidɪ/ (n)
Ellipsoid
  kappale, jonka poikkileikkaus missä tahansa tasossa on ellipsi

elliptinen /ˈellɪptɪnen/ (adj)
elliptisch
  geometrista ellipsiä muistuttava

elohopea /ˈelohˌopea/ (n)
Quecksilber
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Hg

eloisa /ˈeloisa/ (adj)
lebhaft
  eläväinen, täynnä elämää, energinen, ponnekas

elokuu /ˈelokuː/ (n)
August, Ernting
  vuoden kahdeksas kuukausi, kuukausi heinäkuun ja syyskuun välissä

elokuva /ˈelokˌuva/ (n)
Film
  yleensä tunnin, parin mittainen elokuvakameralla kuvattu ja filmille tai muuten tallennettu teos, joka voidaan esittää elokuvateatterissa tai televisiossa.
Kino
  filmiesitys, elokuvaesitys

elokuvateatteri /ˈelokˌuvateˌatːerɪ/ (n)
Kino
  elokuvien esittämiseen tarkoitettu sali tai muu suurelle ihmisjoukolle tarkoitettu tila, jossa on elokuvan esitykseen tarvittava laitteisto

elopaino /ˈelopˌaino/ (n)
Lebendgewicht
  elävän eläimen (yleensä teuraseläimen) koko paino (oikeammin massa)

eloton /ˈeloton/ (adj)
leblos
  sellainen, mikä ei liity eliöihin; jolla ei ole elämää

elsassi /ˈelsassɪ/ (n)
Elsässisch
  alemannimurteisiin kuuluva saksan kielen muoto, jota puhutaan Ranskassa Alsacen alueella

eläin /ˈelæin/ (n)
Tier
  eläinkuntaan kuuluva monisoluinen aitotumainen eliö

eläinlaji /ˈelæinlˌajɪ/ (n)
Spezie, Tierart
  eläimeksi luokiteltava eliölaji.

eläinlääketiede /ˈelæinlˌæːketˌiede/ (n)
Veterinärmedizin, Tierheilkunde, Tiermedizin
  lääketieteen haara, jonka alaan kuuluvat eläinten, erityisesti tuotanto- ja seuraeläinten, sairauksien hoito ja ehkäisy sekä eläinkunnasta saatavien elintarvikkeiden valvonta

eläinlääkäri /ˈelæinlˌæːkærɪ/ (n)
Tierarzt, Veterinär, Tierärztin, Veterinärin
  eläinlääkärintutkinnon hyväksytysti suorittanut henkilö, joka työkseen hoitaa sairastuneita eläimiä tai on erikoistunut muulle eläinlääketieteen alalle

eläinrata /ˈelæinrˌata/ (n)
Tierkreis
  se alue taivaankantta, jonka alueella Aurinko, Kuu ja aurinkokunnan planeetat näennäisesti liikkuvat Maasta katsottuna

eläinratavalo /ˈelæinrˌatavˌalo/ (n)
Zodiakallicht
  zodiakkivalo, eläinradassa nähtävä heikohko vaalea valokeila

eläinsatu /ˈelæinsˌatu/ (n)
Fabel
  opettavainen kansansatu, jossa toimijoina ovat eläimet, mutta tapahtumat ovat inhimillisiä; myös kirjallisuuden muoto

eläintarha /ˈelæintˌarha/ (n)
Tiergarten, Zoo
  paikka, jossa pidetään eläimiä yleisölle nähtävänä

eläintiede /ˈelæintˌiede/ (n)
Zoologie, Tierkunde
  zoologia; biologian haara, joka tutkii eläinten elämää ja rakennetta

eläintieteellinen puutarha /ˈelæintˌieteːllɪnem pˈuːtarha/ (n)
zoologischer Garten
  puutarha, jonka kasvistoa tutkitaan eläintieteellisiin tarkoituksiin

eläintieteilijä /ˈelæintˌieteilˌijæ/ (n)
Zoologe, Zoologin
  eläintieteen parissa toimiva tutkija

eläke /ˈelæke/ (n)
Rente
  eläkkeellä oleminen

eläkeläinen /ˈelækelˌæinen/ (n)
Rentner, Rentnerin
  eläkkeellä oleva henkilö

elämä /ˈelæmæ/ (n)
Leben
  ajanjakso yksilön syntymän ja kuoleman välillä

elämäkerta /ˈelæmækˌerta/ (n)
Biografie, Lebensbeschreibung
  kirjoitus, jossa kerrotaan jonkun henkilön elämästä

elämän synty /ˈelæmæn sˈynty/ (n)
Abiogenese
  elämän alkuperäinen maapallolle ilmaantuminen, josta on laadittu lukuisia teorioita; sellainen syntyminen joka ei ole tapahtunut suvullisesti eikä suvuttomasti edellisen sukupolven vaikutuksesta

elättää /ˈelætːæː/ (v)
unterhalten, ernähren, nähren, pflegen
  hankkia toiselle toimeentulo hänen/sen puolesta

elävöittää /ˈelævˌøitːæː/ (v)
regenerieren
  elvyttää, palauttaa eläväksi

eläytyä /ˈelæytˌyæ/ (v)
einfühlen
  kuvitella itsensä esim. johonkin tilanteeseen

elää /ˈelæː/ (v)
leben
  olla syntymän ja kuoleman välisellä ajalla; olla biologisesti elossa
wohnen
  asua, oleskella, elellä

emo /ˈemo/ (n)
Muttertier
  eläimen (naaraspuolinen) vanhempi

emolevy /ˈemolˌevy/ (n)
Hauptplatine, Motherboard
  tietokoneen sisällä oleva keskeinen piirilevy, johon kiinnitetään kaikki tietokoneen sisäiset osat, jotka kommunikoivat keskenään emolevyn väyliä hyväksi käyttäen

empatia /ˈempatˌia/ (n)
Empatie
  eläytyvä myötätunto, toisen ymmärtäminen, kyky asettua toisen asemaan

empiirinen /ˈempɪːrɪnen/ (adj)
empirisch, erfahrungsgemäß
  empiriaan liittyvä, havainnointiin tai mittaamiseen perustuva, kokemusperäinen

empirismi /ˈempɪrˌismɪ/ (n)
Empirismus
  tietoteoreettinen käsitys, jonka mukaan tieto perustuu kokemukseen; kokemusajattelu

emulsio /ˈemulsˌio/ (n)
Emulsion
  kahden tai useamman luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen seos

emäntä /ˈemæntæ/ (n)
Gastgeberin, Hausfrau
  talon auktoriteettia omaava nainen
Hausfrau, Herrin
  isännän vaimo

emäs /ˈemæs/ (n)
Base
  hapon vastakohta

emäsika /ˈemæsˌika/ (n)
Sau, weibliches Schwein
  porsinut naarassika; tuki- ja rekisteröintiasioissa yli 8 kuukauden ikäinen porsaiden tuotantotarkoituksessa pidetty sika

emäspari /ˈemæspˌarɪ/ (n)
Basenpaar
  kaksoisjuosteisen nukleiinihapon vastakkaisten emästen muodostama pari

emätin /ˈemætɪn/ (n)
Vagina, Scheide
  vagina; naaraspuolisten nisäkkäiden sukupuolielinten osa, joka yhdistää ulkosynnyttimet ja kohdun

endoskooppi /ˈendoskˌoːpːɪ/ (n)
Endoskop
  laite, jolla tarkastellaan ahtaita paikkoja sisältä

enemmistö /ˈenemmˌistø/ (n)
Mehrheit, Majorität, Mehrzahl
  enemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, yli puolet

enemmän /ˈenemmæn/ (adv)
mehr
  Suuremmassa määrin kuin...

energia /ˈenerɡˌia/ (n)
Energie
  kappaleeseen eri tavoin varastoitunut kyky tehdä työtä

energiansäästölamppu /ˈenerɡɪˌansæːstølˌampːu/ (n)
Energiesparlampe, Sparbirne, Sparlampe
  lamppu, jonka hyötysuhde on suurempi kuin hehkulampulla

energiantuotanto /ˈenerɡɪˌantuotˌanto/ (n)
Energieerzeugung
  yleisnimitys toiminnoille, joilla eri primaarienergian muodoissa olevaasta energiasta muokataan ihmiskäyttöön sopivaa sekundaarista energiaa

engelmanninkuusi /ˈeŋŋelmˌannɪŋkˌuːsɪ/ (n)
Engelmann-Fichte
  eräs Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kuusten sukuun kuuluva puulaji () tai sen yksilö

englanniksi /ˈeŋlannˌiksɪ/ (adv)
auf Englisch
  englannin kielellä, englannin kielelle

englanti /ˈeŋlantɪ/ (n)
Englisch
  englannin kieli (kielitunnus: en), Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa ja laajasti maailmalla puhuttava germaaninen kieli

englantilainen /ˈeŋlantɪlˌainen/ (adj)
englisch
  Englannista peräisin oleva tai Englantiin liittyvä. Usein tarkoitetaan koko Isoa-Britanniaa.

englantilainen /ˈeŋlantɪlˌainen/ (n)
Engländer, Engländerin
  pysyvästi Isossa-Britanniassa, erityisesti Englannissa asuva henkilö

enkeli /ˈeŋkelɪ/ (n)
Engel
  kristinuskossa, juutalaisuudessa ja islamissa esiintyvä Jumalan tahdon ilmoittajana toimiva henkiolento
  kiltti ihminen

ennakkoluulo /ˈennakːolˌuːlo/ (n)
Vorurteil
  jostakin tuomitseva käsitys, kuvitelma, uskomus, jolle yleensä ei ole järkevää perustetta

ennakoida /ˈennakˌoida/ (v)
vorhersagen
  ottaa etukäteen huomioon, aavistaa

ennemmin tai myöhemmin /ˈennemmɪn tai mˈyøhemmɪn/ (adv)
früher oder später
  jonakin ajankohtana: jos ei pian, niin joskus myöhemmin

ennuste /ˈennuste/ (n)
Vorhersage, Prognose, Voraussage, Vorschau
  prognoosi, ennustamisen lopputulos, arvio jonkin asian tulevasta tilasta

ennätysmäärä /ˈennætˌysmæːræ/ (n)
Rekordleistung
  aiempaa suurempi lukumäärä

eno /ˈeno/ (n)
Onkel Oheim
  äidin veli

ensi-ilta /ˈensɪˈilta/ (n)
Premiere
  uuden elokuvan tai näytelmän ensimmäinen julkinen näytäntö, kantaesitys, premiääri

ensiapu /ˈensɪˌapu/ (n)
Erstversorgung, erste Hilfe
  hoitoa, jota annetaan esimerkiksi onnettomuuteen joutuneelle tai sairaskohtauksen saaneelle henkilölle välittömästi, ennen kuin potilas siirretään saamaan jatkohoitoa lääkäriltä; antajana useimmiten maallikko, jolla ei ole lääketieteellistä koulutusta

ensihoito /ˈensɪhˌoito/ (n)
Erstversorgung
  terveydenhuollon ammattihenkilöstön antama hoito äkillisesti sairastuneelle tai vakavasti vammautuneelle potilaalle tapahtumapaikalla, sairaankuljetuksen aikana ja sairaalan päivystyksessä

ensimmäinen /ˈensɪmmˌæinen/ (adj)
erste
  muita edeltävä, ensin tuleva, voittamaton

ensin /ˈensɪn/ (adv)
zuerst
  ennen jotakin (tai mitään) muuta

ensisijainen /ˈensɪsɪjˌainen/ (adj)
primär, erstrangig
  pää-, tärkein

entiteetti /ˈentɪtˌeːtːɪ/ (n)
Entität
  yhdestä tai useammasta osasta muodostuva yhteen kuuluva itsenäinen kokonaisuus

entropia /ˈentropˌia/ (n)
Entropie
  termodynamiikan perussuure, joka ilmaisee epäjärjestyksen määrää systeemissä; symboli on S

entsyymi /ˈentsyːmɪ/ (n)
Enzym
  solujen tuottamaa ainetta, joka toimii katalysaattorina biokemiallisissa reaktioissa

enää /ˈenæː/ (adv)
mehr, weiter, ferner
  ilmaisee jonkin loppumista, lopettamista, lakkaamista olemasta

epideeminen /ˈepɪdˌeːmɪnen/ (adj)
epidemisch
  epidemian lailla leviävä

epilepsia /ˈepɪlˌepsɪa/ (n)
Epilepsie
  krooninen sairaus, joka aiheuttaa ennalta arvaamattomia kouristuskohtauksia ja tajunnan hämärtymistä

epileptikko /ˈepɪlˌeptɪkːo/ (n)
Epileptiker, Epileptikerin
  epilepsiaa sairastava henkilö

epähedelmä /ˈepæhedˌelmæ/ (n)
Scheinfrucht
  kasvin hedelmältä näyttävä muu muodostelma kuin hedelmä, yleisesti turvonnut kukkapohjus. Monia epähedelmiä nimitetään arkikielessä hedelmiksi.

epäillä /ˈepæillæ/ (v)
bezweifeln, datiivi zweifeln anzweifeln
  olla epävarma jstak, kyseenalaistaa jnk todenmukaisuus, olla luottamatta
genetiivi verdächtigen, verdächtigen
  luulla, uskoa tai ajatella jkn olevan tai olleen vastuussa jstk yl. kielteisestä; olla epäilynä

epäilys /ˈepæilys/ (n)
Zweifel
  epävarmuutta aiheuttava passiivisesti vaikuttava kyseenalaistus

epäinhimillinen /ˈepæinhɪmˌillɪnen/ (adj)
unmenschlich
  ei ihmiselle soveltuva, ei ihmisarvoinen

epäitsekäs /ˈepæitsekæs/ (adj)
selbstlos, uneigennützig
  ei vain itsensä vaan toiset huomioon ottava, muidenkin kuin itsensä hyväksi toimiva

epäjumala /ˈepæjˌumala/ (n)
Abgott, Götze
  uskonnollisen tai hengellisen palvonnan kohde, jonka puhuja ei usko omaavan sellaisia ominaisuuksia, joiden perusteella sitä olisi aiheellista pitää todellisena jumaluutena

epäkohtelias /ˈepækˌohtelɪas/ (adj)
unhöflich
  epäystävällinen, töykeä

epäkäs /ˈepækæs/ (n)
Trapezoid
  nelikulmio, jonka kaikki sivut ovat eripituisia

epäkäytännöllinen /ˈepækˌæytænnˌøllɪnen/ (adj)
unpraktisch
  (esineestä) sellainen, joka ei ole käyttökelpoinen

epäluottamuslause /ˈepælˌuotːamˌuslause/ (n)
Misstrauensvotum
  parlamentaarisessa järjestelmässä parlamentin päätös, jonka mukaan hallituksella ei ole parlamentin enemmistön tukea, joka johtaa hallituksen kaatumiseen

epämetalli /ˈepæmetˌallɪ/ (n)
Nichtmetall
  alkuaine, jolla ei ole metallisia ominaisuuksia; johtaa huonosti lämpöä tai sähköä

epämiellyttävä /ˈepæmˌiellytːˌævæ/ (adj)
unangenehm
  joka ei miellytä, ikävä

epämääräinen artikkeli /ˈepæmˌæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
unbestimmter Artikel
  sanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo kieliopillisesti pääsanansa olevan kuulijalle ennestään tuntematon tai yleinen joukkonsa edustaja

epäoikeudenmukaisuus /ˈepæˌoikeudˌenmukˌaisuːs/ (n)
Ungerechtigkeit
  yleisen oikeuskäsityksen vastainen teko tai toimi

epäonni /ˈepæˌonnɪ/ (n)
Pech
  huono onni, vastoinkäyminen

epäonnistuminen /ˈepæˌonnɪstˌumɪnen/ (n)
Misserfolg
  se, että epäonnistuu jossakin; se ettei jokin onnistu odotusten mukaisesti

epärehellisyys /ˈepærehˌellɪsyːs/ (n)
Unehrlichkeit, Unredlichkeit
  luonteenomaisuus valheisiin tai vilppiin

epäröidä /ˈepærˌøidæ/ (v)
zögern
  olla epävarma jostakin

epäsymmetrinen /ˈepæsˌymmetrɪnen/ (adj)
asymmetrisch
  sellainen, jonka puoliskot ovat erilaisia, eivät toistensa peilikuvia

epäsäännöllinen /ˈepæsˌæːnnøllɪnen/ (adj)
unregelmäßig
  muodoltaan säännötön, epätasainen, epämääräinen
  rytmiltään vaihteleva, epätasaisin väliajoin tapahtuva
  taivutussääntöjä noudattamaton

epätavallinen /ˈepætavˌallɪnen/ (adj)
ungewöhnlich
  tavallisesta poikkeava; harvinainen

erbium /ˈerbium/ (n)
Erbium
  eräs alkuaine (tunnus Er)

erehdys /ˈerehdys/ (n)
Irrtum
  epähuomiossa tai ajattelemattomuuttaan tehty virhe

erehtyä /ˈerehtˌyæ/ (v)
sich irren
  tehdä erehdys, virhe

erektio /ˈerektˌio/ (n)
Erektion
  siittimen jäykistyminen

ergonomia /ˈerɡonˌomɪa/ (n)
Ergonomie
  tieteenala joka tutkii ihmisten ja järjestelmien välistä vuorovaikutusta

erikoinen /ˈerɪkˌoinen/ (adj)
besonders speziell
  erikoislaatuinen, poikkeuksellinen, erityinen

erilainen /ˈerɪlˌainen/ (adj)
verschieden
  sellainen, joka poikkeaa muista; toisista eroava, erikoinen

erinomainen /ˈerɪnomˌainen/ (adj)
ausgezeichnet, außerordentlich
  erittäin hyvä, tavallista parempi

erisnimi /ˈerɪsnˌimɪ/ (n)
Eigenname
  propri; sellainen substantiivi, joka kertoo asian, esineen, henkilön tai muun sellaisen erityisen nimen

eriste /ˈerɪste/ (n)
Isolator, Isolierstoff
  yleisesti aineen tai energian etenemistä rajoittava rajapinta tai ainekerros

eritrealainen /ˈerɪtrˌealˌainen/ (adj)
eritreisch
  Eritreasta peräisin oleva tai Eritreaan liittyvä

eritrealainen /ˈerɪtrˌealˌainen/ (n)
Eritreer, Eritreerin
  pysyvästi Eritreassa asuva henkilö

erittäin /ˈerɪtːæin/ (adv)
sehr, überdurchschnittlich
  (vahvistava adverbi) erityisen, erinomaisen, todella

erityinen /ˈerɪtˌyinen/ (adj)
speziell, besonders
  erikoinen

erityisesti /ˈerɪtˌyisestɪ/ (adv)
besonders, insbesondere
  kyseinen asia painokkaammin huomioon ottaen

erkkeri /ˈerkːerɪ/ (n)
Erker
  rakennuksen julkisivun ikkunallinen ulkonema

ero /ˈero/ (n)
Unterschied
  se, miten jokin poikkeaa toisesta
Abschied
  erilleen lähtö

eronnut /ˈeronnut/ (adj)
geschieden
  Avioliiton purkanut.

eronnut /ˈeronnut/ (n)
Geschiedene
  Avioliiton purkanut henkilö.

erotella /ˈerotella/ (v)
aussortieren, ordnen, sortieren
  jakaa erilleen toisistaan

erottaa /ˈerotːaː/ (v)
trennen
  muodostaa (tehdä) ero joidenkin välillä tai välille
unterscheiden
  havaita tai nähdä ero joidenkin välillä
abgeben, absetzen
  ottaa joltakulta jäsenyys pois

erotuomari /ˈerotˌuomarɪ/ (n)
Schriedsrichter, Schriedsrichterin
  eräiden urheilulajien sääntöjä kentällä valvova toimitsija, joka ratkaisee esiintyvät erimielisyydet

erotus /ˈerotus/ (n)
Differenz
  vähennyslaskun tulos, ero kahden olion välillä

erämaa /ˈeræmaː/ (n)
Wildnis, Wüste, Wüstenei Einöde
  asumaton seutu, varsinkin aiemmin metsästysmaa

erämaanlaiva /ˈeræmˌaːnlaiva/ (n)
Wüstenschiff
  kameli, dromedaari tai muu aavikon ylittämiseen käytettävä eläinkulkuneuvo

erämies /ˈeræmies/ (n)
jäger
  eränkävijä, metsästäjä

eränkävijä /ˈeræŋkˌævɪjæ/ (n)
Jäger
  metsästäjä, erämies

erääntynyt /ˈeræːntynyt/ (adj)
fällig, zahlbar
  (laskusta) jonka eräpäivä on koittanut

esi-isä /ˈesɪˈisæ/ (n)
Ahn, Vorfahr
  miespuolinen sukulainen ylenevässä polvessa

esiintyä /ˈesɪːntˌyæ/ (v)
auftreten
  esittää yleisön edessä jotakin tyypillisesti taitoa vaativaa
auftreten, spielen
  väittää olevansa joku
vorkommen, auftreten
  ilmetä, ilmaantua

esikatselu /ˈesɪkˌatselu/ (n)
Vorschau
  katselu ennen varsinaista toimintaa (tulostusta, näytäntöä tms)

esikaupunki /ˈesɪkˌaupuŋkɪ/ (n)
Vorstadt
  lähiö tms. keskustasta etäällä sijaitseva kaupunginosa

esikoinen /ˈesɪkˌoinen/ (n)
Erstegeborene
  perheen ensimmäinen lapsi

esikunta /ˈesɪkˌunta/ (n)
Stab
  suurten sotilasyksikköjen komentajan henkilökunta

esimerkiksi /ˈesɪmˌerkɪksɪ/ (adv)
zum Beispiel, beispielsweise
  käytetään ilmaisemaan yhtä mallitapausta samankaltaisten sarjasta

esimerkki /ˈesɪmˌerkːɪ/ (n)
Beispiel, Exempel
  joukosta valittu yksi edustamaan muitakin; lyhenne esim.
Beispiel, Vorbild
  edeltä esitetty malli

esinahka /ˈesɪnˌahka/ (n)
Präputium, Vorhaut
  siittimen ihopoimu, joka suojaa terskaa

esine /ˈesɪne/ (n)
Gegenstand, Ding
  ihmisen valmistama, käsin kosketeltava asia; tavara, valmiste

esineoikeus /ˈesɪneˌoikeus/ (n)
Sachenrecht
  irtaimia ja kiinteitä esineitä koskevien varallisuussuhteiden sääntelyä koskeva oikeustieteen haara

esirippu /ˈesɪrˌipːu/ (n)
Vorhang
  näyttämöä katsomosta erottava verho

esitellä /ˈesɪtellæ/ (v)
vorstellen
  kertoa nimi tavattaessa

esittely /ˈesɪtːˌely/ (n)
Einführung
  esitteleminen

esitutkinta /ˈesɪtˌutkɪnta/ (n)
Voruntersuchung
  ensimmäinen rikoksen tutkimus, jonka jälkeen juttu voi mennä syyteharkintaan

esitys /ˈesɪtys/ (n)
Vorstellung, Aufführung
  näytös esim. teatterissa

esityslista /ˈesɪtˌyslɪsta/ (n)
Tagesordnung
  ehdotus kokouksen tai muun toimielimen työjärjestykseksi, asialista

esivalta /ˈesɪvˌalta/ (n)
Obrigkeit
  valtiovalta, julkista valtaa käyttävät viranomaiset

eskaloitua /ˈeskalˌoitua/ (n)
eskalieren
  (selkkauksesta, sotatoimista jms.) kärjistyä, pahentua, yltyä, kiihtyä, paisua, laajentua

espanja /ˈespanja/ (n)
Spanisch
  erityisesti Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa puhuttu kieli (kielitunnus: es)

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (adj)
spanisch
  Espanjasta peräisin oleva tai Espanjaan liittyvä

espanjalainen /ˈespanjalˌainen/ (n)
Spanier, Spanierin
  pysyvästi Espanjassa asuva henkilö

espanjanpippuri /ˈespanjˌampɪpːˌurɪ/ (n)
spanischer Pfeffer
  kirpeä chilipippurilajike, jonka marjaa käytetään mausteena sellaisenaan, kuivattuna tai liemeen säilöttynä

espanjantauti /ˈespanjˌantautɪ/ (n)
spanische Krankheit
  vuosina 1918–1919 riehunut maailmanlaajuinen influenssa, johon kuoli paljon ihmisiä

esperantisti /ˈesperˌantɪstɪ/ (n)
Esperantist, Esperantistin
  yleensä esperanton kieltä hyvin osaava, vakavasti harrastava ja ko. kielen aatteeseen sitoutunut henkilö

esperanto /ˈesperˌanto/ (n)
Esperanto
  puolueettomaksi yhteiseksi ilmaisuvälineeksi kaikkeen kansainväliseen vuorovaikutukseen tarkoitettu keinotekoinen kieli. Sanalista.

essiivi /ˈessɪːvɪ/ (n)
Essiv
  on jonakin olemista ilmaiseva sijamuoto; (harv. olento)

este /ˈeste/ (n)
Hindernis
  jokin, joka estää jonkin tekemisen, tapahtumisen tai kulun

esteettinen /ˈesteːtːɪnen/ (adj)
ästetisch, ästhetisch
  kauneusarvoihin liittyvä, ulkonäöltään kaunis

estejuoksu /ˈestejˌuoksu/ (n)
Hindernislauf
  yleisurheilulaji, jossa kilpailijan on juostava radalla 3000 metriä ylittäen aidat

esteri /ˈesterɪ/ (n)
Ester
  orgaaninen yhdiste, jonka funktionaalisessa ryhmässä on happisillan välityksellä liittynyt yhteen kaksi hiiltä, joista toiseen on lisäksi sitoutunut kaksoissidoksella happi

etana /ˈetana/ (n)
Nacktschnecke
  ryhmä keuhkokotiloiden (Stylommatophora) joukkoon kuuluvia maanilviäisiä. Etanat ovat pehmeäruumiisia kuorettomia tai kuorellisia eläimiä. Liikkumista varten etanalla on limaa erittävä anturajalka. Etanalla on kaksi paria tuntosarvia. Silmät sijaitsevat pidempien tuntosarvien päissä.

etanaali /ˈetanˌaːlɪ/ (n)
Acetylaldehyd, Ethanal
  (orgaaninen kemia) asetaldehydi; väritön, pistävänhajuinen narkoottisesti vaikuttava neste; etikkahapon aldehydi

etanoli /ˈetanˌolɪ/ (n)
Äthanol, Ethanol
  (kemia) lyhytketjuinen alkoholi CH₃CH₂OH eli etyylialkoholi, väritön polttavan makuinen neste, jota käytetään polttoaineena ja lähinnä liuottimina kemian teollisuuden prosesseissa

eteenpäin /ˈeteːmpæin/ (adv)
vorwärts
  menosuuntaan, etuosaan päin, kohti tavoitetta; edemmäksi, kauemmaksi; jatkuvasti, vastedes, yhä

etelä /ˈetelæ/ (n)
Süden
  pääilmansuunta idän ja lännen välissä, idästä 90 astetta myötäpäivään

eteläaasialainen /ˈetelæˌaːsɪalˌainen/ (adj)
südasiatisch
  Etelä-Aasiasta peräisin oleva, Etelä-Aasiaan liittyvä

eteläeurooppalainen /ˈetelæˌeuroːpːalˌainen/ (adj)
südeuropäisch
  Etelä-Euroopasta peräisin oleva tai Etelä-Eurooppaan liittyvä.

eteläeurooppalainen /ˈetelæˌeuroːpːalˌainen/ (n)
Südeuropäer, Südeuropäerin
  Syntyperältään eteläeurooppalainen.
  Pysyvästi jossakin Etelä-Euroopan valtiossa asuva henkilö.
  Jonkin Etelä-Euroopan valtion kansalainen.

eteläinen /ˈetelˌæinen/ (adj)
südlich
  etelässä sijaitseva, etelänpuoleinen

eteläkorealainen /ˈetelˌækorˌealˌainen/ (n)
Südkoreaner
  Korean tasavallan eli Etelä-Korean asukas tai kansalainen

etelänapa /ˈetelˌænapa/ (n)
Südpol
  Maan ja muiden taivaankappaleiden eteläisen pallonpuoliskon napa eli eteläisin kohta

etelänsatakieli /ˈetelˌænsatakˌielɪ/ (n)
Nachtigall
  satakielten sukuun ja sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

etiikka /ˈetɪːkːa/ (n)
Ethik
  filosofian haara, joka tutkii siveellisiä arvoja ja muita moraaliin liittyviä kysymyksiä

etiketti /ˈetɪkˌetːɪ/ (n)
Etikette
  seuraelämän sääntöjen kokonaisuus; vallitsevat tavat, käytöskaavat ja -muodot
Etikett
  nimilappu tai muu esineeseen t. tuotteeseen kiinnitettävä näkyvä tunniste, jossa on tuotetietoja yms.

etikka /ˈetɪkːa/ (n)
Essig
  lähes väritön mauste ja säilöntäaine, jota voidaan valmistaa alkoholipitoisista aineista etikkahappokäymistä hyödyntäen tai yleensä synteettisestä etikkahaposta vedellä laimentamalla

etikkahappo /ˈetɪkːahˌapːo/ (n)
Essigsäure
  karboksyylihappo, jossa on yksi karboksyyliryhmä; rakennekaava on CH₃COOH ja kemiallinen kaava C₂H₄O₂

etiologia /ˈetɪˌoloɡˌia/ (n)
Ätiologie
  syyoppi; syy-seuraus-tutkimus

etiopialainen /ˈetɪˌopɪalˌainen/ (adj)
äthiopisch
  Etiopiasta peräisin oleva tai Etiopiaan liittyvä

etiopialainen /ˈetɪˌopɪalˌainen/ (n)
Äthioper, Äthioperin
  pysyvästi Etiopiassa asuva henkilö

etsaus /ˈetsaus/ (n)
Radierung
  viivasyövytys; taidegrafiikan syväpainomenetelmä
  etsausmenetelmällä tehty vedos

etsin /ˈetsɪn/ (n)
Sucher
  kameran kuva-alan rajaava aukko, josta tähystetään ennen kameran laukaisua

etsintä /ˈetsɪntæ/ (n)
Suche
  (usein monikossa) järjestäytynyt toiminta jonkin löytämiseksi

etsiä /ˈetsɪæ/ (v)
suchen
  yrittää löytää jotakin, hakea

etu /ˈetu/ (n)
Vorteil, Nutzen
  hyvä ja myönteinen ominaisuus, etuus, etuisuus; hyöty, hyötynäkökohta

etuajo-oikeus /ˈetuˌajoˈoikeus/ (n)
Vorfahrt
  liikennesäännön suoma lupa ajaa ajoneuvojen kohtaamistilanteessa ensin

etuhammas /ˈetuhˌammas/ (n)
Schneidezahn
  suun etuosan, kulmahampaiden välissä sijaitseva hammas

etukäteen /ˈetukæteːn/ (adv)
im voraus, im Voraus
  aikaisemmin, ennalta, edeltäpäin; ennen jotakin tapahtumaa tai odotettavissa olevaa

etumainen /ˈetumˌainen/ (adj)
vordere
  ensimmäinen, eniten edessä oleva

etumatka /ˈetumˌatka/ (n)
Vorsprung
  matka, joka kilpailijalla on perässätulijaan

etunimi /ˈetunˌimɪ/ (n)
Vorname
  henkilön virallinen, rekisteröity puhuttelunimi, ristimänimi

eturauhanen /ˈeturˌauhanen/ (n)
Prostata, Vorsteherdrüse
  virtsarakon alapuolella sijaitseva miehen tai naisen sukupuolielimistöön kuuluva lisäsukupuolirauhanen

eturistiriita /ˈeturˌistɪrˌiːta/ (n)
Interessenkonflikt
  tilanne, jossa henkilön tai organisaation etu mahdollisesti korruptoi tämän motiivin

etusormi /ˈetusˌormɪ/ (n)
Zeigefinger
  sormi ihmisen kädessä peukalon ja keskisormen välissä

etydi /ˈetydɪ/ (n)
Etüde
  lyhyehkö musiikkikappale, jonka tarkoituksena on perehdyttää johonkin erityiseen soittotekniseen keinoon

etymologi /ˈetymˌoloɡɪ/ (n)
Etymologe, Etymologin
  etymologian tutkija

etymologia /ˈetymˌoloɡˌia/ (n)
Etymologie
  sanojen alkuperää ja merkityksen muutoksia tutkiva kielitieteen haara

etätyö /ˈetætyø/ (n)
Fernarbeit
  työ, joka tehdään jossakin muualla kuin varsinaisessa työntekopaikassa, esimerkiksi kotona internetin välityksellä

eufonium /ˈeufonium/ (n)
Euphonium
  vaskipuhallin, joka eroaa tuubasta mm. yhden oktaavin korkeammalla äänialallaan

eukko /ˈeukːo/ (n)
Schraube
  vanha nainen, akka, ämmä

euklidinen /ˈeuklɪdɪnen/ (adj)
euklidisch
  Eukleideen matematiikan mukainen, erityisesti paralleeliaksiooman toteuttavan geometrian oppien mukainen

eunukki /ˈeunukːɪ/ (n)
Eunuch
  mies, joka on kastroitu poistamalla kivekset; toimivat aiemmin haaremin vartijoina ja hallitsijan luotettavina virkamiehinä

euro /ˈeuro/ (n)
Euro
  Euroopan unionin rahayksikkö, sata senttiä, valuuttatunnus EUR ja symboli

euroalue /ˈeuroˌalue/ (n)
Eurozone
  Euroopan unionin yhteisvaluutan euron käyttöön ottaneiden 17 valtion muodostama yhteisvaluutta-alue

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (adj)
europäisch
  Euroopasta peräisin oleva tai Eurooppaan liittyvä

eurooppalainen /ˈeuroːpːalˌainen/ (n)
Europäer
  syntyperältään eurooppalainen

europium /ˈeuropium/ (n)
Europium
  lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 63 ja tunnus Eu

eutanasia /ˈeutanˌasɪa/ (n)
Euthanasie
  parantumattomasti sairaan kuoleman jouduttaminen

evenki /ˈeveŋkɪ/ (n)
Ewenkisch
  evenkin kieli, Venäjällä Siperiassa, Kiinassa ja Mongoliassa asuvien evenkien puhuma tunguusilainen kieli

eversti /ˈeverstɪ/ (n)
Oberst
  monissa maissa käytössä oleva sotilasarvo; Suomen armeijassa vastaa maa- ja ilmavoimissa merivoimien kommodoria

everstiluutnantti /ˈeverstɪlˌuːtnantːɪ/ (n)
Oberstleutnant
  everstiä alempi ja majuria korkeampi sotilasarvo

evoluutio /ˈevolˌuːtɪo/ (n)
Evolution
  sukupolvien myötä tapahtuvat muutokset eliöpopulaatioiden geneettisessä koostumuksessa

evä /ˈevæ/ (n)
Flosse
  (anatomia) ruumiinosa, jonka avulla kala työntää itseään eteenpäin tai pitää asentonsa vakaana
  vedessä tai ilmassa kulkevan aluksen rungosta lähtevä uloke, joka tuottaa nostetta tai lisää vakautta

eväste /ˈevæste/ (n)
Cookie
  HTTP-protokollaan liittyvä tilatieto, jonka palvelin voi asettaa selaimelle

evätä /ˈevætæ/ (v)
abschlagen, untersagen
  estää, kieltää

f /ˈæf/ (n)
f
  C-duuriasteikon 4. sävel

faagiterapia /fˈaːɡɪtˌerapˌia/ (n)
Phagentherapie
  mikrobiologinen hoitomuoto, jossa bakteerin aiheuttama sairaus pyritään parantamaan päästämällä elimistöön kyseiselle bakteerille spesifejä bakteriofageja eli faageja

faarao /fˈaːrao/ (n)
Pharao, Pharaonin
  Egyptissä dynastisen kauden aikana hallinnut kuningas

faaraokoira /fˈaːraokˌoira/ (n)
Pharaonenhund
  vinttikoiraa muistuttava podencon sukuinen alkukantainen metsästyskoira, joka on kotoisin Maltalta

fagotisti /fˈaɡotˌistɪ/ (n)
Fagottist, Fagottistin
  fagotin soittaja

fagotti /fˈaɡotːɪ/ (n)
Fagott
  perinteisen sinfoniaorkesterin matalaäänisin puhallinsoitin

fagottikonsertto /fˈaɡotːɪkˌonsertːo/ (n)
Fagottkonzert
  konsertto fagotille ja orkesterille

fajanssi /fˈajanssɪ/ (n)
Fayence
  läpikuultamattomalla lasitteella päällystetty posliinia muistuttava, mutta huokoisempi keraaminen materiaali

fakiiri /fˈakɪːrɪ/ (n)
Fakir
  uskonnollisista syistä köyhää ja askeettista elämää viettävä henkilö

faksi /fˈaksɪ/ (n)
Fax
  telekopio, faksilaitteen tulostama kopio
  telekopiolaite, telekopiokone

faktatiivi /fˈaktatˌiːvɪ/ (n)
Faktativ
  verbijohdos, joka tarkoittaa kantasanan ilmaiseman asian mukaiseksi tekemistä

fakulteetti /fˈakultˌeːtːɪ/ (n)
Fakultät
  (filosofia, psykologia) sielunkyky, toimintataito

fallinen /fˈallɪnen/ (adj)
phallisch
  fallosta muistuttava, fallokseen liittyvä

fallos /fˈallos/ (n)
Phallus
  siitin, erityisesti erektiossa

fallossymboli /fˈallossˌymboːlɪ/ (n)
Phallussymbol
  miehen penistä erektiossa kuvaava esine tai symboli; yleisesti mieskuntoa ja miehisyyttä ilmentävä merkki

falsetti /fˈalsetːɪ/ (n)
Falsett
  poikkeavan korkea, sävyltään ohut ja resonanssiton laulu- tai puheääni, joka perustuu siihen että äänihuulet eivät tyypilliseen tapaan kosketa toisiinsa vaan niiden välissä on rako; pääasiassa miesten käyttämä tekniikka korkeammalta laulamiseen; myös keskeinen osa jodlausta

fanaatikko /fˈanaːtˌikːo/ (n)
Fanatiker, Fanatikerin
  kiihkoilija

farkut /fˈarkut/ (n)
Jeans
  farmarihousut, denim-kankaasta tehdyt useimmiten siniseksi värjätyt housut

farmakologia /fˈarmakˌoloɡˌia/ (n)
Pharmakologie
  lääkeaineoppi, lääkkeiden vaikutusta tutkiva tiede

faryngaalinen /fˈaryŋŋˌaːlɪnen/ (adj)
faukal
  nieluun liittyvä

fasaani /fˈasaːnɪ/ (n)
Fasan
  alkuperältään aasialainen peltokanalintu, jota on istutettu moniin maihin riistalajiksi () tai sen yksilö

fasismi /fˈasɪsmɪ/ (n)
Faschismus
  Italiasta lähtöisin oleva autoritaarinen, kansallismielinen poliittinen ideologia

faustinen /fˈaustɪnen/ (adj)
faustisch
  ylöspäin pyrkivä, täydellisyyttä ja äärettömyyttä tavoitteleva

feminiini /fˈemɪnˌiːnɪ/ (n)
Femininum
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa naisiin; feminiinisukuun kuuluva sana

feminiininen /fˈemɪnˌiːnɪnen/ (adj)
feminin
  sellainen, jonka suku on feminiini, feminiinisukuinen

feminismi /fˈemɪnˌismɪ/ (n)
Feminismus
  aate, joka pyrkii edistämään näkökantaa, ettei naisiin suhtauduttaisi vain rakastajina, vaimoina tai potentiaalisina vaimoina tai lasten äiteinä

fenkoli /fˈeŋkolɪ/ (n)
Fenchel
  ulkonäöltään tilliä muistuttava sarjakukkainen kasvi (), jonka vartta käytetään vihanneksena, lehtiä ja hedelmiä mausteena
  sen mausteena käytettävä siemen

fenomenologinen /fˈenomˌenolˌoɡɪnen/ (adj)
phänomenologisch
  fenomenologian mukainen

fermaatti /fˈermaːtːɪ/ (n)
Fermate
  pidennysmerkki, joka pidentää nuotin kestoa vaistonvaraisesti tulkittavan ajan; vastaavasti tulkittu nuotti

fermioni /fˈermɪˌonɪ/ (n)
Fermion
  alkeishiukkanen, jonka spin on puoliluku

fermium /fˈermium/ (n)
Fermium
  eräs alkuaine, järjestysluku 100, tunnus Fm

feromoni /fˈeromˌonɪ/ (n)
Pheromon
  eläimen erittämä kemiallinen aine, joka vaikuttaa muiden saman lajin jäsenten käyttäytymiseen

ferriitti /fˈerrɪːtːɪ/ (n)
Ferrit
  tilakeskeinen kuutiollinen raudan kiderakenne tai faasi

fes /fˈes/ (n)
Fes
  alenettu f-sävel, enharmoninen sävelen e kanssa

fetisismi /fˈetɪsˌismɪ/ (n)
Fetischismus
  esineiden, symbolien yms. palvontaa. Luonteeltaan se voi olla mm. uskonnollista, hengellistä, henkistä tai seksuaalista.

fetsi /fˈetsɪ/ (n)
Fes
  aiemmin Turkissa suosittu lieriömäinen tasakattoinen, väriltään yleensä punainen ja mustatupsuinen päähine

fiaali /fˈiaːlɪ/ (n)
Fiale
  (arkkitehtuuri) goottilainen neli- tai kahdeksan särmäinen solakka pikkutorni tai pylväs; tukipilareiden pääteosa.

fidži /fˈidʒɪ/ (n)
Fidschianisch
  fidžin kieli, Fidžillä puhuttu kieli

fiktiivinen /fˈiktɪːvɪnen/ (adj)
fiktiv
  fiktioon perustuva, kuvitteellinen

filatelisti /fˈilatelˌistɪ/ (n)
Philatelist, Philatelistin
  filatelian harrastaja

filiaali /fˈilɪˌaːlɪ/ (n)
Filiale
  haaraosasto, sivuosasto, haarakonttori

filippiiniläinen /fˈilɪpːˌiːnɪlˌæinen/ (adj)
philippinisch
  Filippiineiltä peräisin oleva tai Filippiineihin liittyvä

filippiiniläinen /fˈilɪpːˌiːnɪlˌæinen/ (n)
Philippiner, Philippinerin
  pysyvästi Filippiineillä asuva henkilö

filmitähti /fˈilmɪtˌæhtɪ/ (n)
Filmstar, Star
  kuuluisuutta saavuttanut elokuvanäyttelijä

filologia /fˈilolˌoɡɪa/ (n)
Philologie
  (kielitiede) kieltä tai kieliryhmän tekstejä ja niiden rakenteita sekä niihin liittyviä kulttuureja tutkiva humanististen tieteiden haara

filologinen /fˈilolˌoɡɪnen/ (adj)
philologisch
  filologian mukainen tai siihen liittyvä

filosofi /fˈilosˌofɪ/ (n)
Philosoph, Philosophin
  filosofian harjoittaja

filosofia /fˈilosˌofɪa/ (n)
Philosophie
  asioiden olemuksen ja alkuperusteiden tutkimus, viisauden etsiminen eli teoreettinen filosofia; yksittäisen ihmisen toiminnan lähtökohta, arvot ja päämäärä eli käytännöllinen filosofia

filosofinen /fˈilosˌofɪnen/ (adj)
philosophisch
  filosofialle ominainen, filosofian olemukseen kuuluva; ajatteluun pohjautuva

finaali /fˈinaːlɪ/ (n)
Finale
  moniosaisen sävellyksen viimeinen osa

finanssi- /fˈinanssɪ/ (n)
Finanz-
  yhdyssanan alkuosana finansseihin liittyvä, rahatalouteen kuuluva

finanssioikeus /fˈinanssɪˌoikeus/ (n)
Finanzrecht
  julkista taloutta käsittelevä julkisoikeuden haara

finanssipolitiikka /fˈinanssˌipolɪtˌiːkːa/ (n)
Finanzpolitik
  valtion harjoittama talouspolitiikka julkisen talouden keräämien verojen, julkisen talouden kulutuksen ja investointien ja niiden rahoituksen osalta; usein keynesiläistä elvyttävää ja valtiojohtoista talouskasvua sekä työllisyyttä tavoittelevaa talouspolitiikkaa

firma /fˈirma/ (n)
Betrieb, Firma, Unternehmen
  yritys

fissio /fˈissɪo/ (n)
Kernspaltung
  atomiytimen hajoaminen osiin

flaami /flˈaːmɪ/ (n)
Flämisch
  lähinnä Belgian pohjoisosassa, Flanderissa puhuttava hollannin kielen murre, joka on aikaisemmin luokiteltu erilliseksi kieleksi

flegmaattinen /flˈeɡmaːtːɪnen/ (adj)
phlegmatisch
  välinpitämättömältä ja aikaansaamattomalta vaikuttava, hidasluonteinen

floora /flˈoːra/ (n)
Flora
  kasvisto, alueen kasvikunta

floridanpuuma /flˈorɪdˌampuːma/ (n)
Florida-Panther
  erityisesti Yhdysvaltain Floridassa elävä puuman alalaji () tai tämän yksilö

fluidi /flwˈidɪ/ (n)
Fluid
  yleisnimitys väliaineille, joissa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen ja jotka noudattavat Bernoullin lakia

fluori /flˈuorɪ/ (n)
Fluor
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, myrkyllinen, kalpean kellanvihreä, pistävänhajuinen, kaasumainen halogeeni

flyygeli /flˈyːɡelɪ/ (n)
Flügel
  suurikokoinen piano, jonka kielet ja soittokoneisto ovat vaakasuorassa

fobia /fˈobɪa/ (n)
Phobie
  sairaalloinen kammo jotakin tiettyä asiaa kohtaan

fokka /fˈokːa/ (n)
Fock
  (merenkulku) veneen etumainen purje eli keulapurje

fokkamasto /fˈokːamˌasto/ (n)
Fockmast
  isomaston edessä oleva masto, yleensä keulamasto

fokstrotti /fˈokstrotːɪ/ (n)
foxtrott
  eräs amerikkalainen seuratanssi

fondyy /fˈondyː/ (n)
Fondue
  ateria, joka valmistellaan keittiössä ja jonka jokainen ruokailija valmistaa itse pöydässä juuri ennen syöntiä; koostuu pienessä keskelle pöytää asetetussa padassa liekillä tai sähköllä kuumennetusta fonduekastikkeesta ja siihen haarukoiden nokassa kastettavasta ruokapalasta

foneemi /fˈoneːmɪ/ (n)
Phonem
  pienin merkityksiä erottava äänneyksikkö, joka on yhden kielen kannalta yksikäsitteinen

fonemaattinen /fˈonemˌaːtːɪnen/ (adj)
phonemisch, phonematisch
  foneemeihin liittyvä

fonologia /fˈonolˌoɡɪa/ (n)
Phonologie
  äänneoppi, kielitieteen haara, joka tutkii foneemeja

fonologinen /fˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
phonologisch
  fonologian mukainen tai siihen liittyvä

foorumi /fˈoːrumɪ/ (n)
Forum
  tapaamispaikka ja kokousten järjestyspaikka muinaisen Rooman kaupungeissa, tori tai aukio, Roomassa Forum Romanum

fortunapeli /fˈortunˌapelɪ/ (n)
Bagatelle
  lautapeli, jossa työnnetään työntökepillä kuulia kohti kaltevan laudan yläreunaa tavoitteena saada ne sijoittumaan mahdollisimman hyvin nauloilla rajattuihin pistealueisiin

fosfolipidi /fˈosfolˌipɪdɪ/ (n)
Phospholipid
  solun lipidi, joka koostuu glyserolista, rasvahapoista ja fosfaatista

fosfori /fˈosforɪ/ (n)
Phosphor
  epämetallinen alkuaine, joka esiintyy luonnossa vain fosforihapon suoloina

fossiili /fˈossɪːlɪ/ (n)
Fossil
  kivettynyt eläin tai kasvi

fossiilinen /fˈossɪːlɪnen/ (adj)
fossil
  joka on fossiili, kivettynyt

fossiilinen polttoaine /fˈossɪːlɪnem pˈoltːoˌaine/ (n)
fossiler Brennstoff
  polttoaine, joka on syntynyt muinaisten eliöiden fossiloituessa

fotoni /fˈotonɪ/ (n)
Photon
  valon eli sähkömagneettisen säteilyn kvantittunut aaltopaketti; yksi bosoneista (samalla mittabosoni)

frakki /frˈakːɪ/ (n)
Frack
  miesten musta iltajuhlissa pidettävä puku, johon kuuluu hännystakki

fraktuura /frˈaktuːra/ (n)
Fraktur
  eräs goottilainen kirjasinlaji

frankium /frˈaŋkium/ (n)
Francium
  radioaktiivisin luonnossa esiintyvä alkuaine

fregatti /frˈeɡatːɪ/ (n)
Fregatte
  kolmi- tai useampimastoinen purjealus, jossa on raakapuut kaikissa mastoissa

fresko /frˈesko/ (n)
Fresko
  seinämaalaus, joka maalataan tuoreelle, kostealle laastipohjalle

friisi /frˈiːsɪ/ (n)
Friesisch
  Friisinmaalla ja Friisein saarilla puhuttava germaaninen kieli (kielilyhenne: fy)

frikadelli /frˈikadˌellɪ/ (n)
Frikadelle
  keiton joukossa kypsentämällä tai kastikkeessa hauduttamalla valmistettava lihapyörykkä, joskus myös kalapyörykkä

fritsu /frˈitsu/ (n)
Knutschfleck
  imemisestä aiheutuva mustelma

friuli /frˈiulɪ/ (n)
Furlanisch, Friaulisch, Friulanisch
  Italiassa puhuttu romaaninen kieli (kielitunnus: fur)

froteekangas /frˈoteːkˌaŋŋas/ (n)
Frottee
  kaksiloiminen puuvillainen kangas, jonka toinen loimi on kudottaessa löysällä ja jää silmuksiksi kankaan molemmin puolin

ftalaatti /ftˈalaːtːɪ/ (n)
Phthalate, Phthalsäureester
  ftaalihapon esteri, jota käytetään muovin pehmentämiseen

fuksi /fˈuksɪ/ (n)
Fuchs
  ensimmäisen vuoden opiskelija yliopistossa

fumaroli /fˈumarˌolɪ/ (n)
Fumarole
  kaasuja päästävä maankuoren aukko

funktio /fˈuŋktɪo/ (n)
Funktion
  toiminto, toiminta; tarkoitus, tehtävä
  sääntö, joka kuvaa suureen riippuvuutta toisesta suureesta tai muuttujasta. Matemaattisesti määriteltynä funktio on relaation alatyyppi, jossa jokaiseen lähtöjoukon alkioon liitetään korkeintaan yksi maalijoukon alkio

funktionaali /fˈuŋktɪonˌaːlɪ/ (n)
Funktional
  funktiojoukon kuvaus toiseen funktiojoukkoon; funktio, joka kuvaa funktion funktioksi

funktionaalinen /fˈuŋktɪonˌaːlɪnen/ (adj)
funktionell, funktional
  toiminnallinen

funktioverbi /fˈuŋktɪovˌerbɪ/ (n)
Funktionsverb
  verbi, joka esiintyy määreen kanssa niin, että niiden muodostaman sanaparin informaatio painottuu määreeseen

futurismi /fˈuturˌismɪ/ (n)
Futurismus
  1900-luvun alussa Italiassa syntynyt taidesuuntaus

futuuri /fˈutuːrɪ/ (n)
Futur
  tuleva aika, aikamuoto, joka kuvaa yleistä tulevaa tekemistä; suomen kielessä ei ole erillistä futuuritempusta, vaan tulevaa tekemistä kuvataan preesensillä

fuuga /fˈuːɡa/ (n)
Fuge, Fuga
  sävellys jonka aiheet kertautuvat eri äänissä

fuusioitua /fˈuːsɪˌoitua/ (v)
fusionieren, vereinen
  liittyä, yhdistyä

fysiikka /fˈysɪːkːa/ (n)
Physik
  edellistä käsittelevä oppiaine koulussa ja yliopistossa

fysiologia /fˈysɪˌoloɡˌia/ (n)
Physiologie
  elävän elimistön toimintaa ja siihen liittyviä fysikaalisia ja kemiallisia ilmiöitä tutkiva tiede

fysiologinen /fˈysɪˌoloɡɪnen/ (adj)
physiologisch
  sellainen, joka kuuluu fysiologiaan tai sen käsittelemiin, mm. elimistön toimintaan liittyviin, ilmiöihin

fysionomia /fˈysɪˌonomˌia/ (n)
Physiognomik
  ulkonäkö, piirteet

fysioterapia /fˈysɪˌoterˌapɪa/ (n)
Physiotherapie
  terapiaa, jonka keskeisenä tavoitteena on ylläpitää ja parantaa ihmisten toimintakykyä ja liikkumista

fyysikko /fˈyːsɪkːo/ (n)
Physiker, Physikerin
  fysiikkaa ammattinaan harjoittava henkilö

fääri /fˈæːrɪ/ (n)
Färöisch
  Färsaarilla puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: fo)

g /ɡˈeː/ (n)
g
  C-duuriasteikon 5. sävel

gadolinium /ɡˈadolɪnium/ (n)
Gadolinium
  eräs alkuaine (tunnus Gd)

galaksi /ɡˈalaksɪ/ (n)
Galaxie, Welteninsel
  tähtien, tähtienvälisen aineen sekä kaasu- ja pölypilvien muodostama suuri järjestelmä, jonka keskustassa sijaitsee usein tai mahdollisesti aina supermassiivinen musta aukko

galego /ɡˈaleɡo/ (n)
Galicisch
  (kielitiede) indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan lähinnä Espanjassa Galician itsehallintoalueella

galleria /ɡˈallerˌia/ (n)
Galerie
  näyttelytila, jossa esitellään taidetta; taidemuseo, taidekokoelma

gallura /ɡˈallura/ (n)
Gallurisch
  Sardinian pohjoisosassa, Galluran alueella puhuttava korsikan kielen murre, jota pidetään korsikan ja sardin kielten välisenä siirtymämurteena (kielitunnus: sdn)

galvaaninen /ɡˈalvaːnɪnen/ (adj)
galvanisch
  sähköön liittyvä

gambialainen /ɡˈambɪalˌainen/ (n)
Gambier, Gambierin, gambisch
  pysyvästi Gambiassa asuva henkilö
gambisch
  Gambian kansalainen
  syntyperältään gambialainen

gambiitti /ɡˈambɪːtːɪ/ (n)
Gambit
  (šakki) avaus, jossa pelaaja tarjoaa nappulan, yleensä sotilaan, uhrausta saadakseen kehitysedun, aloitteen, tai jonkin muun uhrausta kompensoivan edun

gammasäteily /ɡˈammasætˌeily/ (n)
Gammastrahlung
  ionisoiva sähkömagneettinen säteily

gangsteri /ɡˈaŋsterɪ/ (n)
Gangster
  järjestäytyneen rikollisorganisaation jäsen

garderobi /ɡˈarderˌobɪ/ (n)
Garderobe
  vaatekomero, vaatehuone, vaatesäilö

gastronomia /ɡˈastronˌomɪa/ (n)
Gastronomie
  ruoanvalmistuksen korkealuokkaisten herkkujen tuntemusta ja valmistusta

gaviaali /ɡˈavɪˌaːlɪ/ (n)
Gaviale
  Gaviaali on krokotiilieläin, jolla on pitkä ja kapea kuono. Suuresta koostaan huolimatta (jopa 6—7 metriä pitkä) se on arka ihmisiä välttelevä kalansyöjä, joka elää Intian suurissa joissa.

geeni /ɡˈeːnɪ/ (n)
Gen
  nukleiinihappoihin tallentunut biologisen informaation yksikkö, joka koodaa yksittäistä proteiinia

geiša /ɡˈeiʃa/ (n)
Geisha
  japanilainen naisviihdyttäjä, jonka tehtävänä on saada vieraat tuntemaan olonsa mukavaksi

gemmologia /ɡˈemmolˌoɡɪa/ (n)
Gemmologie
  tieteenala, joka tutkii jalokiviä, sekä ei-mineralogisia helmiä, koralleja ja meripihkaa. Myös synteettisten korukivien tuntemus kuuluu alaan.

gemssi /ɡˈemssɪ/ (n)
Gämse
  vuoristoseuduilla lumirajan tuntumassa elävä, lammasta kookkaampi taitavana kiipeilijänä ja hyppijänä tunnettu, onttosarvinen märehtijä (). Gemssin, josta erotetaan kymmenkunta alalajia, esiintymisalueita ovat Alpit, Abruzzit, Balkan, Karpaatit, Kaukasus ja Taurusvuoristo.

geneettinen /ɡˈeneːtːɪnen/ (n)
genetisch
  perinnöllinen, geeneihin liittyvä

genetiivi /ɡˈenetˌiːvɪ/ (n)
Genitiv
  omanto, omistamista tai omistusta ilmaiseva sijamuoto

genetti /ɡˈenetːɪ/ (n)
Genette, Ginsterkatze
  Euroopassa ja Afrikassa eläviä -suvun sivettikissoja

genomi /ɡˈenomɪ/ (n)
Genom
  organismin koko perintöaines, joka on koodattu geeneihin

geodeettinen /ɡˈeodˌeːtːɪnen/ (adj)
geodätisch
  geodesiaan liittyvä

geodesia /ɡˈeodˌesɪa/ (n)
Geodäsie
  maapallon muodon ja koon määrittämistä, pinnan mittausta ja kuvaamista käsittelevä tiede

geofysiikka /ɡˈeofysˌiːkːa/ (n)
Geophysik
  geotieteisiin kuuluva maapalloa ja ilmakehää tutkiva fysikaalinen tiede

geokolmio /ɡˈeokˌolmɪo/ (n)
Geodreieck
  teknisessä piirustuksessa käytettävä yksinkertainen geometrinen mittaväline, jota voidaan käyttää myös viivaimena

geologia /ɡˈeolˌoɡɪa/ (n)
Geologie
  maapallon koostumusta, alkuperää, rakennetta ja historiaa tutkiva tiede

geometria /ɡˈeomˌetrɪa/ (n)
Geometrie
  matematiikan osa-alue, joka tutkii kuvioita ja kappaleita sekä niiden ominaisuuksia

geopoliittinen /ɡˈeopolˌiːtːɪnen/ (adj)
geopolitisch
  geopolitiikkaan liittyvä

geopolitiikka /ɡˈeopˌolɪtˌiːkːa/ (n)
Geopolitik
  eri tieteiden välinen tutkimusala, jossa tarkastellaan maantieteen vaikutusta politiikkaan ja valtion asemaan

georgia /ɡˈeorɡˌia/ (n)
Georgisch
  Georgiassa puhuttava kaukasialainen kieli (kielilyhenne: ka)

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (adj)
georgisch
  Georgiasta peräisin oleva tai Georgiaan liittyvä

georgialainen /ɡˈeorɡˌialˌainen/ (n)
Georgier, Georgierin
  pysyvästi Georgiassa asuva henkilö

geosentrinen /ɡˈeosˌentrɪnen/ (adj)
geozentrisch
  maakeskinen

geoterminen energia /ɡˈeotˌermɪnen ˈenerɡˌia/ (n)
geothermische Energie
  maapallon sisäinen lämpöenergia, joka on jäännettä maapallon syntymisestä ja syntyy jatkuvasti mineraalien radioaktiivisesta hajoamisesta

gepardi /ɡˈepardɪ/ (n)
Gepard
  väritykseltään leopardia muistuttava pitkäraajainen ja siro kissapeto (Acinonyx jubatus)

geriatria /ɡˈerɪˌatrɪa/ (n)
Geriatrie
  kliininen gerontologia, vanhustentauti- tai vanhustenhoito-oppi

germaaninen /ɡˈermaːnɪnen/ (adj)
germanisch
  germaaneihin liittyvä
  germaanisiin kieliin liittyvä

germaaninen kieli /ɡˈermaːnɪneŋ kˈielɪ/ (n)
germanische Sprache
  (kielitiede) germaaniset kielet ovat indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä.

germanium /ɡˈermanium/ (n)
Germanium
  eräs alkuaine, kova hopeanvalkoinen puolimetalli (tunnus Ge)

getteri /ɡˈetːerɪ/ (n)
Abfragemethode
  funktio, joka palauttaa luokan muuttujan arvon

ge’ez /ɡˈeets/ (n)
Ge’ez
  muinaisetiopia; Etiopiassa puhuttu, nykyään kuollut seemiläinen kieli (kielitunnus: gez), jota yhä käytetään kirkollisissa yhteyksissä ja jonka kirjaimisto on lainattu Etiopiassa nykyisin virallisena kielenä käytettävään amharaan

ghanalainen /ɡhˈanalˌainen/ (adj)
ghanaisch
  Ghanasta peräisin oleva tai Ghanaan liittyvä

ghanalainen /ɡhˈanalˌainen/ (n)
Ghanaer, Ghanaerin
  pysyvästi Ghanassa asuva henkilö

ghetto /ɡhˈetːo/ (n)
Getto, Ghetto
  juutalaisten asuma umpikortteli tai kaupunginosa, juutalaiskortteri

gini /ɡˈinɪ/ (n)
Gin
  viljasta käytetty ja tislattu katajanmarjalla maustettu viina

gis /ɡˈis/ (n)
gis
  ylenetty g-sävel, enharmoninen sävelen as kanssa

glasiaalinen /ɡlˈasɪˌaːlɪnen/ (adj)
glazial
  (jääkauden aikaisiin) jäätikköihin ja niiden tutkimukseen liittyvä

glaukooma /ɡlˈaukoːma/ (n)
Glaukom, grüner Star
  näköhermosairaus, joka aiheuttaa usein näkökenttään puutoksia ja silmänpaineen suurenemista

gletseri /ɡlˈetserɪ/ (n)
Gletscher
  vuoristojäätikkö, jäävirta

glossa /ɡlˈossa/ (n)
Glosse
  tekstin marginaaliin tehty lisäys, reunahuomautus

glossiitti /ɡlˈossɪːtːɪ/ (n)
Glossitis
  kielitulehdus, kielen tulehdus

gluteeniton /ɡlˈuteːnɪton/ (adj)
glutenfrei
  sellainen, jossa ei ole gluteenia, ilman gluteenia oleva

glykyrritsiini /ɡlˈykyrrˌitsɪːnɪ/ (n)
Glycyrrhizin, Glycyrrhizinsäure
  eräs saponiineihin kuuluva happo, jolla on ihmiseen sekä lääkkeellisiä että runsaasti käytettynä varsin haitallisia vaikutuksia

glögi /ɡlˈøɡɪ/ (n)
Glühwein, Glögg
  kuumana nautittava maustettu ja usein alkoholipitoinen juoma

go /ɡˈo/ (n)
Go
  eräs peli, jota pelataan pelilaudalla sijoittamalla sille vuoroin mustia ja valkoisia kiviä pyrkien valtaamaan pinta-alaa ja ympäröimään vastustajan kivet omillaan

golf /ɡˈolf/ (n)
Golf
  peli, jossa palloa ja mailaa pelivälineinä käyttäen pyritään lyömään pallo mahdollisimman vähin lyönnein pelikentän reikiin

golfauto /ɡˈolfauto/ (n)
Golfmobil
  golfkentällä käytettävä kulkuväline

golfkenttä /ɡˈolfkentːæ/ (n)
Golfplatz
  golfin pelaamiseen tarkoitettu pelialue, jolla on 1—18 väylää

golfmaila /ɡˈolfmaila/ (n)
Golfschläger
  golfpelin pelivälineenä käytettävä maila, jolla lyödään golfpalloa

golfpallo /ɡˈolfpallo/ (n)
Golfball
  golfin pelivälineenä käytettävä tavallisesti väriltään valkoinen kuopikas n. 42 mm:n läpimittainen kova pallo, jonka enimmäispaino on rajoitettu.

gondoli /ɡˈondolɪ/ (n)
Gondel
  erityisesti Venetsian kanaaleissa käytetty, pitkällä peräairolla liikutettava kapea ja pitkänomainen tasapohjainen vene, joissa on korkea perä ja keula

gootti /ɡˈoːtːɪ/ (n)
Gote, Gotin
  gootit germaaninen kansa, joka kansainvaellusten aikaan lähti Skandinaviasta ja jakautui itä- ja länsigootteihin

gorgo /ɡˈorɡo/ (n)
Gorgo, Gorgone
  kreikkalaisessa muinaistarustossa mikä tahansa kolmesta naispuolisesta hirviöstä, joilla oli terävät torahampaat ja hiuksina eläviä myrkkykäärmeitä

gorilla /ɡˈorɪlla/ (n)
Gorilla
  afrikkalaisen kädellisiin kuuluvan apinasuvun kookkain edustaja (Gorilla gorilla). Afrikassa elää myös pari muuta gorillalajia.

gończy polski /ɡˈonktsy pˈolskɪ/ (n)
Polnischer Laufhund
  puolanjahtikoira, lyhytkarvainen puolalainen ajokoirarotu

graafikko /ɡrˈaːfɪkːo/ (n)
Grafiker, Grafikerin
  (kuvataide, taideteollisuus) grafiikan harjoittaja

graafinen käyttöliittymä /ɡrˈaːfɪneŋ kˈæytːølˌiːtːymæ/ (n)
grafische Benutzeroberfläche
  graafisista elementeistä koostuva tietokoneohjelman käyttöliittymä

grafeemi /ɡrˈafeːmɪ/ (n)
Graphem
  kirjoituksen yksikkö; kirjainmerkki

grafiikka /ɡrˈafɪːkːa/ (n)
Grafik
  kuvataiteen laji, jossa tehdään taidetta käyttämällä erilaisia painotekniikoita; tällä menetelmällä tehdyt kuvat tai piirrokset

grafiitti /ɡrˈafɪːtːɪ/ (n)
Grafit, Graphit
  metallinkiiltoinen läpinäkymätön hiilen allotrooppinen muoto

gramma /ɡrˈamma/ (n)
Gramm
  massan (puhekielellä painon) SI-järjestelmän mukaisen yksikön kerrannaisyksikkö, 1/1000 kilogrammaa; tunnus g

granaatti /ɡrˈanaːtːɪ/ (n)
Granat
  mm. korukivinä käytettäviä silikaattimineraaleja

granaattiomena /ɡrˈanaːtːˌiomˌena/ (n)
Granatapfel, Grenadine
  rantakukkakasvien heimoon kuuluva lehtipuu (Punica granatum), jonka hedelmät ovat syötäviä
  sen hedelmä

graniitti /ɡrˈanɪːtːɪ/ (n)
Granit
  Suomen yleisin syväkivilaji

grappa /ɡrˈapːa/ (n)
Grappa
  viinin puristusjäämistä tislattu italialainen viina, jonka alkoholipitoisuus on 37,5–60 tilavuusprosenttia

gravitaatio /ɡrˈavɪtˌaːtɪo/ (n)
Gravitation
  gravitaatiovuorovaikutus; yksi luonnon neljästä perusvuorovaikutuksesta, helposti havaittava luonnonilmiö, joka vaikuttaa massallisten kappaleiden välillä, vetää kaikkia massallisia kappaleita toisiaan kohti, mutta tieteen heikoimmin perusvuorovaikutuksista ymmärtämä

gravitoni /ɡrˈavɪtˌonɪ/ (n)
Graviton
  kvanttigravitaatioteorioissa gravitaatiota välittävä hypoteettinen alkeishiukkanen, joka kuuluisi bosoneihin

gray /ɡrˈay/ (n)
Gray
  SI-järjestelmän mukainen absorboituneen annoksen yksikkö (tunnus Gy)

greippi /ɡrˈeipːɪ/ (n)
Grapefruitbaum, Grapefruit
  greippipuu, subtrooppinen ikivihreä lehtipuu ()
Pampelmuse, Grapefrucht, Grapefruit, Grape, Paradiesapfel
  sen tuottama sitrushedelmä

grenadalainen /ɡrˈenadalˌainen/ (adj)
grenadisch
  Grenadasta peräisin oleva tai Grenadaan liittyvä

grenadalainen /ɡrˈenadalˌainen/ (n)
Grenader, Grenaderin
  pysyvästi Grenadassa asuva henkilö

grillata /ɡrˈillata/ (v)
grillen
  paahtaa grillissä

grilli /ɡrˈillɪ/ (n)
Grill
  paahdin, myös parila, jossa korkea lämpö kypsentää ruoan

groteski /ɡrˈoteskɪ/ (adj)
Groteskschrift
  jossa ei ole paksuuseroja eikä pääteviivoja

grönlanti /ɡrˈønlantɪ/ (n)
Grönländisch
  eskimo-aleuttilaisen kielikunnan eskimokielten ryhmän kieli (kielitunnus: kl), jota puhutaan Grönlannissa

grönlantilainen /ɡrˈønlantɪlˌainen/ (n)
Grönländer
  Pysyvästi Grönlannissa asuva henkilö.

guaniini /ɡˈuanˌiːnɪ/ (n)
Guanin
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin sytosiinin kanssa

guarani /ɡˈuarˌanɪ/ (n)
Guaraní
  (kielitiede) guaranin kieli, erityisesti Paraguayssa puhuttava intiaanikieli (kielitunnus: gn)

guava /ɡˈuava/ (n)
Guave
  guavapensaan hedelmä

gudžarati /ɡˈudʒarˌatɪ/ (n)
Gudscharati, Gujaratisch
  gujarati, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa (kielitunnus: gu)

guelfi /ɡˈuelfɪ/ (n)
Welfe
  erään keskiaikaisen italialaisen puolueen jäsen, joka tuki paavia keisaria ja hänen kannattajiaan, ghibelliinejä, vastaan

gulassi /ɡˈulassɪ/ (n)
Gulasch
  eräs unkarilainen lihapata

gynekologi /ɡˈynekˌoloɡɪ/ (n)
Frauenarzt, Frauenärztin, Gynäkologe, Gynäkologin
  naistentautilääkäri; naistentautiopin harjoittaja

gynekologinen /ɡˈynekˌoloɡɪnen/ (adj)
gynäkologisch
  gynekologian mukainen, siihen liittyvä

h /hˈoː/ (n)
h
  C-duuriasteikon 7. sävel

haahka /hˈaːhka/ (n)
Eiderente
  meren saaristossa elävä sorsalintulaji (Somateria mollissima)

haalea /hˈaːlea/ (adj)
lauwarm
  ei kylmä eikä kuuma

haapa /hˈaːpa/ (n)
Espe, Zitterpappel
  metsähaapa (Populus tremula), pajukasvien heimon lehtipuulaji, joka uudentuu helposti juuriversoista

haaparousku /hˈaːparˌousku/ (n)
Nordischer Milchling
  yleinen syksyllä kasvava sienilaji, Lactarius trivialis, ruokasieni ja kauppasieni

haarapääsky /hˈaːrapˌæːsky/ (n)
Rauchschwalbe
  varpuslintuihin kuuluva pääskylintu (), joka pesii Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Haarapääsky on muiden pääskylintujen tavoin lähes aina ilmassa oleva hyönteissyöjä, jonka selkein tuntomerkki on syvään halkinen pyrstö

haaremi /hˈaːremɪ/ (n)
Harem
  Lähi-idän kulttuureissa kodin yksityinen, vierailta kielletty osa

haarniska /hˈaːrnɪska/ (n)
Rüstung, Harnisch
  (historia) entisaikaan ritareita taistelussa suojannut nahkainen, metallivahvisteinen tai täysmetallinen varustus

haaroittua /hˈaːroitːˌua/ (v)
sich verzweigen
  jakautua kahteen tai useampaan haaraan

haarukka /hˈaːrukːa/ (n)
Gabel
  ruokailuväline, jonka varren päässä on samansuuntaisia piikkejä, tavallisesti kaksi, kolme tai neljä piikkiä
  kaksipyöräisten kulkuvälineiden kaksihaarainen tukirakenne, jonka haarojen väliin pyörä kiinnitetään; etuhaarukka, takahaarukka; myös kaksihaarainen rakenne, jota käytetään etenkin yhdyssanoissa kuten haarukkaliitin
  tilanne, jossa nappula uhkaa kahta tai useampaa vastustajan nappulaa samanaikaisesti

haaska /hˈaːska/ (n)
Aas
  kuolleen eläimen raato, erityisesti kun sitä käytetään houkuttimena metsästyksessä

haastaa riitaa /hˈaːstaː rˈiːtaː/ (v)
anbinden, anlegen
  olla halukas tai pyrkiä riitelemään tai tappelemaan jonkun kanssa

haastatella /hˈaːstatella/ (v)
interviewen
  tehdä haastattelu

haastattelu /hˈaːstatːˌelu/ (n)
Interview
  tavallisesti suullinen keskustelu tai kysely, jossa kartoitetaan ja selvitetään asioita

haaste /hˈaːste/ (n)
Vorladung
  vastaajalle annettu kehotus vastata kirjallisesti kanteeseen tai syytteeseen tai saapua oikeuden istuntoon

haastemies /hˈaːstemies/ (n)
Gerichtsvollzieher
  oikeuslaitoksessa työskentelevä virkamies, joka toimittaa henkilöille tiedoksiantoja, esimerkiksi haasteita oikeuteen

haava /hˈaːva/ (n)
Wunde, Verletzung
  loukkaantumisesta tms. johtuva ihon vaurio, joka tavallisesti vuotaa verta

haaveellisuus /hˈaːveːllɪsuːs/ (n)
Phantasterei, Träumerei
  se, että on haaveellinen

haavoittuvuus /hˈaːvoitːuvuːs/ (n)
Anfälligkeit
  se, että on haavoittuva, että on vaarassa jostain syystä
  tietoturva-aukko

haffi /hˈaffɪ/ (n)
Haff
  Itämeren etelärannikolle tyypillinen laguunimainen merenlahti

hafnium /hˈafnium/ (n)
Hafnium
  kiiltävä hopeanharmaa siirtymäalkuaine, tunnus Hf

hahmo /hˈahmo/ (n)
Figur
  tarinan, näytelmän tai muun teoksen henkilö
Gestalt
  jonkun ulkoinen muoto

hahmotella /hˈahmotella/ (v)
skizzieren
  tehdä luonnos taideteoksesta esim. lyijykynällä

hai /hˈai/ (n)
Hai, Haifisch
  rustokaloihin kuuluvia, valtamerillä eläviä suuria petokaloja (Selachimorpha)

haikara /hˈaikara/ (n)
Storch
  jokin haikaralintujen lahkoon () kuuluva lintu

haikaralinnut /hˈaikaralˌinnut/ (n)
Schreitvögel
  lintujen lahko, (Ciconiiformes)

haikarat /hˈaikarat/ (n)
Reiher
  (), yksi haikaralintujen lahkon heimoista

haiku /hˈaiku/ (n)
Haiku
  alkuperältään japanilainen kolmisäkeinen runo, jossa tavut on jaettu säkeisiin suhteessa 5-7-5

haima /hˈaima/ (n)
Bauchspeicheldrüse, Pankreas
  ruoansulatusrauhanen, jossa on hormoneja erittäviä soluryhmiä

haimakarsinooma /hˈaimakˌarsɪnˌoːma/ (n)
Pankreaskarzinom
  haimassa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain, haimasyöpä

haimatulehdus /hˈaimatulˌehdus/ (n)
Bauchspeicheldrüsenentzündung, Pankreatitis
  haiman tulehdus, joka johtuu usein liiallisesta alkoholin käytöstä

haineväkeitto /hˈainevækˌeitːo/ (n)
Haifischflossensuppe
  kiinalainen keitto, johon kuuluu hain selkäevä paloiteltuna

haista /hˈaista/ (v)
stinken
  tuottaa tai erittää jonkinlaista, yleensä epämiellyttävää, hajua
  tuoksua, tuottaa tai erittää miellyttävää hajua

haistaa /hˈaistaː/ (v)
riechen
  aistia hajua

haisunäätä /hˈaisunˌæːtæ/ (n)
Stinktier
  siihen kuuluva pahanhajuista nestettä uhattuna ollessaan erittävä nisäkäs (Mephitis mephitis)

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (adj)
haitianisch
  Haitista peräisin oleva tai Haitiin liittyvä

haitilainen /hˈaitɪlˌainen/ (n)
Haitianer, Haitianerin
  pysyvästi Haitissa asuva henkilö

haittaohjelma /hˈaitːaˌohjelma/ (n)
Schadsoftware
  joukko erityyppisiä tietokoneiden toiminnalle ei-haluttuja toimintoja ja yleensä vakavaa haittaa aiheuttavia tietokoneohjelmia

hajakylvö /hˈajakˌylvø/ (n)
Breitsäen, Breitwurf, Vollsaat
  maataloudessa ja metsätaloudessa käytettävä siementen maahansirottelutapa, jossa siemenet sijoittuvat satunnaisesti eivätkä riveihin

haju /hˈaju/ (n)
Geruch
  (fysiologia) hajuaistin ärsyke, joka todetaan nenän kautta. Haju voidaan mieltää miellyttäväksi tai epämiellyttäväksi, kansanomaisesti hyväksi tai pahaksi

hajuaisti /hˈajuˌaistɪ/ (n)
Geruchssinn
  eläinten aisti hajun havaitsemiseksi

hajuton /hˈajuton/ (adj)
geruchlos
  jossa ei ole hajua

hajuvesi /hˈajuvˌesɪ/ (n)
Parfüm, Parfum
  usein alkoholipohjainen hyvältä tuoksuva neste, jota käytetään viehätysvoiman lisäämiseen

haka /hˈaka/ (n)
Gehege
  aidattu laidun

hakaneula /hˈakanˌeula/ (n)
Sicherheitsnadel
  neula, jonka voi lukita niin, että se pitää yhdessä esim. eri vaatekappaleita

hakaristi /hˈakarˌistɪ/ (n)
Swastika, Hakenkreuz
  ikivanha symboli, joka muodostuu rististä ja sen kärkien päistä myötä- tai vastapäivään lähtevistä viivoista

hakea /hˈakea/ (v)
suchen
  yrittää löytää jotain, etsiä
holen
  käydä jossain ja tuoda jotain mukanaan, noutaa

hakemisto /hˈakemˌisto/ (n)
Verzeichnis, Index, Wörterverzeichnis
  tiedonhakua helpottava, jotakin logiikkaa (esim. aakkosjärjestystä) noudattaen laadittu lista tai teos

hakemus /hˈakemus/ (n)
Antrag, Bewerbung
  viranomaiselle tai muulle julkiselle taholle tehty pyyntö; myös pyynnön sisältävä asiakirja, hakemuspaperi

hakku /hˈakːu/ (n)
Spitzhacke
  työkalu kivisen maan kaivamiseen

hakukone /hˈakukˌone/ (n)
Suchmaschine
  toiminnallinen kokonaisuus, joka koostuu pääasiassa täytettävästä lomakkeesta ja siihen liittyvästä tietokannasta, josta voidaan löytää erityisesti etukäteen indeksoitua Internetin sisältöä, mutta myös esimerkiksi kirjaston, arkiston tai museon aineistoja

hakulaite /hˈakulˌaite/ (n)
Funkmeldeempfänger, Pager
  matkapuhelimia edeltänyt tyypillisesti vyöhön kiinnitetty laite, johon voitiin lähettää radioteitse lyhyitä viestejä

hakusana /hˈakusˌana/ (n)
Suchbegriff, Stichwort
  yksi sanakirjan kohta tai tietosanakirjan artikkeli

hakutulos /hˈakutulos/ (n)
Suchergebnis
  yksittäinen haun tuottama tietue, joka voidaan valita käsiteltäväksi

halata /hˈalata/ (v)
umarmen, drücken
  osoittaa lohdutusta tai kiintymystä kietomalla käsi tai kädet toisen ympärille

halaus /hˈalaus/ (n)
Umarmung
  lohduttava tai ystävällinen ele, jossa kädet puristetaan toisen ihmisen ympäri

halkaisija /hˈalkaisˌija/ (n)
Durchmesser
  jonkin pyörähdyskappaleen leikkauskuvion rajaama jana ko. kuvion keskipisteen kautta kulkevasta suorasta

halko /hˈalko/ (n)
Brennscheitholz, Holzscheit, Meterscheiter, Rundholz, Scheitholz, Spaltholz
  tavallisesti metriseksi katkaistu ja yleensä halkaistu pyöreä puu, josta tehdään pilkkeitä esimerkiksi uunissa tai takassa poltettavaksi

hallinnollinen korko /hˈallɪnnˌollɪneŋ kˈorko/ (n)
administrierter Zins
  viranomaisen määräämä viitekorko

hallinnollinen pidätys /hˈallɪnnˌollɪnem pˈidætys/ (n)
Verwaltungshaft
  pidätys ilman syytteen nostamista ja oikeudenkäynnin aloittamista hallinnollisella päätöksellä toisen hallinnollisen toimen, kuten karkotuksen, toimeenpanemiseksi

hallinto /hˈallɪnto/ (n)
Verwaltung, Administration
  henkilö tai yhteisö, joka hallitsee tai pitää valtaa jossain

hallinto-oikeus /hˈallɪntoˈoikeus/ (n)
Verwaltungsrecht
  tuomioistuin, josta haetaan muutosta viranomaisen ratkaisuun

hallita /hˈallɪta/ (v)
regieren, herrschen
  olla hallitsijana; vastata hallinnosta

hallitsija /hˈallɪtsˌija/ (n)
Herrscher, Monarch
  ylimmän valtiovallan käyttäjä monarkkisessa valtiossa

hallituksen puheenjohtaja /hˈallɪtˌuksem pˈuheːnjˌohtaja/ (n)
Vorstandsvorsitzende
  osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja

hallitus /hˈallɪtus/ (n)
Regierung
  valtion toimeenpanovaltaan kuuluva pääministerin ja muiden ministerien muodostama hallinnon osa; ministerineuvosto, kabinetti tai valtioneuvosto

hallitusohjelma /hˈallɪtusˌohjelma/ (n)
Regierungsprogramm
  hallitukseen osallistuvien puolueiden laatima toimintasuunnitelma, jossa määritellään ne tavoitteet ja suuntaviivat, joita hallitus aikoo noudattaa

hallituspohja /hˈallɪtˌuspohja/ (n)
Koalition, Koalitionsbasis
  se mistä puolueista poliittiseen päätöksentekoon liittyvä hallitus koostuu

hallusinaatio /hˈallusɪnˌaːtɪo/ (n)
Halluzination
  aivojen tuottama aidolta tuntuva kokemus, johon ei liity ulkoista aistiärsykettä; aistiharha

hallusinogeeni /hˈallusˌinoɡˌeːnɪ/ (n)
Halluzinogen
  hallusinaatioita aiheuttava aine

halo /hˈalo/ (n)
Halo
  valonlähteen ympärillä näkyvä kirkas heijastus

halogeeni /hˈaloɡˌeːnɪ/ (n)
Halogen
  jokin jaksollisen järjestelmän 7. pääryhmän vahvasti epämetallisista keskenään samankaltaisista aineista: astatiini, bromi, fluori, jodi ja kloori

halpa /hˈalpa/ (adj)
billig, preiswert
  vähän maksava

halpahalli /hˈalpahˌallɪ/ (n)
Discounter, Diskonter
  market-tyyppinen tai muutoin laajahko halpahintamyymälä

halpahintamyymälä /hˈalpahˌintamˌyːmælæ/ (n)
Discounter, Diskonter
  myymälä, jossa kulut pyritään minimoimaan sellaisiksi, että tuotteet voidaan myydä mahdollisimman halpaan hintaan

halpakauppa /hˈalpakˌaupːa/ (n)
Discounter, Discounthandel
  halpamyymälä

halpamyymälä /hˈalpamˌyːmælæ/ (n)
Discounter, Discounthandel
  yleistä markkinahinta halvemmalla hinnalla kilpaileva myymälä

halu /hˈalu/ (n)
Lust
  tajunnalle selkeä sisäinen pyrkimys jnk. tarpeen tyydyttämiseen, jnk. toiveen toteuttamiseen

halukas /hˈalukas/ (adj)
willig, geneigt
  sellainen, jolla on halu johonkin; joka tekee mielellään jotakin.

haluta /hˈaluta/ (v)
wollen
  olla kiinnostunut tekemään jotain tai olla halukas omistamaan jotakin; tehdä mieli

halveksia /hˈalveksˌia/ (v)
verachten
  pitää itseään jotakuta toista tai joitakuita parempana

hame /hˈame/ (n)
Rock
  lantiolta polvia kohti laskeutuva vaatekappale, jota länsimaisessa kulttuurissa (joitakin perinneasuja lukuun ottamatta) käyttävät tavallisesti naiset

hammas /hˈammas/ (n)
Zahn, Sägezahn
  selkärankaisten eläinten suussa oleva puremiseen tarkoitettu luutuma
Zahn
  koneissa ja laitteissa olevat erilaiset tarttuvat ulokkeet ja väkäset, hammaspyörän lovi tms.

hammasfriisi /hˈammasfrˌiːsɪ/ (n)
Zahnfries
  romaanisen tiiliarkkitehtuurin suosima mutta muutoinkin käytetty rakennustaiteellinen koriste, joka tehdään muuraamalla tiilet syrjälleen

hammasharja /hˈammashˌarja/ (n)
Zahnbürste
  hampaiden puhdistamiseen käytettävä harja

hammaskiille /hˈammaskˌiːlle/ (n)
Zahnschmelz
  hampaan pinnalla oleva kerros kovaa apatiittimineraalia

hammaslanka /hˈammaslˌaŋka/ (n)
Zahnseide
  hammasvälien puhdistamiseen käytettävä lanka

hammasloma /hˈammaslˌoma/ (n)
Lade
  hevosen suupielen kohdalla oleva hampaaton kohta

hammaslääketiede /hˈammaslˌæːketˌiede/ (n)
Zahnmedizin
  hampaiston, suun ja leukojen anatomiaa ja fysiologiaa ja lisäksi suusairauksien, vammojen ja kehityshäiriöiden ehkäisyä ja hoitoa tutkiva lääketieteellinen tieteenala

hammaslääkäri /hˈammaslˌæːkærɪ/ (n)
Zahnarzt, Zahnärztin
  suun, erityisesti hampaiden, terveyttä ja sairauksia hoitava akateemisesti koulutettu terveysammattilainen

hammassärky /hˈammassˌærky/ (n)
Zahnschmerz, Zahnweh
  hampaaseen kohdistuva kiputila

hammastahna /hˈammastˌahna/ (n)
Zahnpasta, Zahncreme
  hampaiden harjauksessa käytettävä seos

hammastahnatuubi /hˈammastˌahnatˌuːbɪ/ (n)
Zahnpastatube
  tuubi, joka sisältää hammastahnaa; hammastahnan yleinen vähittäismyyntipakkaus

hamppu /hˈampːu/ (n)
Hanf
  hamppukasveihin kuuluva yksivuotinen öljy-, kuitu- ja lääkekasvi, jota kasvatetaan myös päihteeksi (Cannabis sativa)

hampurilainen /hˈampurɪlˌainen/ (n)
Hamburger, Hamburgerin
  pysyvästi Hampurissa asuva henkilö; syntyperältään hampurilainen

hamsteri /hˈamsterɪ/ (n)
Hamster
  jyrsijä , joka tunnetaan siitä että se kuljettaa keräämäänsä ruokaa poskipusseissaan

hangaari /hˈaŋŋaːrɪ/ (n)
Hangar
  halli, jossa säilytetään ilma-aluksia

hanhenmaksa /hˈanhenmˌaksa/ (n)
Gänseleber, Foie gras
  herkkuna pidetty ruoka, joka koostuu hanhen tai ankan maksasta

hanhi /hˈanhɪ/ (n)
Gans, Ganter
  jokin sorsalintujen lahkon -alaheimon varsinaisiin hanhiin () kuuluva edustaja

hanhikki /hˈanhɪkːɪ/ (n)
Fingerkraut
  hanhikkien () suvun kasvi

hankaloittaa /hˈaŋkalˌoitːaː/ (v)
erschweren, komplizieren
  tehdä hankalaksi

hanke /hˈaŋke/ (n)
Projekt
  etukäteen suunniteltu jonkin asian tekeminen, projekti

hanki /hˈaŋkɪ/ (n)
Schneefläche, Schneekruste
  maassa oleva kerros lunta

hankinta /hˈaŋkɪnta/ (n)
Beschaffung
  teko, jolla hankitaan jotakin

hankkia /hˈaŋkːɪa/ (v)
beschaffen, erstehen
  saada yritystensä ansiosta, ottaa; ostaa

hansa /hˈansa/ (n)
Hanse
  hansaliitto, pohjoissaksalaisten kauppiaiden ja kauppakaupunkien liitto, joka hallitsi Itämeren kauppaa 1200–1400-luvuilla

hansakaupunki /hˈansakˌaupuŋkɪ/ (n)
Hansestadt
  hansaliittoon kuulunut kaupunki

hansikas /hˈansɪkas/ (n)
Handschuh, Fingerhandschuh
  usein nahkasta, joskus säämiskästä, valmistettu käsine, jossa on joka sormelle oma tila

hansikaslokero /hˈansɪkˌaslokˌero/ (n)
Handschuhfach
  autossa etumatkustajan edessä sijaitseva usein kannellinen ja lukittava säilytystila, arkisemmin hanskalokero

hanumaani /hˈanumˌaːnɪ/ (n)
Hanuman-Langur
  -suvun Aasiassa elävä lehtiapina

hanurimies /hˈanurɪmies/ (n)
Kunstfurzer
  (puhekieltä, humoristinen) pierutaiteilija, petomaani
Furzer
  (arkikieltä) piereskelijä

hapan /hˈapan/ (adj)
sauer
  sellainen, jonka happamuusastetta ilmaiseva pH on alle 7
  happamalta maistuva

hapankaali /hˈapaŋkˌaːlɪ/ (n)
Sauerkraut, Sauerkohl
  yl. valkokaalista maitohappokäymisen avulla valmistettu elintarvike

hapetus-pelkistysreaktio /hˈapetuspˈelkɪstˌysreˌaktɪo/ (n)
Redoxreaktion
  kemiallinen reaktio, jossa toinen reaktion osapuolista hapettuu ja toinen pelkistyy

happi /hˈapːɪ/ (n)
Sauerstoff, Oxygen
  epämetalleihin kuuluva alkuaine

happifluoridi /hˈapːɪflˌuorɪdɪ/ (n)
Sauerstofffluorid
  mikä tahansa hapen ja fluorin muodostama kemiallinen yhdiste; ainoat tunnetut yhdisteet, joiden molekyyleissä happiatomi on elektropositiivisena osapuolena

happihappo /hˈapːɪhˌapːo/ (n)
Sauerstoffsäure, Oxosäure
  mikä tahansa happo, jonka molekyylissä on vähintään yksi atomi happea

happisaturaatio /hˈapːɪsˌaturˌaːtɪo/ (n)
Sauerstoffsättigung
  veren punasoluun sitoutuneen hapen määrää suhteessa punasoluihin sitoutuneen hapen maksimimäärään

happo /hˈapːo/ (n)
Säure
  kemiallinen yhdiste, joka kykenee luovuttamaan vetyionin, syövyttää aine, jonka vesiliuoksen pH on alle 7

harakka /hˈarakːa/ (n)
Elster
  mustavalkoinen variksiin kuuluva lintu () jolla on yksivärisen vihreähohtoinen, 20–30 cm pitkä pyrstö

harava /hˈarava/ (n)
Harke, Rechen
  maatalouden ja puutarhanhoidon apu- ja työväline, jota käytetään haravoimiseen. Haravassa on hammastettu tanko, joka on kiinnitetty varren päähän poikittain varteen nähden.

haravoida /hˈaravˌoida/ (v)
durchkämmen, kämmen
  käyttää haravaa; koota heiniä haravalla; puhdistaa maata roskista tai lehdistä haravaa apuna käyttäen

harha-askel /hˈarhaˈaskel/ (n)
Fehltritt
  kapealta polulta syrjään astuminen, usein kuvaannollinen

harhaanjohtava /hˈarhaːnjˌohtava/ (adj)
irreführend
  sellainen, joka johtaa harhaan; harhauttava; pettävä

harja /hˈarja/ (n)
Bürste
  harjaamiseen, hankaamiseen tai vastaavaan tarkoitettu esine, jossa on harjakset
Mähne
  eläimen pitkähkö karvoitus päässä
Kamm
  kanalinnun päälaen heltta, kukonharja
  korkein kohta, huippu, laki, harjanne
First
  harjakaton korkein kohta; rakennustöiden vaihe jolloin rakennus on lopullisessa korkeudessaan vesikatto asennettuna

harjalintu /hˈarjalˌintu/ (n)
Wiedehopf
  Manner-Euroopassa esiintyvä lintulaji ()

harjasusi /hˈarjasˌusɪ/ (n)
Mähnenwolf
  Etelä-Amerikan kookkain koiraeläin (Chrysocyon brachyurus)

harjata /hˈarjata/ (v)
bürsten
  käyttää harjaa; puhdistaa, suoristaa, kiillottaa tai hangata harjalla

harjoitella /hˈarjoitella/ (v)
üben
  (toistuvasti) opetella, totutella tekemään jotakin

harjoittelija /hˈarjoitːˌelɪja/ (n)
Praktikant
  henkilö, joka opettelee ohjattuna käytännön taitoja ja valmentautuu tulevaan ammattiin

harjus /hˈarjus/ (n)
Europäische Äsche
  harri, Itä- ja Pohjois-Suomen joissa ja jossain määrin Perämeren ja Selkämeren rantojen jokisuissa tavattava pienehköksi jäävä lohikala, jolla on voimakkaasti kehittynyt selkäevä (Thymallus thymallus)

harkita /hˈarkɪta/ (v)
erwägen
  miettiä ehdotukseen ratkaisua tai eri vaihtoehtoja

harkittu /hˈarkɪtːu/ (adj)
überlegt
  sellainen, jota on pohdittu, pohdinnan kohteena ollut; punnittu, puntaroitu; tarkkaan ajateltu, perusteellisesti mietitty

harmaa /hˈarmaː/ (adj)
grau
  joka on väriltään harmaa

harmaa /hˈarmaː/ (n)
Grau
  mustaa ja valkoista sekoittamalla syntyvä väri, jossa on saman verran kutakin pääväriä

harmaahaikara /hˈarmaːhˌaikara/ (n)
Graureiher
  Toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista ()

harmaahylje /hˈarmaːhˌylje/ (n)
Kegelrobbe
  Suomessa ulkosaaristossa elävä hylkeiden -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

harmaakaihi /hˈarmaːkˌaihɪ/ (n)
grauer Star
  ihmisen ikään liittyvä silmän mykiön samentuminen; voidaan yleensä poistaa tekemällä kaihileikkaus

harmoni /hˈarmonɪ/ (n)
Harmonium
  urkuharmoni, koskettimistolla varustettu paineilmakäyttöinen vapaalehdykkäsoitin

harmonia /hˈarmonˌia/ (n)
Harmonie
  sävelten sopeutuvuus, sointu

harmonikka /hˈarmonˌikːa/ (n)
Akkordeon, Harmonika
  kannettava, palkeessa muodostetun paineilman avulla toimiva vapaalehdykkäinen kosketinsoitin

harppi /hˈarpːɪ/ (n)
Zirkel
  ympyränkaaren piirtämisen ja mittaamisen apuväline

harppu /hˈarpːu/ (n)
Harfe
  sinfoniaorkesteriin 1800-luvulta lähtien kuulunut kielisoitin

harras /hˈarras/ (adj)
andächtig, eifrig
  uskonnollisen tai hengellisen hartauden harjoittamiseen liittyvä

harrastus /hˈarrastus/ (n)
Hobby
  säännöllisesti harjoitettua vapaa-ajan toimintaa, jota tehdään ajan kuluksi, huvin vuoksi, työn vastapainoksi

hartiaviitta /hˈartɪavˌiːtːa/ (n)
Schulterumhang
  hartioiden peitteenä käytettävä lyhyt, hihaton viitta

hartsi /hˈartsɪ/ (n)
Harz
  erityisesti havupuun pihka, joka on puhdistettu kuumentamalla jolloin kevyemmät yhdisteet haihtuvat

harva /hˈarva/ (adj)
spärlich
  (ihmisistä) harvalukuinen, vähälukuinen; ei moni, eivät monet

harvemmin /hˈarvemmɪn/ (adv)
dünn, selten, spärlich, wenig oft
  Vertailumuoto, komparatiivi sanasta harvoin.

harvinainen /hˈarvɪnˌainen/ (adj)
selten
  sellainen, jota ei esiinny paljoa tai tapahdu usein, harvoin tavattava tai tapahtuva; erikoinen

harvoin /hˈarvoin/ (adv)
selten
  vain joskus, hyvin harvakseltaan

hasselpähkinä /hˈasselpˌæhkɪnæ/ (n)
Haselnuss
  sen hedelmästä eli pähkinä

hattara /hˈatːara/ (n)
Zuckerwatte
  sokerista pilvimäisen massan muodostaviksi kuiduiksi vaahdotettu makeinen

hattu /hˈatːu/ (n)
Hut
  huovasta tai muusta jäykästä materiaalista valmistettu, tavallisesti vuorilla varustettu päähine
Hatschek
  kirjaimen päälle tarkekirjoituksessa lisättävä, ylöspäin aukeavan kulman muotoinen tarke [ˇ]

hattupuolue /hˈatːupˌuolue/ (n)
Hattarne, Hüte
  1700-luvulla Ruotsissa ja Suomessa toiminut poliittinen puolue, joka tunnettiin tiukasta asenteestaan Venäjää kohtaan

hattutemppu /hˈatːutˌempːu/ (n)
Hattrick
  joukkuepalloiluissa kolme maalia samassa ottelussa saman pelaajan tekeminä

haudata /hˈaudata/ (v)
beerdigen, begraben, beisetzen, bestatten
  laskea kuollut hautaan
vergraben
  kätkeä, piilottaa maahan

hauenleuka /hˈauenlˌeuka/ (n)
Krokodilklemme
  jousin puristetuin leueoin kiinnittyvä sähköliitin

hauislihas /hˈauɪslɪhas/ (n)
Musculus biceps brachii
  hauis, kaksipäinen olkalihas, yksi käden lihaksista

haukansilmä /hˈaukansˌilmæ/ (n)
Falkenauge
  tummanharmaata tai mustaa, läpinäkymätöntä kvartsia
Adlerauge
  tarkka silmä

hauki /hˈaukɪ/ (n)
Hecht
  pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvä, Suomessa koko maan sisävesissä ja rannikkoalueilla elävä petokalalaji

haukka /hˈaukːa/ (n)
Falke, Habicht
  keskikokoinen tai pieni päiväpetolintu (). Heimossa on sukuja: Buteo, Circus, Accipiter ja Pernis.

haupitsi /hˈaupɪtsɪ/ (n)
Haubitze
  kenttätykistössä käytettävä tykki, putkeltaan lyhyempi ja suurempiin korotuksiin kykenevä kuin kanuuna

hauras /hˈauras/ (adj)
fragil, zart
  helposti mureneva t. murtuva

hauska /hˈauska/ (adj)
unterhaltsam, erfreulich, nett
  miellyttävä, mukava, kiva

hauta /hˈauta/ (n)
Grab, Gruft
  paikka, johon kuolleen ruumis sijoitetaan, viimeinen leposija

hautajaiset /hˈautajˌaiset/ (n)
Beerdigung, Bestattung
  muistoseremonia, jossa kuolleen ihmisen muistoksi pidetään yleensä puheita, ja jossa kuollut lasketaan hautaan

hautajaisraha /hˈautajˌaisraha/ (n)
Begräbnismünze, Sterbemünze
  hallitsijan kuoleman johdosta valmistettu metallirahan kaltainen muistoesine, joita hautajaisissa jaettiin kansalle heittorahana ja joskus jalommasta metallista tehtyinä muunnoksina arvohenkilöille

hautakivi /hˈautakˌivɪ/ (n)
Grabstein
  haudalle pystytettävä muistomerkki, johon kaiverretaan esimerkiksi vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika

hautausmaa /hˈautausmaː/ (n)
Friedhof, Kirchhof
  paikka jonne vainajat haudataan maahan kaivettuun kuoppaan tai tuhkattujen ruumiiden tuhkat sirotellaan

hauva /hˈauva/ (n)
Wauwau
  koira

havaijilainen /hˈavaijɪlˌainen/ (adj)
hawaiisch
  Havaijilta peräisin oleva, Havaijiin liittyvä

havaijilainen /hˈavaijɪlˌainen/ (n)
Hawaiianer, Hawaiianerin
  pysyvästi Havaijilla asuva henkilö, Havaijin asukas

haveri /hˈaverɪ/ (n)
Havarie
  vesiliikenteessä tapahtunut onnettomuus

havupuu /hˈavupuː/ (n)
Kiefer Nadelbaum, Nadelbaum
  puukasvi, jonka lehdet ovat pieniä ohuita neulanmuotoisia neulasia

hede /hˈede/ (n)
Staubblatt, Staubgefäß
  hedelehti, siitepölyä kehittävä kukan siitoslehti; kasvin urospuolinen lisääntymiselin

hedelmä /hˈedelmæ/ (n)
Frucht, Obst
  kasvin tulevien siementen suojaksi hedelmöityksen jälkeen sikiäimestä kasvava muodostuma. Hedelmien tarkoituksena on myös siementen leviämisen edistäminen
Ergebnis, Folge
  tulos tai tuotos

hedelmäkaramelli /hˈedelmˌækaramˌellɪ/ (n)
Fruchtkaramell
  hedelmän makuinen karamelli

hedelmämehu /hˈedelmˌæmehu/ (n)
Fruchtsaft
  hedelmän makuinen tai hedelmästä valmistettu mehu

hedelmäsalaatti /hˈedelmˌæsalˌaːtːɪ/ (n)
Obstsalat, Fruchtsalat
  salaatti, joka koostuu erilaisista hedelmistä

hedelmätarha /hˈedelmætˌarha/ (n)
Obstgarten
  hedelmänviljelyyn tarkoitettu puutarha tai puutarhan osa

heetti /hˈeːtːɪ/ (n)
Hethiter, Hethiterin
  henkilö, joka on kansallisuudeltaan heettiläinen

hegemonia /hˈeɡemˌonɪa/ (n)
Hegemonie
  hallitseva asema muihin nähden

hegemoninen /hˈeɡemˌonɪnen/ (adj)
hegemonial
  hallitsevassa asemassa toisiin nähden oleva

hehkua /hˈehkua/ (v)
glühen
  säteillä valoa ja lämpöä

hehkulamppu /hˈehkulˌampːu/ (n)
Glühbirne, Glühlampe
  sähkölamppu, jonka valaisevana osana on sähkövirralla hehkuvaksi kuumentuva hehkulanka

hehtaari /hˈehtaːrɪ/ (n)
Hektar
  pinta-alan mitta, 100×100 metrin ala tai 10000 m²

heijastus /hˈeijastus/ (n)
Reflexion, Abbild
  kuva, joka syntyy kun jostakin heijastuu valoa

heikentää /hˈeikentæː/ (v)
schwächen
  tehdä tai saattaa heikoksi tai entistään heikommaksi

heikko /hˈeikːo/ (adj)
schwach
  joka ei jaksa, voimaton; voimaltaan tai teholtaan matala

heikkous /hˈeikːous/ (n)
Schwäche
  heikkokuntoisuus, heikkovoimaisuus

heikompi astia /hˈeikompɪ ˈastɪa/ (n)
das schwächere Werkzeug
  nainen, vaimo

heiluri /hˈeilurɪ/ (n)
Pendel
  akselin tai pisteen ympäri vapaasti kiertymään pääsevä, painovoiman vaikutuksesta heilahteleva kappale

heimo /hˈeimo/ (n)
Stamm
  ihmisyhteisö, jolla on löyhä yhteinen identiteetti, mutta ei poliittista hierarkiaa tai keskitettyä valtajärjestelmää. Jäsenyys syntyy sukulaissuhteiden mukaan, eikä periytyvää johtajuutta ole.
Familie
  eliölajien luokittelun yksikkö (familia, familiae)

heinä /hˈeinæ/ (n)
Heu
  niitetty ja kuivattu heinäkasvien ja joidenkin muiden ruohovartisten kasvien kasvismassa

heinäkasvit /hˈeinækˌasvɪt/ (n)
Süßgräser
  eräs yksisirkkaisten luokkaan kuuluva siemenkasvien heimo ()

heinäkuu /hˈeinækuː/ (n)
Juli, Heuert
  vuoden seitsemäs kuukausi, kuukausi kesäkuun ja elokuun välissä

heinäsirkka /hˈeinæsˌirkːa/ (n)
Heuschrecke, Graßhüpfer, Zikade
  suorasiipinen hyönteinen (Caelifera). Heinäsirkalla on kapeat etusiivet, jotka lepoasennossa peittävät kokoon taipuneet lenninsiivet, ja suuret hyppyjaloiksi erikoistuneet takajalat. Suomessa heinäsirkkoja on tavattu liki 30 lajia.

heisi /hˈeisɪ/ (n)
Schneeball
  mikä tahansa Viburnum-suvun pensaskasveista

heitteillejättö /hˈeitːeillejˌætːø/ (n)
Aussetzung
  hoidotta jättäminen, hylkääminen

heittoistuin /hˈeitːoistwɪn/ (n)
Schleudersitz
  lentokoneissa tai muissa ilma-aluksissa oleva lentäjän tai matkustajan istuin, joka hätätilanteessa laukaistaan ulos koneesta

heittomerkki /hˈeitːomˌerkːɪ/ (n)
Apostroph, Hochkomma
  symboli ', taikka sitten ’, jolla korvataan sanoista pois jätettyjä eli heitettyjä kirjaimia tai sitä käytetään kieliopillisena erottimena

heittoraha /hˈeitːorˌaha/ (n)
Auswurfmünze
  kuninkaallisina juhlapäivinä tai hallitsijan hautajaisten yhteydessä kansan keskuuteen heitetty käypä raha tai rahana kelpaamaton rahan kaltainen mitali

heittää /hˈeitːæː/ (v)
werfen bewerfen, werfen
  antaa kättä heilauttamalla vauhtia siinä olevalle kappaleelle, ja laskea se vapaaseen liikkeeseen ilman halki, singota; pitää jtk heiton tai heitetyn esineen kohteena

hektinen /hˈektɪnen/ (adj)
hektisch
  kiireinen, kiihkeä, nopeatahtinen, kuumeinen, rauhaton, maaninen, levoton

helatorstai /hˈelatˌorstai/ (n)
Christi Himmelfahrt
  kristillinen juhla, jota vietetään neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseenastumisen muistoksi

heliborkorko /hˈelɪbˌorkorko/ (n)
Helibor, Helibor-Zins
  Suomen Pankin määrittämä viitekorko, joka korvattiin euriborkorolla vuoden 1999 alussa

helikopteri /hˈelɪkˌopterɪ/ (n)
Hubschrauber, Helikopter
  ilma-alus, joka lentää yhden tai useamman pitkistä lavoista koostuvan roottorin kannattamana; lennon vakauttamiseksi peräpäässä on pienempi roottori

helium /hˈelium/ (n)
Helium
  kevyin jalokaasuihin kuuluva alkuaine

helleaalto /hˈelleˌaːlto/ (n)
Hitzewelle
  hyvin lämpimän ilmamassan siirtyminen maantieteelliselle alueelle, jolloin helleraja ylittyy useana vuorokautena

helluntai /hˈelluntai/ (n)
Pfingsten
  Kristillinen juhlapäivä, seitsemäs sunnuntai pääsiäisen jälkeen. Suomessa juhlapyhä ja kirkollinen juhlapäivä.

helmi /hˈelmɪ/ (n)
Perle
  helmisimpukan muodostama helmiäispallo, aito helmi

helmikuu /hˈelmɪkuː/ (n)
Februar, Hornung
  vuoden toinen kuukausi, kuukausi tammikuun ja maaliskuun välissä

helmilanka /hˈelmɪlˌaŋka/ (n)
Perlgarn
  tekstiilin kirjailuun käytettävä kiiltäväpintainen lanka

helminauha /hˈelmɪnˌauha/ (n)
Perlenkette
  lankaan pujotetuista rei’itetyistä helmistä valmistettu, tavallisesti kaulassa pidettävä koru

helmipöllö /hˈelmɪpˌøllø/ (n)
Raufußkauz
  puunkoloissa tai pöntöissä pesivä, Suomen yleisin pöllölaji ()

helmitaulu /hˈelmɪtˌaulu/ (n)
Abakus
  laskemisen apuväline, jossa rei’itettyjä helmiä voidaan liu’uttaa tankoja pitkin

helppo /hˈelpːo/ (adj)
einfach, leicht
  joka ei tuota vaikeuksia, yksinkertainen ymmärtää, ei työläs, ei vaikea

helsinkiläinen /hˈelsɪŋkɪlˌæinen/ (n)
Helsinkier
  pysyvästi Helsingissä asuva henkilö

helvetti /hˈelvetːɪ/ (n)
Hölle
  tuonela, manala, kadotus; useiden eri uskontojen mukaan paikka, jossa maanpäällisessä elämässään pahaa tehneet kärsivät kuolemansa jälkeen

hemppo /hˈempːo/ (n)
Hänfling, Bluthänfling
  , Suomessakin pesivä siemeniä syövä peippoihin kuuluva varpuslintu

hengellinen /hˈeŋŋellɪnen/ (adj)
geistlich, kirchlich
  sellainen (tavallisesti aineeton), joka liittyy uskontoon tai henkimaailmaan

hengellinen sääty /hˈeŋŋellɪnen sˈæːty/ (n)
Geistlichkeit, Klerus, Priesterstand
  keskiajalla käyttöön otettu papiston nimitys, jolla kuvattiin papistoa erityisesti kansan kristillisestä kasvatuksesta huolehtivana ihmisryhmänä

hengittää /hˈeŋŋɪtːæː/ (v)
atmen
  ottaa toistuvasti ilmaa sisään keuhkoihin ja puhaltaa ilma ulos, tarkoituksena hapen talteen ottaminen ilmasta hengittävälle eliölle

hengitys /hˈeŋŋɪtys/ (n)
Atmung
  hengitämisen toteutus, kasveissa ja eläinten ruumiissa tapahtuva hapenotto ilmasta tai vedestä ja elimistössä palamisen tuloksena syntyneen hiilidioksidin poisto

hengähtää /hˈeŋŋæhtæː/ (v)
verschnaufen
  pitää levädystauko

henki /hˈeŋkɪ/ (n)
Atem
  hengitys; hengitettävä ilma
Leben
  elämä
Stimmung
  tunnelma, ilmapiiri
Geist
  henkiolento

henkilö /hˈeŋkɪlø/ (n)
Person
  joku tietty tai tuntematon ihminen

henkilöauto /hˈeŋkɪløˌauto/ (n)
PKW
  pienehkö auto, joka on tarkoitettu ihmisten kuljettamiseen ja johon yleensä mahtuu 4-6 henkilöä

henkilökohtainen /hˈeŋkɪløkˌohtainen/ (n)
persönlich
  sellainen, joka on erityisesti henkilölle osoitettu

henkilökortti /hˈeŋkɪløkˌortːɪ/ (n)
Personalausweis
  henkilötodistus, poliisin antama todistus henkilöllisyydestä

henkilöllisyys /hˈeŋkɪlˌøllɪsyːs/ (n)
Identität
  se, kuka jokin on; henkilön määrittävät ominaisuudet

henkilöllisyystodistus /hˈeŋkɪlˌøllɪsˌyːstodˌistus/ (n)
Ausweis, Personalausweis
  viranomaisen myöntämä henkilön tunnistamiseen tarvittava asiakirja, meillä tavallisesti kuvallinen henkilökortti tai ulkomailla asioitaessa passi

henkitorvi /hˈeŋkɪtˌorvɪ/ (n)
Luftröhre, Trachea
  kaulassa oleva putkimainen elin, joka yhdistää kurkunpään ja keuhkot

henkivakuutus /hˈeŋkɪvakˌuːtus/ (n)
Lebensversicherung
  vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan

henkselit /hˈeŋkselɪt/ (n)
Hosenträger
  asuste, jota käytetään vyötäröltään liian suurten housujen tai hameen kannattamiseen

henna /hˈenna/ (n)
Henna
  punainen Lawsonia inermis -kasvin kuivatuista lehdistä saatava väriaine

hepatiitti /hˈepatˌiːtːɪ/ (n)
Hepatitis, Leberentzündung
  maksatulehdus

hepokatti /hˈepokˌatːɪ/ (n)
Schmiege
  Suorasiipisiin kuuluva hyppivä hyönteinen (). Hepokatin tuntosarvet ovat yleensä vartaloa pidemmät, mikä auttaa erottamaan sen muuten hyvin samankaltaisesta heinäsirkasta.

heprea /hˈeprea/ (n)
Hebräisch
  pääasiassa Israelissa puhuttava seemiläinen kieli (kielitunnus: he) (sanalista)

hera /hˈera/ (n)
Molke
  maitohera, maidosta rasvan ja juustoaineen erottamisen jälkeen jäävä neste

heraldiikka /hˈeraldˌiːkːa/ (n)
Heraldik
  oppi vaakunoista ja lipuista

herbaario /hˈerbaːrˌio/ (n)
Herbarium
  kasvikokoelma; tyypillisesti litteiksi kuivattuja kasveja paperiarkeille kiinnitettyinä

heresia /hˈeresˌia/ (n)
Häresie
  harhaoppi, harhaoppisuus, kerettiläisyys

herhiläinen /hˈerhɪlˌæinen/ (n)
Hornisse
  herhiläisten sukuun kuuluva -laji tai sen yksilö
  mikä tahansa herhiläisten -sukuun kuuluva yhteiskunta-ampiaisten laji tai sellaisen yksilö

herkkusieni /hˈerkːusˌienɪ/ (n)
Champignon
  viljelyherkkusieni, helttasieniin kuuluva ravinnoksi viljelty sieni (Agaricus bisporus). Tämä maailman suosituin herkkusienilaji löytyi eteläeurooppalaisesta luonnosta ja sitä alettiin tuottaa hallituissa oloissa 1700-luvulla. Muitakin herkkusienilajikkeita viljellään. Viljeltyjen herkkusienten lisäksi Suomessa tunnetaan parikymmentä luonnossa kasvavaa lajia.

herkullinen /hˈerkullɪnen/ (adj)
köstlich, lecker
  hyvältä maistuva, maukas

hermeneutiikka /hˈermenˌeutɪːkːa/ (n)
Hermeneutik
  teoria tulkinnasta

hermo /hˈermo/ (n)
Nerv
  hermoimpulssien kulkuväylänä toimiva lankamainen elin

hermomyrkky /hˈermomˌyrkːy/ (n)
Nervengift
  hermostoon vaikuttava myrkky; hermostomyrkky

hermosto /hˈermosto/ (n)
Nervensystem
  monisoluisen eliön hermosoluihin perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä

hermostunut /hˈermostunut/ (adj)
nervös
  jännittynyt, levoton, huolestunut

herne /hˈerne/ (n)
Erbse
  palkoja kasvattava viljelykasvi papujen ohella ()
  yksittäinen herneen syötävä siemen palon sisällä

hernekasvit /hˈernekˌasvɪt/ (n)
Hülsenfrüchtler
  yhteisnimitys heimon kaksisirkkaisille kasveille

heroidi /hˈeroidɪ/ (n)
Heroide
  kirjettä muistuttava lyyrinen, rakastetulle osoitettu runo, jonka kirjoittajaksi on nimetty entisajan kuviteltu tai todellinen henkilö

heroiini /hˈeroˌiːnɪ/ (n)
Heroin
  opioideihin kuuluva päihde, voimakas ja addiktoiva jauhemainen huume

herra /hˈerra/ (n)
Herr
  Kohtelias puhuttelu miehelle, käytetään sukunimen edellä. Lyhenne hra.
  hallitsija, isäntä

herrainhuone /hˈerrainhˌuone/ (n)
Herrenhaus
  Preussin maapäivien ensimmäinen kamari 1854–1918
  Itävallan valtakunnanneuvoston ensimmäinen kamari vuoteen 1918
Herrenzimmer
  miehille varattu huone

herrakansa /hˈerrakˌansa/ (n)
Herrenvolk
  hallitsevassa asemassa oleva kansa, joka pitää itseään muita parempana

hertsi /hˈertsɪ/ (n)
Hertz
  taajuuden SI-yksikkö (tunnus Hz)

hertta /hˈertːa/ (n)
Herz
  tavallisen korttipakan maa, symboli punainen sydän, ♥

herttua /hˈertːua/ (n)
Herzog
  eräs korkea aatelisarvo, eräiden kuningasperheiden lapsille myönnettävä arvo

herttuakunta /hˈertːuakˌunta/ (n)
Herzogtum
  herttuan tai herttuattaren hallitsema maa-alue, läänitys tai valtakunta

herttuatar /hˈertːuatar/ (n)
Herzogin
  herttuan puoliso; nainen, jolla on herttuan aatelisarvo

herukka /hˈerukːa/ (n)
Johannisbeere
  -sukuun kuuluvia kasveja, jotka tunnetaan marjapensaina; mustaherukka, punaherukka, valkoherukka

herättää /hˈerætːæː/ (v)
wecken, aufwecken
  lopettaa toisen nukkuminen, saada hereille
erregen, herbeiführen
  tuottaa, synnyttää, aiheuttaa

herätyskello /hˈerætˌyskello/ (n)
Wecker
  kello, jonka on tarkoitus soida ja herättää tiettynä ajankohtana

hetero /hˈetero/ (n)
Hetero
  heteroseksuaali

heterogeeninen /hˈeteroɡˌeːnɪnen/ (adj)
heterogen
  epäyhtenäinen, sekakoosteinen

heti /hˈetɪ/ (adv)
sofort, gleich
  välittömästi, viipymättä, viivyttelemättä

hetki /hˈetkɪ/ (n)
Moment, Augenblick
  lyhyt mitattavissa oleva aika

hevonen /hˈevonen/ (n)
Pferd, Gaul
  ratsastukseen ja vetojuhdaksi kesytetty nisäkäs (Equus caballus), luonnossa laumoissa elävä kavioeläin, joka on kasvissyöjä
Pferd, Pau­schen­pferd
  yksi telinevoimistelussa käytettävistä voimistelutelineistä

hevonkuusi /hˈevoŋkˌuːsɪ/ (n)
Da sagen sich Fuchs und Hase gute Nacht, Dort sagen sich Eulen und Käuze gute Nacht, Irgendwo im Nirgendwo, am Arschloch der Welt, am Ende der Welt, hinterm Mond
  paikka joka on "missä lie", illatiivissa merkitsee pois

hevosenkenkä /hˈevosˌeŋkeŋkæ/ (n)
Hufeisen
  hevosen kavioon naulattava metallinen suojus, joka suojaa kaviota kulumiselta

hevosenliha /hˈevosˌenlɪha/ (n)
Pferdefleisch
  teurastetun hevosen liha

hevoskuiskaaja /hˈevoskwˌiskaːja/ (n)
Pferdeflüsterer
  ammatinharjoittaja, joka pyrkii vähentämään hevosten kokemaa stressiä ja saamaan niihin psyykkisen kontaktin käyttämällä apuna niiden omaa elekieltä.

hevostalli /hˈevostˌallɪ/ (n)
Pferdestall
  rakennus, jossa pidetään hevosia

hevosvoima /hˈevosvˌoima/ (n)
Pferdestärke
  vanha tehon mittayksikkö, jota on käytetty etenkin ajoneuvoista puhuttaessa. Yksi hevosvoima on teho, jolla pystyy nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella 1 metriä sekunnissa. Hevosvoima on 0,736 kilowattia (kW). Hevosvoiman suomenkielinen lyhenne on hv.

hidas /hˈidas/ (adj)
langsam
  pienellä vauhdilla liikkuva tai tapahtuva

hidastaa /hˈidastaː/ (v)
verlangsamen
  vähentää vauhtia, tehdä hitaammaksi

hieho /hˈieho/ (n)
Färse, Kalbin
  sukukypsä lehmä, joka ei ole vielä kertaakaan poikinut

hiekka /hˈiekːa/ (n)
Sand
  hienojakoinen, kivien rapautuessa muodostuva maalaji

hiekkainen /hˈiekːainen/ (adj)
sandig
  jokin alue, esine tai asia, jossa on paljon hiekkaa

hiekkalaatikko /hˈiekːalˌaːtɪkːo/ (n)
Sandkasten, Sandkiste
  hiekalla täytetty lasten leikkipaikka
Sandbox, Sandkasten
  ohjelmalle eristetty ympäristö, jossa sen suoritus ei voi vaikuttaa isäntäkoneen muun ohjelmiston toimintaan

hiekkaranta /hˈiekːarˌanta/ (n)
Sandstrand
  irtohiekan peittämä ranta, hiekka-alue meren tai järven lähellä

hieman /hˈieman/ (adv)
ein bisschen, wenig
  vähän, pikkuisen

hieno /hˈieno/ (adj)
fein, ausgezeichnet, hervorragend
  miellyttävän näköinen tai kuuloinen, miellyttävän oloinen
dünn, fein, zart
  ohut, kapea, hienorakenteinen, pienirakeinen

hieraattinen /hˈieraːtːɪnen/ (adj)
hieratisch
  pappeihin liittyvä, papillinen

hierarkia /hˈierarkˌia/ (n)
Hierarchie
  moniasteinen arvojärjestelmän asteikko, joka suppenee huippua kohti

hierarkkinen /hˈierarkːɪnen/ (adj)
hierarchisch
  sellainen, joka kuuluu hierarkiaan, hierarkiaan kuuluva; hierarkialle ominainen

hieroa /hˈieroa/ (v)
massieren
  hangata raajoilla painaen

hieroglyfi /hˈieroɡlˌyfɪ/ (n)
Hieroglyphe
  muinaisegyptiläinen kuvakirjoitusmerkki

hieroja /hˈieroja/ (n)
Masseur, Masseurin
  henkilö, joka hieroo ihmisten lihaksia

hieromasauva /hˈieromasˌauva/ (n)
Massagestab
  pitkulainen, usein värinätoiminnolla varustettu väline itsetyydytykseen

hieronta /hˈieronta/ (n)
Massage
  hoitotarkoituksessa suoritettavaa pehmeisiin kudoksiin kohdistuvaa liikkuvaa painamista, joka tapahtuu sivelyjen, hankausten, pusertelujen ja erilaisten taputusten muodossa

hieskoivu /hˈieskoivu/ (n)
Moorbirke
  metsähieskoivu ()

hiha /hˈiha/ (n)
Ärmel
  vaatteen osa, joka peittää käsivarren osittain tai kokonaan

hihitellä /hˈihɪtellæ/ (v)
kichern
  hihittää, naureskella, nauraa itsekseen

hihna /hˈihna/ (n)
Riemen
  tasalevyinen, tyyppillisesti nahasta tai kumista valmistettu, nauha

hiihto /hˈiːhto/ (n)
Skifahren
  yleisnimitys erilaisille lumella suksilla tapahtuville etenemis- ja urheilumuodoille

hiihtohissi /hˈiːhtohˌissɪ/ (n)
Skilift, Schlepplift, Sesselift
  laite, jolla laskettelijat kuljetetaan ylös mäkeä

hiihtäjä /hˈiːhtæjæ/ (n)
Skifahrer, Schifahrer
  henkilö, joka hiihtää

hiili /hˈiːlɪ/ (n)
Kohle, Kohlenstoff
  palavan aineen, varsinkin puun vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine
Kohlenstoff
  epämetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on C; hiilellä on useita allotrooppisia muotoja perusmuodon ohessa: timantti, fullereeni, grafeeni, grafiitti, nanoputki ja lisää on odotettavissa
Kohle
  suuren määrän hiiltä sisältävät polttoaineet, kivihiili tai puuhiili
Zeichenkohle
  piirustusvälineenä käytettävä hiili

hiilidioksidi /hˈiːlɪdɪˌoksɪdɪ/ (n)
Kohlendioxid, Kohlenstoffdioxid
  hiilihapon anhydridi, ilmaa raskaampi kaasu, jota muodostuu palamisen yhteydessä, CO₂

hiilihappo /hˈiːlɪhˌapːo/ (n)
Kohlensäure
  H₂CO₃, heikko happo, melko pysymätön hiilidioksidin ja veden yhdiste

hiilihydraatti /hˈiːlɪhˌydraːtːɪ/ (n)
Kohlenhydrat
  hiilestä, vedystä ja hapesta koostuva orgaaninen yhdiste

hiilimonoksidi /hˈiːlɪmonˌoksɪdɪ/ (n)
Kohlenstoffmonoxid, Kohlenmonoxid
  häkä, CO

hiiliteräs /hˈiːlɪteræs/ (n)
Kohlenstoffstahl
  teräs, minkä ainoana varsinaisena seosaineena on hiili, valmistetaan vähentämällä seostamattoman raakaraudan hiilipitoisuutta mellottamalla. Käyttötarkoituksen mukaan valittava hiilipitoisuus vaihtelee välillä 0,05–1,7 %

hiilivety /hˈiːlɪvˌety/ (n)
Kohlenwasserstoff
  hiilestä ja vedystä koostuva orgaaninen yhdiste, joka palaa hyvin ja vapauttaa runsaasti energiaa, minkä vuoksi käytetään laajasti polttoaineena

hiippakunta /hˈiːpːakˌunta/ (n)
Bistum, Diözese
  piispan johtama hallintoalue kirkossa

hiippaläppä /hˈiːpːalˌæpːæ/ (n)
Mitralklappe
  yksi veren virtausta ohjaavista sydämen läpistä

hiippaläpän notkahdus /hˈiːpːalæpæn nˈotkahdus/ (n)
Mitralklappenprolaps
  hiippaläpän taipuminen eteiskammion puolelle

hiirenloukku /hˈiːrenlˌoukːu/ (n)
Mausefalle, Mäusefalle
  hiirien pyydystämiseen ja tappamiseen tarkoitettu, tavallisesti laukaisimen ja jousen avulla toimiva yksinkertainen laite

hiiri /hˈiːrɪ/ (n)
Maus, Mäuserich
  moni varsinaisten rottien ja hiirien alalahkoon () kuuluvista rottaeläinten lajeista tai sellaisen yksilö
Maus, Computermaus
  kämmenen alla pöydällä liikuteltava tietokoneen osoitinlaite

hiirihaukka /hˈiːrɪhˌaukːa/ (n)
Mäusebussard
  keskikokoinen päiväpetolintu,

hiirimatto /hˈiːrɪmˌatːo/ (n)
Mauspad
  tietokoneen hiiren alla käytettävä levymäinen alusta

hiisi /hˈiːsɪ/ (n)
Goblin
  fantasiakirjallisuudessa esiintyvä menninkäismäinen olento

hiiva /hˈiːva/ (n)
Hefe
  yleisnimi runsaalle joukolle erilaisia hiivasieniä
  leivinhiiva (), taikinaan lisättävä kohotusaine joka käyttää ravintonaan taikinan hiilihydraatteja ja tuottaa kaasua joka saa aikaan taikinan kohoamisen ja muuttumisen kuohkeaksi. Voidaan käyttää myös kiljun ja kotiviinin valmistukseen.

hiki /hˈikɪ/ (n)
Schweiß, Schwitze
  pienten hikirauhasten erite, neste jota kuumuudessa leviää ihon pintaan

hikirauhanen /hˈikɪrˌauhanen/ (n)
Schweißdrüse
  hikeä tai ihon ja ihonalaisen rasvakerroksen väliin muodostuvaa eritettä ihon pinnalle erittävä avoeritysrauhanen (glandula sudorifera)

hikka /hˈikːa/ (n)
Schluckauf
  nikotus, tahdoton toistuva pallean nopea lihassupistus ja siitä seuraava ääni

hiljaa /hˈiljaː/ (adv)
leise
  vähäisellä äänellä

hiljainen /hˈiljainen/ (adj)
leise, still
  sellainen, joka ei aiheuta paljoa hälyä, jonka aiheuttama ääni on tasoltaan matala; vähä-ääninen, hiiskumaton, äänetön

hillo /hˈillo/ (n)
Konfitüre, Marmelade
  marjoista tai hedelmistä ja sokerista keitetty makeanmakuinen seos, jota käytetään esimerkiksi leivonnaisissa

hillopurkki /hˈillopˌurkːɪ/ (n)
Marmeladenglas
  tavallisesti lasinen purkki, jossa säilytetään hilloa; purkillinen hilloa

hilpari /hˈilparɪ/ (n)
Hellebarde
  kahden käden ase, jossa sauvan päässä on terävä kärki sekä kirves ja sen toisella puolella piikki tai koukku

hilse /hˈilse/ (n)
Schuppen
  ihosta, erityisesti päänahasta irtoavat kuolleet ihosolut

hilsetystauti /hˈilsetˌystautɪ/ (n)
Schuppenflechte
  psoriasis

himokas /hˈimokas/ (adj)
geil
  himoa tunteva

hinaaja /hˈinaːja/ (n)
Schlepper
  alus, joka hinaa toisia laivoja

hinata /hˈinata/ (v)
abschleppen, schleppen
  vetää perässään köyden tai muun apuneuvon avulla (tavallisesti kulkuneuvoista, esim. autoista tai veneistä)

hinausauto /hˈinausˌauto/ (n)
Abschleppwagen
  onnettomuuden ja teknisen vian vuoksi hajonneiden sekä väärin pysäköityjen autojen tai muiden moottoriajoneuvojen siirtämiseen tarkoitettu kuorma-auto

hindi /hˈindɪ/ (n)
Hindi
  hindin kieli, Intiassa ja Bangladeshissä Punjabin ja Rajputanan muodostaman rajan itäpuolella ja Biharin länsipuolella puhuttavien indoeurooppalaisten murreryhmien yhdistelmänä muodostunut kieli. Kirjallisessa hindissä puhekieltä on tehdyin järjestelyin täydennetty sanskritin sivistyssanoilla. Sanalista

hinta /hˈinta/ (n)
Preis
  se, mitä joku on valmis maksamaan, hyödykkeen arvo markkinoilla

hintelä /hˈintelæ/ (adj)
schlank, schmächtig
  lihakseton, laiha, hyvin hoikka

hintti /hˈintːɪ/ (n)
Schwuchtel, Tunte, Schwule
  homoseksuaalinen mies

hippi /hˈipːɪ/ (n)
Hippie
  1960-luvun pasifistiseen liikkeeseen kuulunut tai kyseisen aatteen seuraaja

hippopotomonstroseskippedaliofobia /hˈipːopˌotomˌonstrosˌeskɪpːˌedalˌiofˌobɪa/ (n)
Hippopotomonstrosesquippedaliophobie, Sesquipedalophobie
  pitkien sanojen pelko

hirmulisko /hˈirmulˌisko/ (n)
Dinosaurier
  mesotsooisella maailmankaudella elänyt monimuotoinen matelijoiden ryhmä

hirsipuu /hˈirsɪpuː/ (n)
Galgen
  rakennelma, joka on tehtyihmisten hirttämistä varten

hirssi /hˈirssɪ/ (n)
Hirse
  eräitä heinäkasvien heimon viljoja

hirsutismi /hˈirsutˌismɪ/ (n)
Hirsutismus
  liikakarvoitus; naisilla esiintyvää liiallista karvankasvua kehon alueilla, joissa tyypillisesti kasvaa karvaa lähinnä miehillä

hirtehishuumori /hˈirtehˌishuːmˌorɪ/ (n)
Galgenhumor
  karkea huumori toivottomassa asiaintilassa

hirttäytyä /hˈirtːæytˌyæ/ (v)
erhängen, hängen, sich aufhängen
  tehdä itsemurha hirttämällä itsensä

hirttää /hˈirtːæː/ (v)
hängen
  teloittaa ripustamalla kaulastaan köyteen, jolloin teloitettava kuristuu tai kuolee niskan katkeamiseen köyden varaan pudotettaessa

hirvi /hˈirvɪ/ (n)
Elch
  pohjoisella pallonpuoliskolla elävä märehtijöihin lukeutuva maapallon suurin hirvieläin ()

hirvieläin /hˈirvielæin/ (n)
Hirschtier
  mikä tahansa hirvieläinten heimoon () kuuluva sorkkaeläinten laji tai semmoisen yksilö

hirviö /hˈirvɪø/ (n)
Ungeheuer, Monster
  taruolento, jota pidetään pelottavana ja vaarallisena

hissi /hˈissɪ/ (n)
Aufzug, Lift
  laite, joka nostaa tai laskee henkilön tai tavaran tasosta toiseen

histologinen /hˈistolˌoɡɪnen/ (adj)
histologisch
  histologian mukainen, siihen liittyvä

historia /hˈistorˌia/ (n)
Geschichte, Historie
  menneisyys, menneisyyttä kokonaisuudessaan koskeva ilmaisu

historiallinen /hˈistorɪˌallɪnen/ (adj)
geschichtlich, historisch
  historiaan liittyvä

historioitsija /hˈistorɪˌoitsɪja/ (n)
Historiker, Historikerin
  historian tapahtumista kirjoittava henkilö, historiankirjoittaja

hitaasti /hˈitaːstɪ/ (adv)
langsam
  vähäisellä nopeudella

hitaus /hˈitaus/ (n)
Langsamkeit
  hidas toiminta ominaisuutena

hitsaaja /hˈitsaːja/ (n)
Schweißer, Schweißerin
  henkilö, joka hitsaa ammatikseen

hitsata /hˈitsata/ (v)
schweißen
  liittää metallikappaleita yhteen saattamalla liitoskohta esim. sulamislämpötilaan

hitti /hˈitːɪ/ (n)
Hit
  suosittu musiikkikappale, joka usein saavuttaa nopeasti suosion

hiue /hˈiue/ (n)
Lehm
  maalaji, jossa hiesua ja hietaa on lähes yhtä paljon ja savea alle kolmasosa

hiukkanen /hˈiukːanen/ (n)
Teilchen, Partikel
  aineosanen, esim. atomi, elektroni tai neutroni

hiukkaskiihdytin /hˈiukːaskˌiːhdytɪn/ (n)
Teilchenbeschleuniger
  hiukkasfysiikan tutkimuksessa käytettävä laite, joka sähkökentän avulla kiihdyttää ja magneettikentän avulla suuntaa sähköisesti varautuneita hiukkasia tarkoituksena törmäyttää niitä vastakkaisista suunnista toisiinsa alkeishiukkasten havaitsemiseksi

hiuksenhalkominen /hˈiuksenhˌalkomɪnen/ (n)
Haarespalterei
  pieniin, kokonaisuuden kannalta merkityksettömiin yksityiskohtiin puuttuminen keskustelussa

hius /hˈius/ (n)
Haar
  ihmisen päälaella kasvava yksittäinen karva, yksi tukan muodostavien hiusten joukossa; yhdysosana myös kuvaannollisessa merkityksessä

hiuslisäke /hˈiuslɪsˌæke/ (n)
Haarteil, Toupet
  hiusten täydennys, osaperuukki

hiussolki /hˈiussolkɪ/ (n)
Haarspange
  solki joka pitää hiukset kiinni

hiustenkuivaaja /hˈiusteŋkwɪvˌaːja/ (n)
Föhn, Haartrockner
  laite, joka puhaltaa ilmaa joko sellaisenaan tai kuumennettuna ja jolla kuivataan hiuksia

hiusväri /hˈiusværɪ/ (n)
Haarfärbemittel
  hiusten värjäämiseen käytettävä aine

hohtodiodi /hˈohtodˌiodɪ/ (n)
Leuchtdiode
  valoa tuottava puolijohdekomponentti

hohtomuura /hˈohtomˌuːra/ (n)
Trauerameisenwürger
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

hoikka /hˈoikːa/ (adj)
schlank, dünn
  vartaloltaan sopusuhtainen tai laiha; keskimääräistä kapeampi

hoitajatar /hˈoitajatar/ (n)
Krankenschwester
  naispuolinen hoitaja

hollanti /hˈollantɪ/ (n)
Niederländisch, Holländisch
  (kielitiede) hollannin kieli (kielitunnus: nl), Alankomaiden virallinen kieli. Sanalista

hollantilainen /hˈollantɪlˌainen/ (adj)
holländisch
  Alankomaista peräisin oleva tai Alankomaihin liittyvä

hollantilainen /hˈollantɪlˌainen/ (n)
Holländerin, Holländer
  pyvästi Alankomaissa asuva henkilö

holmium /hˈolmium/ (n)
Holmium
  eräs alkuaine (tunnus Ho)

holokausti /hˈolokˌaustɪ/ (n)
Holocaust
  juutalaisten massasurma toisen maailmansodan aikaan

holvi /hˈolvɪ/ (n)
Gewölbe
  (arkkitehtuuri) kahden muurin ylle ja varaan kiilamaisista kivistä, tiilistä, ja laastista rakennettu tai betonista valettu kaareva kattorakenne

home /hˈome/ (n)
Schimmel, Kahm
  mikä tahansa erilaisista sienistä, joiden rihmasto muodostaa kuohkeaa massaa

homeerinen /hˈomeːrɪnen/ (adj)
homerisch
  Homeroksen aikainen, Homeroksen henkinen

homeopatia /hˈomeˌopatˌia/ (n)
Homöopathie
  eräs vitalistinen hoitomuoto, jossa homeopaattisten lääkkeiden ajatellaan aktivoivan kehon omaa paranemisprosessia, tunnettu erityisesti runsaasti laimennetuista lääkkeistään, joissa ei ole molekyyliäkään lääkeainetta jäljellä

homeostaattinen /hˈomeˌostaːtːɪnen/ (adj)
homöostatisch
  homeostaasin mukainen tai sitä noudattava, itseään tasapainottava

homo /hˈomo/ (n)
Gay, Homo, Schwul
  homoseksuaali yleisesti, mies tai nainen

homoeroottinen /hˈomoerˌoːtːɪnen/ (adj)
homoerotisch
  homoseksuaalisesti eroottinen

homofobia /hˈomofˌobɪa/ (n)
Homophobie
  negatiivisia asenteita, tunteita ja tekoja homoseksuaaleja kohtaan; homokammo

homogeeninen /hˈomoɡˌeːnɪnen/ (adj)
homogen
  koostumukseltaan yhtenäinen, aineksiltaan tasakoosteinen, tasa-aineinen

homologia /hˈomolˌoɡɪa/ (n)
Homologie
  matemaatiikassa yleinen algebrallinen teoria, joka on kehittynyt topologian pohjalta

homonymia /hˈomonˌymɪa/ (n)
Homonymie
  sanojen rakenteellinen monitulkintaisuus; se että sanat ovat muodoltaan samat mutta tarkoittavat aivan eri asioita

homoseksuaali /hˈomosˌeksuˌaːlɪ/ (n)
Homosexueller, Homosexuelle
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva henkilö

homoseksuaalinen /hˈomosˌeksuˌaːlɪnen/ (adj)
homosexuell
  samaa sukupuolta olevaan henkilöön, miesten keskeistä tai naisten keskeistä, seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva

homoseksuaalisuus /hˈomosˌeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
Homosexualität
  seksuaalisen ja tunnepohjaisen mielenkiinnon kohdistuminen samaa sukupuolta olevaan

homoseksualismi /hˈomosˌeksualˌismɪ/ (n)
Homosexualismus
  vanhentunut nimitys homoseksuaalisuudesta

homotsygoottinen /hˈomotsyɡˌoːtːɪnen/ (adj)
homozygot
  joka on perinyt vanhemmiltaan tietystä geenistä kaksi samanlaista alleelia

hondurasilainen /hˈondurˌasɪlˌainen/ (adj)
honduranisch
  Hondurasista peräisin oleva tai Hondurasiin liittyvä

hondurasilainen /hˈondurˌasɪlˌainen/ (n)
Honduraner, Honduranerin
  pysyvästi Hondurasissa asuva henkilö

hopea /hˈopea/ (n)
Silber
  metallinen aine, pehmeä valkoinen jalometalli. Hopean kemiallinen merkki on Ag.

hopeainen /hˈopeˌainen/ (adj)
silbern, silbrig
  hopeinen

hopeainen /hˈopeˌainen/ (n)
Silbermedaille
  hopeamitali

hopeamitali /hˈopeˌamɪtˌalɪ/ (n)
Silbermedaille
  urheilu- ym. kilpailuissa toiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

hopearaha /hˈopeˌaraha/ (n)
Silbermünze
  hopeasta lyöty raha

horisontti /hˈorɪsˌontːɪ/ (n)
Horizont
  näennäinen viiva, joka erottaa toisistaan maan ja taivaan jakaen näkökentän kaikki suunnat kahteen osaan: niihin, jotka kohtaavat Maan pinnan, ja niihin, jotka eivät kohtaa

hormoni /hˈormonɪ/ (n)
Hormon
  (endokrinologia, fysiologia}} elimistön kemiallinen välittäjäaine, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron kautta

horoskooppi /hˈoroskˌoːpːɪ/ (n)
Horoskop
  astrologinen piirros, joka kuvaa taivaankappaleiden asentoja tietyllä hetkellä

horoskooppimerkki /hˈoroskˌoːpːɪmˌerkːɪ/ (n)
Sternzeichen
  yksi kahdestatoista astrologiassa käytettävästä eläinradan merkistä

hostia /hˈostɪa/ (n)
Hostie
  siunattu roomalaiskatolinen ehtoollisleipä

hotelli /hˈotellɪ/ (n)
Hotel
  majapaikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta, tavallisesti yöpymistä huoneessa

hotellihuone /hˈotellɪhˌuone/ (n)
Hotelzimmer
  hotellissa sijaitseva asiakkaille tarkoitettu huone, johon voi majoittua

hotkaista /hˈotkaista/ (v)
schlingen
  syödä nopeasti, juurikaan pureskelematta, syödä yhdellä hotkaisulla

housebändi /hˈousebˌændɪ/ (n)
Hausband, House Band
  muusikkoryhmä, joka soittaa vakinaisesti livenä tietyssä klubissa tai muussa kiinnityksessä kuten TV-ohjelmassa

housut /hˈousut/ (n)
Hose
  jalat ja alavartalon peittävä, kaksilahkeinen vaatekappale

hovi /hˈovɪ/ (n)
Hof
  hallitsijan asunto, tilukset ja muu lähiympäristö sekä siihen kuuluva henkilökunta, hoviväki

hovimestari /hˈovɪmˌestarɪ/ (n)
Oberkellner
  päätarjoilija

hugenotti /hˈuɡenˌotːɪ/ (n)
Hugenotte, Hugenottin
  (historia) ranskalainen protestantti

huhtasieni /hˈuhtasˌienɪ/ (n)
Morchel
  korvasientä muistuttava kevätsieni,

huhtikuu /hˈuhtɪkuː/ (n)
April, Ostermond
  vuoden neljäs kuukausi, maaliskuun ja toukokuun välissä

huhu /hˈuhu/ (n)
Gerücht
  juoru, kuulopuhe

huilisti /hwˈilɪstɪ/ (n)
Flötist, Flötistin
  huilun soittaja

huilu /hwˈilu/ (n)
Flöte
  nokkahuilu, poikkihuilu tai muu niiden kaltainen puupuhallin

huippu /hwˈipːu/ (n)
Spitze, Gipfel
  korkein kohta

hukkua /hˈukːua/ (v)
ertrinken, ersaufen
  kuolla tukehtumalla hengitettyään nestettä

hulevesi /hˈulevˌesɪ/ (n)
Oberflächenabfluss
  rakennetuilta alueilta poisjohdettava sade- ja sulamisvesi tai muu hulahtanut vesi

hullu /hˈullu/ (n)
verrückt
  mielisairas

hulluus /hˈulluːs/ (n)
Verrücktheit, Wahnsinn
  järjettömyys, mielettömyys

humala /hˈumala/ (n)
Hopfen
  hamppukasvien heimon monivuotinen köynnöskasvi (), yleinen oluen mauste, jona käytetään humalan emikukinnoista saatavaa humalajauhoa, (yleisesti) mikä tahansa humalien () suvun kasvi

humalapitoinen /hˈumalˌapɪtˌoinen/ (adj)
hopfig
  humalaa sisältävä; sellainen, jossa on humalakasviuutetta tai humalaa muussa muodossa

humanismi /hˈumanˌismɪ/ (n)
Humanismus
  ihmisyyteen perustuva elämänkatsomus

hummeri /hˈummerɪ/ (n)
Hummer
  euroopanhummeri (Homarus gammarus), Atlantissa esiintyvä suurikokoinen äyriäinen

humoreski /hˈumorˌeskɪ/ (n)
Humoreske
  lyhyt leikillinen kertomus tai sävellys

humus /hˈumus/ (n)
Humus
  tumma, eloperäinen maa-aines, jossa on runsaasti humushappoja

hunaja /hˈunaja/ (n)
Honig
  makea ja tahmea neste, jota mesipistiäiset ja erityisesti mehiläiset tuottavat kukkien medestä ja kasvien tai kirvojen erittämästä mesikasteesta ravinnokseen. Ihminen on hyödyntänyt mehiläisten keräämää hunajaa aluksi luonnonpesistä ottamalla ja nykyisin tarhaamalla mehiläisiä.

hunni /hˈunnɪ/ (n)
Hunne
  300-luvulla Eurooppaan hyökänneen paimentolaiskansan jäsen

hunsvotti /hˈunsvotːɪ/ (n)
Hundsfott
  heittiö, lurjus, roikale

huntti /hˈuntːɪ/ (n)
Hunni
  satanen (rahaa)

huolestunut /hˈuolestunut/ (adj)
besorgt
  sellainen, joka odottaa jotain negatiivista tapahtuvaksi

huoleton /hˈuoleton/ (adj)
sorglos
  joka ei kanna huolta

huoli /hˈuolɪ/ (n)
Sorge
  usein rauhattomuutena ilmenevä, monesti tiedostamaton, mieltä painava tunne

huolinta /hˈuolɪnta/ (n)
Spedition
  tuontiin ja vientiin liittyvä palvelu toisen omistamien tavaroiden vastaanotosta, lähetyksestä, kuljetuksesta, tullaukseksesta, varastoinnista, vakuuttamisesta, tuonti- ja vientiselvitysten tekemisestä yms. toimeksiantajan laskuun

huoltoasema /hˈuoltoˌasema/ (n)
Tankstelle
  liike josta saa autoihin varaosia ja huoltopalveluja sekä polttoainetta

huomata /hˈuomata/ (v)
bemerken
  havaita, kiinnittää huomionsa, panna merkille

huomauttaa /hˈuomautːaː/ (v)
bemerken
  mainita

huomautus /hˈuomautus/ (n)
Bemerkung
  jnk asian tarkennukseksi tai täydennykseksi esitetty selitys

huomenna /hˈuomenna/ (adv)
morgen
  kuluvan päivän jälkeisenä päivänä

huomio /hˈuomɪo/ (n)
Aufmerksamkeit
  tarkkaavaisuus, varteenotto

huone /hˈuone/ (n)
Zimmer, Raum
  rakennuksen muista osista yleensä seinillä erotettu tila

huoneisto /hˈuoneisto/ (n)
Appartement, Apartment, Räumlichkeit, Zimmerflucht
  asuin- tai liiketilana käytettävä, yhdestä tai useammasta huoneesta koostuva kokonaisuus kerrostalossa, rivitalossa tai liikerakennuksessa

huonekalu /hˈuonekˌalu/ (n)
Möbel, Möbelstück
  tilassa tai huoneessa oleva käyttöesine

huonekasvi /hˈuonekˌasvɪ/ (n)
Zimmerpflanze
  sisätiloissa kasvatettava koristekasvi

huonekunta /hˈuonekˌunta/ (n)
Hausgenossen
  ruokakunta

huonelämpötila /hˈuonelˌæmpøtˌila/ (n)
Zimmertemperatur
  huoneessa vallitseva lämpötila, jollaisessa asukkaat, oppilaat tai työntekijät joutuvat olemaan

huono /hˈuono/ (adj)
schlecht
  laadultaan puutteellinen, kehno, huonolaatuinen

huopa /hˈuopa/ (n)
Filz
  villasta, karvoista ym. huovuttamalla eli vanuttamalla valmistettu kangasmainen tuote

huopahattu /hˈuopahˌatːu/ (n)
Filzhut
  huovasta valmistettu lierihattu, fedorahattu

huopakynä /hˈuopakˌynæ/ (n)
Filzstift
  kynä, jossa muste siirtyy paperille huokoisesta kuitukärjestä

huora /hˈuora/ (n)
Hure, Nutte
  prostituoitu

huorata /hˈuorata/ (v)
huren
  myydä itseään, toimia prostituoituna

hupaisa /hˈupaisa/ (adj)
unterhaltsam, vergnüglich
  jokin, joka huvittaa

huppari /hˈupːarɪ/ (n)
Kapuzenpulli, Kapuzenpullover
  hupullinen pusero

huppu /hˈupːu/ (n)
Kaputze
  takin, paidan, kaavun tms. selkäosan yläreunasta lähtevä vaatteen osa, joka voidaan vetää pään yli

hurrikaani /hˈurrɪkˌaːnɪ/ (n)
Hurrikan, Orkan
  trooppinen hirmumyrsky, joka esiintyy Meksikonlahdella

hurskas /hˈurskas/ (adj)
fromm
  harras, vakavamielinen

hutsu /hˈutsu/ (n)
Dirne
  huora, lutka

huuhkaja /hˈuːhkaja/ (n)
Uhu
  kookas, ruskeankeltainen, mustankirjava pöllöjen heimoon kuuluvan huuhkajien lintusuvun laji

huuli /hˈuːlɪ/ (n)
Lippe
  ihmisen ja monien muiden nisäkkäiden pehmeä suun ympäristö; yleensä monikossa, jolloin tarkoitetaan ylähuulta ja alahuulta

huuliharppu /hˈuːlɪhˌarpːu/ (n)
Mundharmonika
  soitettaessa huulia vasten asetettava soitin, jonka liuskamaiset viritetyt kielet soivat läpivirtaavan ilman vaikutuksesta. Sävelasteikko löytyy huulia vasten asetettavan sivun pituudelta. Eri sävel löytyy vastaavalta kohdalta puhallettaessa ja imettäessä ilmaa.

huulipuna /hˈuːlɪpˌuna/ (n)
Lippenstift
  huulten värjäykseen käytettävä, perinteisesti punasävyinen kosmetiikkatuote

huume /hˈuːme/ (n)
Droge, Rauschgift
  huumausaine, laiton päihde

huumori /hˈuːmorɪ/ (n)
Humor
  leikinlasku; hyväntahtoinen suhtautuminen koomisiin ilmiöihin

huumorintaju /hˈuːmorˌintaju/ (n)
Humor
  kyky ymmärtää huumoria

huurre /hˈuːrre/ (n)
Reif
  jääkidekerros, joka syntyy pakkasella korkean ilmankosteuden olosuhteissa eri pinnoille

huutaa /hˈuːtaː/ (v)
schreien; rufen; br&uuml;llen
  puhua hyvin lujaa

huutokauppa /hˈuːtokˌaupːa/ (n)
Auktion, Versteigerung
  kaupaksi tarjoaminen läsnä oleville ostajille suullisten ja julkisten ostotarjousten tekemistä varten

huutomerkki /hˈuːtomˌerkːɪ/ (n)
Ausrufezeichen
  välimerkki !, jolla päätetään painollinen lause tai huudahdusrepliikki

huvimaja /hˈuvɪmˌaja/ (n)
Gartenlaube, Salettl
  erillinen pienehkö pohjaratkaisultaan monitahoinen suippokattoinen piharakennus, josta avautuu ikkunanäkymä kaikkiin ilmansuuntiin; joskus myös avoseinäinen oleskelukatos

huvipuisto /hˈuvɪpwˌisto/ (n)
Vergnügungspark
  huvitteluun tarkoitettu paikka, jossa on erilaisia laitteita: karuselleja, vuoristoratoja tai vastaavia

huvittaa /hˈuvɪtːaː/ (v)
ergötzen
  aiheuttaa huvitusta, olla huvittava

hyasintti /hˈyasˌintːɪ/ (n)
Hyazinthe
  tuoksuhyasintti, koristekasviksi kasvatettava sipulikasvi Hyacinthus orientalis

hydraatti /hˈydraːtːɪ/ (n)
Hydrat
  veden muodostama molekyyliyhdiste, jossa . Esim. veteen liuennut yhdiste tai kidevedellinen ioniyhdiste

hydraulinen /hˈydraulɪnen/ (adj)
hydraulisch
  hydrauliikkaan liittyvä, nesteen paineella toimiva

hydrofiilinen /hˈydrofˌiːlɪnen/ (adj)
feuchtigkeitsanziehend, hydrophil, hygroskopisch, wassergierig
  vettä imevä
hydrophil, wasserfreundlich
  vesihakuinen
hydrophil, benetzbar
  kostuttava, kostuva

hydrofobinen /hˈydrofˌobɪnen/ (adj)
hydrophob, wasserabstossend, wasserabweisend, wasserfeindlich
  vettä hylkivä, vesipakoinen, vettä poistyöntävä

hydrologia /hˈydrolˌoɡɪa/ (n)
Hydrologie
  vesitiede, geofysiikan osa-alue, joka tutkii veden esiintymistä, ominaisuuksia ja kiertokulkua maapallolla

hydrolyysi /hˈydrolˌyːsɪ/ (n)
Hydrolyse
  veden vaikutuksesta energiaa vapauttava ja aineen kemiallista koostumusta muuttava reaktio

hydrostaattinen /hˈydrostˌaːtːɪnen/ (adj)
hydrostatisch
  sellainen, joka liittyy hydrostatiikkaan, hydrostatiikkaa koskeva; nesteiden tasapainoa ja niiden aiheuttamaa painetta koskeva

hyeena /hˈyeːna/ (n)
Hyäne
  joukko lähinnä Afrikassa eläviä vahvaleukaisia kissoille ja näätäeläimille sukua olevia petoja ja raadonsyöjiä

hygieeninen /hˈyɡɪˌeːnɪnen/ (adj)
hygienisch
  hygienian mukainen, joka ei sisällä taudinaiheuttajia, puhdas

hygienia /hˈyɡienˌia/ (n)
Hygiene
  yksilöiden ja yhteisöjen terveydenhoitoa tutkiva tiede, osa ehkäisevää lääketiedettä, mihin kuuluu mm. tarttuvien tautien torjunta

hyinen /hˈyinen/ (adj)
eisig
  jääkylmä

hylje /hˈylje/ (n)
Robbe, Seehund
  jokin eväjalkaisista vedessä viihtyvistä -heimon nisäkkäistä. Suomessa säännöllisesti tavattavia lajeja ovat harmaahylje eli halli ja norppa.

hylly /hˈylly/ (n)
Regal
  kahden tuen välissä lepäävä vaakasuora taso, jolla pidetään tavaroita; hyllykön taso

hylsy /hˈylsy/ (n)
Hülse, Patronenhülse
  tuliaseen patruunan yleensä metallinen kuori

hylätä /hˈylætæ/ (v)
verwerfen
  olla hyväksymättä, tehdä kielteinen päätös

hymiö /hˈymɪø/ (n)
Smiley
  kirjainmerkeistä koostuva ihmisnaamaa tai vastaavaa esittävä merkintä. Esim. :-), ^.^ tai ☺

hymni /hˈymnɪ/ (n)
Hymne
  juhlallinen (kuoro)laulu

hymy /hˈymy/ (n)
Lächeln
  kasvoilla, erityisesti huulilla ja suupielissä, myös silmissä ja silmien seudulla näkyvä iloista suhtautumista tai halveksuntaa viestivä ilme.

hymyillä /hˈymyillæ/ (v)
lächeln, anlächeln
  laittaa kasvonsa hymyyn vetämällä suutaan tai suupieliään; pitää hymyä kasvoillaan; olla hymyssäsuin, hymyssä huulin, hymyssä silmin; olla hymyn virneessä.

hymähtää /hˈymæhtæː/ (v)
schmunzeln
  äännähtää heikosti nauraen

hyperbeli /hˈyperbˌelɪ/ (n)
Hyperbel
  käyrä, jonka kahdesta polttopisteestä mitattujen etäisyyksien erotuksen itseisarvo on vakio

hyperbolinen /hˈyperbˌolɪnen/ (adj)
hyperbolisch
  eksponenttifunktion kautta määritelty

hyperinflaatio /hˈyperˌinflaːtˌio/ (n)
Hyperinflation
  rahan arvon suuri äkillinen lasku, suuri inflaatio lyhyessä ajassa

hyperlinkki /hˈyperlˌiŋkːɪ/ (n)
Hyperlink, Link
  hypertekstissä oleva viite toiseen dokumenttiin tai resurssiin

hypnoosi /hˈypnoːsɪ/ (n)
Hypnose
  transsin kaltainen tila, jossa henkilö on altis suggestiolle

hypnoottinen /hˈypnoːtːɪnen/ (adj)
hypnotisch
  hypnoosiin liittyvä

hypokalemia /hˈypokˌalemˌia/ (n)
Hypokaliämie
  liian vähäinen veren kaliumpitoisuus

hypokondrikko /hˈypokˌondrɪkːo/ (n)
Hypochonder
  hypokondriasta kärsivä henkilö

hypokondrinen /hˈypokˌondrɪnen/ (adj)
hypochondrisch
  hypokondriaan liittyvä, siitä kärsivä; luulosairas

hypoteesi /hˈypotˌeːsɪ/ (n)
Hypothese
  tutkittava väite; oletus, otaksuma, olettamus; tietylle ilmiölle ehdotettu selitys, jonka täytyy olla tieteellisten menetelmien mukaisesti testattavissa: testaamalla se voidaan osoittaa virheelliseksi tai sen paikkansapitävyyden puolesta voidaan saada näyttöä

hypotenuusa /hˈypotenˌuːsa/ (n)
Hypotenuse
  suorakulmaisen kolmion suoran kulman vastainen sivu

hyppy /hˈypːy/ (n)
Sprung
  hyppäämisen teko tai tapahtuma

hyppytunti /hˈypːytˌuntɪ/ (n)
Freistunde
  yhden tai useamman oppitunnin pituinen keskellä koulupäivää oleva aikaväli, jolloin ei ole opetusta

hypätä /hˈypætæ/ (v)
springen, hüpfen
  ponnistaa irti maasta jaloillaan yhden kerran; tehdä yksi hyppy

hyrrä /hˈyrræ/ (n)
Kreisel
  lelu, joka koostuu kiekosta ja sen läpi kulkevasta akselista, jonka päälle sen voi laittaa pyörimään

hytti /hˈytːɪ/ (n)
Kabine, Kajüte
  laivassa tai junassa oleva erillinen huone, jossa matkustajat ja miehistön jäsenet voivat nukkua ja viettää aikaansa. Hytti voi olla tarkoitettu yhdelle tai useammalle henkilölle.

hyttynen /hˈytːynen/ (n)
Mücke, Schnaken
  jokin heimon Culicidae-hyönteinen, joista osa imee verta ravinnokseen

hyttysverkko /hˈytːysvˌerkːo/ (n)
Moskitonetz, Mückennetz
  hyttysiltä suojaava verkko

hyvin /hˈyvɪn/ (adv)
gut, wohl
  hyvällä tavalla; niin, että tulos on hyvä
sehr
  adjektiivia vahvistava määrite; oikein, erittäin, kovin, sangen

hyvinvointi /hˈyvɪnvˌointɪ/ (n)
Wohlstand, Wohlbefinden
  erityisesti yksilön kokema olotila, jossa hän tuntee itsensä ainakin kohtuullisen terveeksi ja kokee olevansa sosiaalisesti ja taloudellisesti riittävän turvatussa asemassa

hyvä /hˈyvæ/ (adj)
gut
  sellainen, joka tai mikä on eettisesti ja muutoinkin positiivinen

hyvä veli -järjestelmä /hˈyvæ vˈelɪ jˈærjestˌelmæ/ (n)
Vetternwirtschaft
  ystävien suosiminen esimerkiksi poliittisiin paikkoihin nimittämisessä

hyväksyä /hˈyvæksˌyæ/ (v)
akzeptieren, gutheißen, annehmen
  päättää jonkin olevan hyvä tai sopiva, kelpuuttaa, suostua

hyvänlaatuinen /hˈyvænlˌaːtwɪnen/ (adj)
gutartig, benigne
  sellainen, joka ei voi levitä muualle kehoon (kasvaimesta)

hyvänsuopaisuus /hˈyvænsˌuopaisuːs/ (n)
Wohlwollen
  hyvyys, hyväntahtoisuus

hyvästi /hˈyvæstɪ/ (adv)
adieu
  hyvin, hyvällä tavalla, hyvin tuloksin

hyväuskoinen /hˈyvæˌuskoinen/ (adj)
leichtgläubig, gutgläubig
  joka uskoo helposti hänelle kerrotut asiat eikä epäile vilppiä

hyyfi /hˈyːfɪ/ (n)
Hyphe
  sienen peräkkäisistä soluista muodostunut rihma

hyytelö /hˈyːtelø/ (n)
Gelee, Dicksaft, Sülze
  (keittiö) pehmeä, joustava massa, joka muodostuu mehun, kala-, kasvis- tai lihaliemen jäähtyessä niissä luonnostaan olevan tai lisätyn hyytelöimisaineen vaikutuksesta

hyödyke /hˈyødyke/ (n)
Gut
  vastikkeellinen tai ilmainen kuluttajan tarpeita tyydyttävä tavara tai palvelu

hyödyllinen idiootti /hˈyødyllɪnen ˈidɪˌoːtːɪ/ (n)
nützlicher Idiot
  herkkäuskoinen henkilö, joka myötäilee poliittista tahoa tai linjaa, joka on hänelle itselleen haitaksi

hyödytön /hˈyødytøn/ (adj)
nutzlos
  sellainen, josta ei ole hyötyä

hyökkäys /hˈyøkːæys/ (n)
Angriff, Attacke
  toimi, jonka päämääränä on vastustajan tuhoaminen tai vahingoittaminen niin, että sen on mahdotonta jatkaa taistelua

hyökkääjä /hˈyøkːæːjæ/ (n)
Stürmer
  pallopeleissä pelaaja jonka tehtävänä on tehdä maaleja tms.

hyökkäämättömyyssopimus /hˈyøkːæːmˌætːømˌyːssopɪmus/ (n)
Nichtangriffspakt
  itsenäisten valtioiden välinen kirjallinen lupaus olla hyökkäämättä toistensa kimppuun

hyökätä /hˈyøkætæ/ (v)
angreifen, überfallen
  käydä tietyn henkilön tai asian kimppuun fyysisesti tai sanallisesti

hyönteinen /hˈyønteinen/ (n)
Insekt
  jokin Insecta-luokkaan kuuluvista niveljalkaisista eläimistä

hyönteislaji /hˈyønteislˌajɪ/ (n)
Insektenart
  hyönteisiin kuuluva eläinlaji

hyönteismyrkky /hˈyønteismˌyrkːy/ (n)
Insektizid
  (torjunta-aine) Tuhohyönteisten torjuntaan käytetty myrkky

hyötyeläin /hˈyøtyelæin/ (n)
Nützling
  ihmisen eri käyttötarkoituksiin hyödyntämä eläin

hyötysuhde /hˈyøtysˌuhde/ (n)
Wirkungsgrad
  se, kuinka suuri osa panoksesta muuttuu tuotokseksi (ilmaistaan suhdelukuna)

hyötyä /hˈyøtyæ/ (v)
profitieren
  saada jostakin jotakin hyötyä tai etua

häikäilemätön /hˈæikæilˌemætøn/ (adj)
skrupellos
  häpeämättömän röyhkeä, keinoista piittaamaton

häipyä /hˈæipyæ/ (v)
davonmachen
  mennä pois, lähteä, poistua

häiritä /hˈæirɪtæ/ (v)
stören
  vaikuttaa hidastavasti tai sekoittavasti jonkun työskentelyyn, olla häiriöksi; estää jonkin toimintaa

häiriö /hˈæirɪø/ (n)
Störung
  jokin tilapäinen haitta, keskeytys, epäjärjestys, virheellisyys tms.

häkki /hˈækːɪ/ (n)
Käfig
  tila, jossa pidetään eläimiä verkon tai kalterien takana

hämähäkinverkko /hˈæmæhækˌinverkːo/ (n)
Spinnennetz
  hämähäkin ravinnon pyyntiä varten seitistä kutoma verkko

hämähäkki /hˈæmæhˌækːɪ/ (n)
Spinne
  jokin lahkon Araneae niveljalkainen hämähäkkieläin

hämäräsokeus /hˈæmærˌæsokeus/ (n)
Nachtblindheit
  huono näkökyky hämärässä; yösokeus

häntä /hˈæntæ/ (n)
Schwanz, Schweif
  selkärankaisilla maaeläimillä selkärangan jatkona peräaukon yläpuolella sijaitseva ruumiinosa

häntäluu /hˈæntæluː/ (n)
Schwanzbein, Steissbein
  selkärangan alimmat 3–5 nikamaa, jotka (ihmisellä) ovat jäänne hännästä ()

häpeä /hˈæpeæ/ (n)
Scham
  huonommuuden tunteesta tai sopimattomasta teosta johtuva negatiivinen tunne

häpeäpaalu /hˈæpeæpˌaːlu/ (n)
Schandpfahl
  jalkapuuta muistuttava laite, johon tuomittu kiinnitetään julkisesti näytteille päästään ja käsistään

häpy /hˈæpy/ (n)
Scham
  häveliäisyys
Vulva, Scham
  (anatomia) naisen ulkosynnyttimet

häpyhuulet /hˈæpyhˌuːlet/ (n)
Schamlippen
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, isot tai pienet häpyhuulet

häpyhuuli /hˈæpyhˌuːlɪ/ (n)
Schamlippe
  naisen sukupuolielinten ulkoinen osa, toinen isoista tai pienistä häpyhuulista

häpykieli /hˈæpykˌielɪ/ (n)
Klitoris, Kitzler
  naisen sukupuolielinten herkin osa

härkki /hˈærkːɪ/ (n)
Hornkraut
  mikä tahansa härkkien sukuun () kuuluva kohokkikasvien laji tai sellaisen yksilö

härkä /hˈærkæ/ (n)
Ochse
  kuohittu urospuolinen nautaeläin tai poro

härkäpapu /hˈærkæpˌapu/ (n)
Saubohne, Puffbohne
  virnojen sukuun kuuluva hernekasvien laji () tai sen yksilö

härkätaistelija /hˈærkætˌaistelˌija/ (n)
Stierkämpfer
  Näytöksissä härän kanssa taisteleva henkilö eli matadori.

härkätaistelu /hˈærkætˌaistelu/ (n)
Stierkampf
  kansanhuvi, jossa pikadorit ja banderillot auttavat matadoria surmaamaan härän

hävetä /hˈævetæ/ (v)
schämen
  tuntea häpeää jstk

hävitä /hˈævɪtæ/ (v)
verlieren
  jäädä tappiolle, joutua häviölle pelissä, oikeudenkäynnissä tai kilpailussa

häväistä /hˈævæistæ/ (v)
entehren, entwürdigen
  saattaa joku tai jokin häpeään, aiheuttaa häpeää

häämatka /hˈæːmatka/ (n)
Hochzeitsreise
  hääparin häiden jälkeen tekemä lomamatka

häät /hˈæːt/ (n)
Hochzeit, Heirat
  seremonia, jossa kaksi ihmistä vihitään keskenään avioliittoon

hölkätä /hˈølkætæ/ (v)
joggen
  juosta rauhallisesti

hölynpöly /hˈølympˌøly/ (n)
Unsinn, Blödsinn, Nonsens Quatsch, Quark
  joutava tai paikkaansa pitämätön puhe tai väite

höyhen /hˈøyhen/ (n)
Feder
  linnun orvaskeden sarveismuodostuma

höylätä /hˈøylætæ/ (v)
hobeln
  käyttää höylää kappaleen tasoittamiseksi, ohentamiseksi tai lyhentämiseksi

höyry /hˈøyry/ (n)
Dampf
  kaasu, joka on lähellä nesteytymistä, vesihöyry

höyryveturi /hˈøyryvˌeturɪ/ (n)
Dampflokomotive, Dampflok
  veturi, jonka voimanlähde on höyrykone

höystää /hˈøystæː/ (v)
würzen, spicken
  (ruoasta) lisätä höysteeksi, tarjota jonkin kanssa
würzen, durchsetzt, spicken, untermengt, untermischt
  tarjota jonkin kanssa

idea /ˈidea/ (n)
Idee
  ajatus, oivallus, keksintö, pulman ratkaisu

idealisti /ˈidealˌistɪ/ (n)
Idealist
  idealismin kannattaja

identtinen /ˈidentːɪnen/ (adj)
identisch
  sellainen, joka on ominaisuuksiltaan täysin sama, yhtäinen, yhtäpitävä, yhtäläinen

ideologeemi /ˈideˌoloɡˌeːmɪ/ (n)
Ideologem
  ideologisen järjestelmän arvolatautunut elementti

ideologia /ˈideˌoloɡˌia/ (n)
Ideologie
  ideoiden kanonisoitunut kokoelma, poliittinen näkökulma todellisuuteen tai rutiininomaiseksi muuttunut poliittinen käytäntö, joka heijastaa tietyn yksilön, ryhmän, luokan tai kulttuurin tarpeita ja pyrkimyksiä

idiomi /ˈidɪˌomɪ/ (n)
Idiom
  sanontatapa tai ilmaisu, jota ei voi ymmärtää pelkästään sen sisältämien sanojen merkitysten perusteella

idiootti /ˈidɪˌoːtːɪ/ (n)
Idiot
  tyhmänä pidetty henkilö

ido /ˈido/ (n)
Ido
  esperantoon perustuva kansainvälinen keinotekoinen kieli (kielitunnus: io)

idyllinen /ˈidyllɪnen/ (adj)
idyllisch
  rauhallinen, pastoraalinen

ies /ˈies/ (n)
Joch
  niskan taakse laitettava veto- tai kantolaite

ihana /ˈihana/ (adj)
wunderbar, herrlich
  erittäin hyvä, äärimmäisen miellyttävä, ihastuttava; poikkeuksellisen kaunis, haluttava tai herkullinen

ihanne /ˈihanne/ (n)
Ideal
  ihannoinnin kohde

ihannoida /ˈihannˌoida/ (v)
verehren, vergöttern
  pitää ihanteenaan

ihme /ˈihme/ (n)
Mirakel, Wunder
  tapahtumien kulku luonnonlakien vastaisella tavalla
Wunder, Mirakel
  hyvin harvinainen tai epätodennäköinen tapahtuma

ihminen /ˈihmɪnen/ (n)
Mensch
  nykyihminen, kahdella jalalla kulkeva nisäkäs (Homo sapiens sapiens), joka kuuluu kädellisten lahkoon muiden ihmisapinoiden kanssa

ihmisapina /ˈihmɪsˌapɪna/ (n)
Menschenaffe
  jokin heimon Hominidae, johon kuuluvat ihmiset, simpanssit, gorillat ja orangit, edustajista

ihmiskauppa /ˈihmɪskˌaupːa/ (n)
Menschenhandel
  ihmisen hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa värväystä, kuljettamista, kätkemistä ja/tai vastaanottamista, johon liittyy uhkaamista, pakottamista, orjuuttamista tai harhaanjohtamista; pääasiassa naisten ostaminen ja myyminen prostituoiduiksi

ihmiskunta /ˈihmɪskˌunta/ (n)
Menschheit
  maailman kaikkien ihmisten muodostama kokonaisuus

ihmissusi /ˈihmɪssˌusɪ/ (n)
Werwolf
  ihminen, joka muuttuu vasten tahtoaan sudeksi täysikuulla

ihmisääni /ˈihmɪsˌæːnɪ/ (n)
Stimme
  ihmisen äänielimellään tuottama ääni

iho /ˈiho/ (n)
Haut
  ihmisen elimistön uloin ja suurin elin, joka ympäröi koko ruumista lukuun ottamatta ruumiinonkaloita ja silmiä

ihonalainen /ˈihonalˌainen/ (adj)
subkutan
  ihon alla sijaitseva

ihotautilääkäri /ˈihotˌautɪlˌæːkærɪ/ (n)
Dermatologe, Dermatologin, Hautarzt, Hautärztin
  ihosairauksia ja allergioita tutkiva ja hoitava lääkäri

ihra /ˈihra/ (n)
Schmalz, Schmer
  sian rasva, vrt. tali

iilimato /ˈiːlɪmˌato/ (n)
Egel
  mikä tahansa juotikkaiden alaluokkaan () kuuluva nivelmatojen laji tai sellaisen yksilö

iiri /ˈiːrɪ/ (n)
Irisch, Gälisch
  iirin kieli (kielitunnus: ga), Irlannissa puhuttava kelttiläinen kieli

ikinä /ˈikɪnæ/ (adv)
je, jemals
  (kysymyslauseessa) ylipäätään, edes joskus, koskaan
  () ei minään aikana, ajankohtana

ikirouta /ˈikɪrˌouta/ (n)
permafrostboden
  ympäri vuoden, vähintään kaksi peräkkäistä vuotta, jäässä oleva maa-aines, jollaisia tavataan pohjoisessa, kuten Siperiassa

ikivihanta /ˈikɪvɪhˌanta/ (adj)
immergrün
  paremmin: ainavihanta

ikkuna /ˈikːuna/ (n)
Fenster
  seinään tai muuhun rakenteeseen puhkaistu, useimmiten lasitettu aukko, joka päästää halutulla tavalla valoa lävitseen
  tietty rajattu ajankohta, jolloin jonkin toiminnon teko on mahdollista, aikaikkuna

ikkunalasi /ˈikːunˌalasɪ/ (n)
Fensterglas
  yleensä valoa läpäisevien ikkunoiden peitteeksi tehty valamalla valmistettu tarvittaessa hiomalla viimeistelty levylasi

ikkunalauta /ˈikːunalˌauta/ (n)
Fensterbrett, Fenstersims
  rakennuksen sisäpuolella ikkunan alapuolella sijaitseva kiinteä tai paikalleen asennettu taso

ikkunaruutu /ˈikːunarˌuːtu/ (n)
Fensterscheibe
  ikkunan lasilevy

ikkunavasara /ˈikːunˌavasˌara/ (n)
Nothammer, Rettungshammer
  varsinkin julkisen liikenteen kulkuvälineissä esillä pidettävä työkalu, jolla voidaan onnettomuustilanteessa varapoistumistien tekemiseksi särkeä tavallista ikkunalasia kestävämpi autolasi

ikonostaasi /ˈikonˌostaːsɪ/ (n)
Ikonostase
  ortodoksisessa kirkossa alttarin ja kirkkosalin erottava seinä, jolla on ikoneja

ikosaedri /ˈikosaˌedrɪ/ (n)
Ikosaeder
  20-tahkoinen geometrinen kappale

ikuinen /ˈikwɪnen/ (adj)
ewig, endlos
  joka ei lopu koskaan; aina jatkuva

ikä /ˈikæ/ (n)
Alter
  syntymähetkestä tai valmistus- tai muodostumishetkestä kulunut aika

ikäero /ˈikæˌero/ (n)
Altersunterschied
  ero kahden iän välillä

ikävä /ˈikævæ/ (n)
Sehnen, Sehnsucht, Verlangen
  kaipaus, kaipuu

ikään kuin /ˈikæːŋ kwˈin/ (adv)
als ob
  aivan kuin, kuin

ikääntyä /ˈikæːntˌyæ/ (v)
altern
  tulla vanhemmaksi, saada lisää ikää

ilkeä /ˈilkeæ/ (adj)
gemein
  sellainen, joka tekee mielellään kepposia toiselle tai on muuten häijy; pahantahtoinen

ilkiö /ˈilkɪø/ (n)
Bengel
  sellainen, jonka toiminnalle tai luonteelle ilkeys on tyypillistä, riiviö

illalla /ˈillalla/ (adv)
abends, am Abend
  (ajasta) ilta-aikaan, iltasella

illankoitto /ˈillaŋkˌoitːo/ (n)
Abenddämmerung
  auringon laskeutuminen horisontin taakse

illatiivi /ˈillatˌiːvɪ/ (n)
Illativ
  sisätulento; paikallissijamuoto, joka ilmaisee sisään tai sisälle tulemista

ilma /ˈilma/ (n)
Luft
  hengitettävä kaasuseos, joka ympäröi maapalloa ilmakehänä

ilma-alus /ˈilmaˈalus/ (n)
Luftfahrzeug
  ilmassa liikkuva kulkuväline

ilmailu /ˈilmailu/ (n)
Luftfahrt
  ilmakehässä lentäminen käyttäen ilmaa keveämpiä tai raskaampia kiinteäsiipisiä tai pyöriväsiipisiä lentolaitteita, joita kutsutaan ilma-aluksiksi, ja tähän liittyvä toiminta

ilmainen /ˈilmainen/ (adj)
gratis, kostenlos
  sellainen, joka ei maksa mitään, maksuton

ilmaista /ˈilmaista/ (v)
ausdrücken, äußern
  esittää ajatus, tunne, mielipide tms. puhumalla, kirjoittamalla tai jollakin muulla tavalla muille, joskus tahattomasti, vrt. paljastaa

ilmakehä /ˈilmakˌehæ/ (n)
Atmosphäre
  maapalloa ympäröivä kaasuista koostuva kerros, joka on ilmaa; maapallon kaasukehä

ilmakivääri /ˈilmakɪvˌæːrɪ/ (n)
Luftgewehr
  ilmanpaineella luoteja ampuva kivääri

ilmakuva /ˈilmakˌuva/ (n)
Luftbild
  valokuva, joka on otettu lentokoneesta tai muusta ilma-aluksesta

ilmalaiva /ˈilmalˌaiva/ (n)
Luftschiff, Zeppelin
  ilmaa kevyempi, aerodynaamiseksi muotoiltu ilmakulkuneuvo, ilma-alus, joka lentää jonkinlaisen moottorin voimalla

ilman /ˈilman/ (adv)
ohne
  paitsi, vailla; muuten
  ilman vain kans. muuten vain, ilman aikojaan

ilmanpaine /ˈilmampˌaine/ (n)
Luftdruck
  kokoon puristuneen ilmamassan paine verrattuna ilmakehän paineeseen
  säähän liittyvä ilmakehän paine tietyssä paikassa; kohteen yläpuolella olevan ilmamassan aiheuttama paine

ilmansuunta /ˈilmansˌuːnta/ (n)
Himmelsrichtung
  maapallon pinnalla tapahtuvaa suuntimista varten yleismaailmallisesti määriteltyyn järjestelmään kuuluva suure, jonka mittayksikkö on aste; jakautuvat ympyrällä 90 asteen kulmissa ristimäisesti vastakkaisiin ja viereisiin pääilmansuuntiin (pohjoinen, itä, etelä, länsi) ja pääilmansuuntien väleissä 45 asteen kulmissa suhteessa pääilmansuuntiin, pääilmansuuntien puoliväleissä, väli-ilmansuuntiin (koillinen, kaakko, luode, lounas)

ilmanvaihto /ˈilmanvˌaihto/ (n)
Ventilation
  sisäilman korvaaminen ulkoilmalla

ilmapallo /ˈilmapˌallo/ (n)
Luftballon
  ilmalla tai kaasulla täytettävä, kevyestä materiaalista yleensä koristelu- tai mainontatarkoituksiin valmistettu pallo

ilmapiiri /ˈilmapˌiːrɪ/ (n)
Atmosphäre Umwelt
  tunnelma, atmosfääri

ilmapistooli /ˈilmapˌistoːlɪ/ (n)
Luftpistole
  ilmanpaineella luoteja ampuva pistooli

ilmasto /ˈilmasto/ (n)
Klima
  tietyn paikan tai alueen tyypillinen sää kuvattuna tilastollisin termein kuten keski- ja ääriarvoin ja persentiilein

ilmastollinen /ˈilmastˌollɪnen/ (adj)
klimatisch
  ilmastoon liittyvä; ilmastolle ominainen

ilmastonmuutos /ˈilmastˌonmuːtos/ (n)
Klimawandel
  ilmaston muuttuminen; pidemmän aikavälin tilastollinen muutos sääilmiöissä

ilmastovyöhyke /ˈilmastovˌyøhyke/ (n)
Klimazone
  auringon säteilyn intensiteetin sijainnin mukaiseen vaihteluun maapallolla perustuva maantieteellisen aluejaon nimike

ilmatila /ˈilmatˌila/ (n)
Luftraum
  valtion maa- tai merialueen yläpuolella sijaitseva ilma-alue

ilmatorjuntatykki /ˈilmatˌorjuntatˌykːɪ/ (n)
Flak, Fliegerabwehrkanone, Flugabwehrkanone
  lentokoneiden ja muiden lentävien kohteiden alasampumiseen maasta käsin tarkoitettu tykki

ilmatyynyalus /ˈilmatˌyːnyalus/ (n)
Luftkissenfahrzeug, Hovercraft
  laitteen alle puhalletun ilmatyynyn kannattamana kulkeva kulkuneuvo, (harv.) pintaliitäjä

ilmavalvonta /ˈilmavˌalvonta/ (n)
Luftaufsicht
  (sotilaskielessä) valtakunnan ilmatilan valvonta

ilmavoimat /ˈilmavˌoimat/ (n)
Luftwaffe
  asevoimien lentotoiminta; asevoimien osa, jonka vastuulla on ilmapuolustus, rynnäköinti ja pommitukset lentokonein

ilme /ˈilme/ (n)
Gesicht
  ihmisen kasvoilla näkyvät merkit mielialasta

ilmentymä /ˈilmentˌymæ/ (n)
Ausdruck, Erscheinungsform, Offenbarung
  ilmenemis- tai esiintymismuoto, ilmaus

ilmentää /ˈilmentæː/ (v)
exemplifizieren, widerspiegeln
  olla esimerkki jstak

ilmestyä /ˈilmestˌyæ/ (v)
erscheinen
  tulla näkyviin, ilmaantua

ilmiriita /ˈilmɪrˌiːta/ (n)
offener Streit
  julkinen erimielisyys, avoin näkemysero, ilmeinen kiista

ilmiö /ˈilmɪø/ (n)
Erscheinung, Phänomen
  aistein havaittava, usein mielenkiintoa herättävä luonnon tai yhteiskunnan tapahtuma tai muu ilmenevä erityisyys, joka toistuu tai on toistettavissa

ilmoittaa /ˈilmoitːaː/ (v)
mitteilen, Bescheid geben, Bescheid sagen
  kertoa ilmoitus, tiedotus tai uutinen, antaa tiedoksi

ilmoitus /ˈilmoitus/ (n)
Mitteilung, Annonce, Meldung, Rapport
  julkaistu tai sellaiseksi tarkoitettu teksti, jonkin asian julkistamiseksi

ilo /ˈilo/ (n)
Freude
  hyvä mieliala

iloinen /ˈiloinen/ (adj)
froh, fröhlich
  hyvällä mielellä oleva, hyvän mielinen, jolla on hyvä mieliala; joka on luonteeltaan ilomielinen, iloluonteinen

iloita /ˈiloita/ (v)
freuen
  olla iloinen

ilokaasu /ˈilokˌaːsu/ (n)
Lachgas
  typpioksiduuli eli dityppimonoksidi, N₂O, jota on käytetty nukutus- tai puudutusaineena koska se aiheuttaa hilpeän olotilan

ilonpito /ˈilompˌito/ (n)
Spaß
  iloinen meno yleensä ystävien tai muun seurueen kesken

ilotulite /ˈilotˌulɪte/ (n)
Feuerwerkskörper
  ilotulitukseen käytettävä raketti, pommi tms.

ilotulitus /ˈilotˌulɪtus/ (n)
Feuerwerk
  ilotulitteilla järjestetty näytös, jossa pääosassa ovat näyttävät ja värikkäät räjähdykset ja niiden muodostamat kuviot

ilta /ˈilta/ (n)
Abend
  päivän ja yön välinen, auringonlaskun aikoihin sijoittuva vuorokaudenaika

iltaisin /ˈiltaisɪn/ (adv)
abends
  ilta-aikoina toistuva

iltapäivä /ˈiltapˌæivæ/ (n)
Nachmittag
  puolen päivän jälkeen alkava vuorokaudenaika, jota ennen on aamupäivä ja jonka jälkeen tulee ilta

iltarusko /ˈiltarˌusko/ (n)
Abendrot
  auringonlaskun aiheuttama valoilmiö, punoitus iltaisella taivaalla

ilves /ˈilves/ (n)
Luchs
  keskikokoinen kissaeläin (), joka on Euroopan ja Siperian metsien tärkeimpiä petoja

imettäjä /ˈimetːˌæjæ/ (n)
Amme
  (vanha) nainen, jonka tehtävänä on imettää toisten naisten lapsia

imettää /ˈimetːæː/ (v)
stillen
  ruokkia vauvaa antamalla hänen imeä rintaa äidinmaidon saamiseksi

imeä /ˈimeæ/ (v)
saugen
  vetää nestettä suuhunsa suun lihasten voimalla
einsaugen, saugen
  yleensäkin vetää alipaineen vaikutuksesta
aufsaugen, saugen
  (huokoisesta aineesta) vetää nestettä sisäänsä
anziehen
  vetää puoleensa, houkutella

imitaatio /ˈimɪtˌaːtɪo/ (n)
Imitation
  jäljittely; mukaelma, jäljitelmä

imitaattori /ˈimɪtˌaːtːorɪ/ (n)
Imitator, Imitatorin
  henkilö, joka viihdyttää yleisöä jäljittelemällä toisen, yleensä kuuluisan henkilön ääntä ja maneereita

imitoida /ˈimɪtˌoida/ (v)
imitieren
  jäljitellä; matkia

immenkalvo /ˈimmeŋkˌalvo/ (n)
Jungfernhäutchen, Hymen
  rengasmainen ohuesta, venyvästä sidekudoksesta muodostuva poimu emättimen suulla

impedanssi /ˈimpedˌanssɪ/ (n)
Impedanz
  vaihtovirtapiirin yli vaikuttavan jännitteen amplitudin ja saman piirin läpi kulkevan virran amplitudin suhde

imperatiivi /ˈimperatˌiːvɪ/ (n)
Imperativ
  tapaluokka, joka ilmaisee toiminnan käsketyksi, kehotetuksi tai toivotuksi. Sen tunnus suomessa vaihtelee persoonittain: Yksikön toinen on kirjoitusasultaan tunnukseton, mutta ääntöasussa esiintyy jäännöslopuke /ˣ/, monikon ensimmäisessä ja toisessa tunnus on -kaa tai -kää vokaalisoinnun mukaisesti, yksikön ja monikon kolmannessa tunnus taas on -ko tai -kö vokaalisoinnun mukaan.

imperfekti /ˈimperfˌektɪ/ (n)
Imperfekt, Vergangenheitsform
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka saattaa jatkua

imperialistinen /ˈimperˌialˌistɪnen/ (adj)
imperialistisch
  imperialismin mukainen

implantti /ˈimplantːɪ/ (n)
Implantat
  istute, siirrännäinen

implikaatio /ˈimplɪkˌaːtɪo/ (n)
Implikation
  looginen seuraussuhde

impressionismi /ˈimpressˌionˌismɪ/ (n)
Impressionismus
  1860-luvulta 1900-luvun alkuun vaikuttanut taidesuuntaus, jossa tavoitteena oli vangita vaikutelma eli impressio tietystä hetkestä jättäen epätarkan sommittelun ja yksityiskohdat toisarvoisiksi

improvisaatio /ˈimprovɪsˌaːtɪo/ (n)
Improvisation
  kappale, joka on syntynyt sen esityshetkellä

improvisoida /ˈimprovɪsˌoida/ (v)
improvisieren
  luoda taidetta sen esityshetkellä ilman valmistautumista tai harjoittelua

imu /ˈimu/ (n)
Saugwirkung, Saugen
  alipaineen aiheuttama nesteen tai kaasun liike

imuneste /ˈimunˌeste/ (n)
Lymphe
  selkärankaisten verisuonistossa virtaavan veren plasman kudosnesteestä siirtyneen osan muodostama imusuonistossa virtaava kellertävä neste

imuroida /ˈimurˌoida/ (v)
staubsaugen
  siivota käyttäen imuria

indefiniittinen /ˈindefɪnˌiːtːɪnen/ (adj)
unbestimmt, indefinit
  epämääräinen, määräämätön

indefiniittipronomini /ˈindefɪnˌiːtːɪprˌonomˌinɪ/ (n)
Indefinitpronomen
  epämääräinen homomini, joka ei viittaa mihinkään tunnettuun tai yksilöityyn asiaan. Perinteisesti ne pronominimaiset sanat, jotka eivät sovi muihin, määräisten pronominien ryhmiin, uusissa kieliopeissa myös kvanttoripronomini. Suomen indefiniittipronomineja ovat esim. joku, muu, kumpikin ja eräs.

indigo /ˈindɪɡo/ (n)
Indigo
  kasviperäinen sinisenvioletti väriaine, jota käytetään mm. farkkujen värjäämiseen

indikatiivi /ˈindɪkatˌiːvɪ/ (n)
Indikativ
  yleisin tapaluokka, jolla ei ole erityistä tunnistetta. Suomen kielessä indikatiivi ilmaisee toiminnan todelliseksi.

indium /ˈindium/ (n)
Indium
  eräs alkuaine, tunnus: In

individualismi /ˈindɪvˌidualˌismɪ/ (n)
Individualismus
  yksilön vapautta korostava aate; yksilökeskeisyys

indonesia /ˈindonˌesɪa/ (n)
Indonesisch
  indonesian kieli, pääasiassa Indonesiassa puhuttava malaijille hyvin läheistä sukua oleva austronesialainen kieli

indonesialainen /ˈindonˌesɪalˌainen/ (adj)
indonesisch
  Indonesiasta peräisin oleva tai Indonesiaan liittyvä

induktioliesi /ˈinduktˌiolˌiesɪ/ (n)
Induktionskochfeld
  sähköliesi, joka toimii sähkömagneettisella induktiolla kuumentaen astian pohjan suoraan

inessiivi /ˈinessˌiːvɪ/ (n)
Inessiv
  sisäolento, paikallissijamuoto, joka ilmaisee sisällä olemista.

infektiivinen /ˈinfektˌiːvɪnen/ (adj)
infektiös
  tartuttava, tartunnan mahdollisuutta lisäävä; mikrobien lisääntymistä edistävä

infiksi /ˈinfɪksɪ/ (n)
Infix
  morfeemi, joka sijoitetaan muodostettavan sanan keskelle

infinitiivi /ˈinfɪnɪtˌiːvɪ/ (n)
Infinitiv
  verbin substantiivinen nominaalimuoto

inflaatio /ˈinflaːtˌio/ (n)
Inflation
  "rahan arvon lasku", tilanne jossa rahavaranto kasvaa suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin ja niiden hinnat sen seurauksena nousevat

influenssa /ˈinfluˌenssa/ (n)
Grippe, Influenza
  kuumeen nostava epidemioina leviävä virussairaus

informaatioteoria /ˈinformˌaːtɪˌoteˌorɪa/ (n)
Informationstheorie
  statistisia menetelmiä tiedonvälitysprosessissa hyödyntävä teoria, jolle tietotekniset ratkaisut pohjautuvat

infrastruktuuri /ˈinfrastrˌuktuːrɪ/ (n)
Infrastruktur
  varusrakenne; yhteiskunnan perusrakenne, erityisesti tekninen perusrakenne, joka mahdollistaa yhteiskunnan toiminnan

inho /ˈinho/ (n)
Ekel
  voimakas vastenmielisyyden tunne

inkivääri /ˈiŋkɪvˌæːrɪ/ (n)
Ingwer
  eräs maustekasvi (Zingiber officinale)
  sen maavarresta valmistettava mauste

inkompetenssi /ˈiŋkompetˌenssɪ/ (n)
Inkompetenz
  epäpätevyys; asiantuntemattomuus

inkontinenssi /ˈiŋkontɪnˌenssɪ/ (n)
Inkontinenz
  kykenemättömyys virtsan tai ulosteen pidättämiseen

inkunaabeli /ˈiŋkunˌaːbelɪ/ (n)
Inkunabel
  ennen vuotta 1501 Euroopassa painettu painate

innokas /ˈinnokas/ (adj)
begierig, eifrig
  jolla on paljon intoa

innostus /ˈinnostus/ (n)
Begeisterung, Enthusiasmus
  into, innokkuus, vimma, kuume, hanakkuus

insesti /ˈinsestɪ/ (n)
Inzest
  läheisten sukulaisten välinen sukupuoliyhteys

insinööri /ˈinsɪnˌøːrɪ/ (n)
Ingenieur, Ingenieurin
  tekniikan parissa suunnittelutehtävissä työskentelevä henkilö; teknisen alan alemman korkeakoulututkinnon, insinööritutkinnon, suorittanut henkilö, joka soveltaa tiedettä

instruktiivi /ˈinstruktˌiːvɪ/ (n)
Instruktiv
  sijamuoto, joka ilmaisee keinoa tai tapaa. Suomen instruktiivin tunnus on sijapääte -n, ja sitä käytetään lähinnä monikossa ja kiteytyneissä sanonnoissa: ”kirjoitin tämän omin päin”, ”menen kotiin jalan”.

instrumentaali /ˈinstrumˌentaːlɪ/ (n)
Instrumental, Instrumentalis
  monien kielten taivutusmuoto, joka ilmaisee välinettä tai keinoa, jolla tekeminen suoritetaan

instrumentti /ˈinstrumˌentːɪ/ (n)
Instrument
  keino, väline

integroida /ˈinteɡrˌoida/ (v)
integrieren
  yhdentää; tehdä kokonaisuudeksi; tehdä osaksi kokonaisuutta
  muodostaa funktio, jonka derivaatta on annettu funktio

intellektualismi /ˈintellˌektualˌismɪ/ (n)
Intellektualismus
  käsitys, jonka mukaan ihmisen tärkein psyykkinen kyky on äly

interjektio /ˈinterjˌektɪo/ (n)
Interjektion, Ausrufewort
  huudahdussana, sanaluokka huudahduksille ja vastaaville ilmauksille

internet /ˈinternet/ (n)
Internet
  käsitteellistynyt, yleisnimen tyyppinen vastine sanalle Internet, globaali useista tietoverkoista koostuva verkko

internoida /ˈinternˌoida/ (v)
internieren
  siirtää turvallisuussyistä eristykseen leirille tai turvasäilöön

interrogatiivipronomini /ˈinterrˌoɡatˌiːvɪprˌonomˌinɪ/ (n)
Fra­ge­für­wort, Fra­ge­wort, In­ter­ro­ga­tiv­pro­no­men
  kysymyksissä käytettävä pronomini

intervalli /ˈintervˌallɪ/ (n)
Intervall
  kahden sävelkorkeuden väli

intiaanikanootti /ˈintɪˌaːnɪkanˌoːtːɪ/ (n)
Kanu
  varsinainen kanootti, toinen kanootin päätyypeistä; puoliksi seisovassa asennossa melottava kanootti, jonka mela on yksilapainen

intialainen /ˈintɪalˌainen/ (adj)
indisch
  Intiasta peräisin oleva tai Intiaan liittyvä

intialainen /ˈintɪalˌainen/ (n)
Inder, Inderin
  pysyvästi Intiassa asuva henkilö

intonaatio /ˈintonˌaːtɪo/ (n)
Intonation
  äänen korkeuden vaihtelu puheessa. Suomen kielessä intonaatiolla osoitetaan esim. lauseen alkamista tai loppumista. Ns. korkokielissä erotetaan erikseen sana ja tavuintonaatio. Sellaisia ovat esimerkiksi norjan kieli ja kiinan kieli

intransitiivinen /ˈintransɪtˌiːvɪnen/ (adj)
intransitiv
  kohteeton, sellainen verbi jonka toiminta ei kohdistu tunnettuun objektiin.

intravenöösi /ˈintravenˌøːsɪ/ (adj)
intravenös
  laskimonsisäinen

intressi /ˈintressɪ/ (n)
Interesse
  se mitä haluaa itselleen tai jollekin ryhmälle jostakin asiasta

inttää /ˈintːæː/ (v)
insistieren, beharren
  väittää itsepäisesti

intuitio /ˈintwɪtˌio/ (n)
Ahnung
  tehtyyn havaintoon perustuva oivallus, välitöntä tietämistä, jossa tieto kohteesta saavutetaan suoraan, eikä perustu havannoijan havaintomaailmaan, päättelyyn eikä kokemukseen, vaistonvarainen tajuaminen

invaasio /ˈinvaːsˌio/ (n)
Invasion, Überfall
  maahantunkeutuminen, maahanhyökkäys

invektiivi /ˈinvektˌiːvɪ/ (n)
Invektive
  loukkaava puhe

investoida /ˈinvestˌoida/ (v)
investieren
  sijoittaa pääomaa johonkin (tavallisesti aineelliseen) tarkoituksena saada pääomalle tuottoa tulevaisuudessa; tehdä investointi

ioni /ˈionɪ/ (n)
ion, Ion
  sähköisesti varautunut atomi tai atomiryhmä

ioota /ˈioːta/ (n)
Jota
  kreikkalaisten aakkosten yhdeksäs kirjain, vastaava symboli Ι tai ι

iranilainen /ˈiranɪlˌainen/ (adj)
iranisch
  Iranista peräisin oleva tai Iraniin liittyvä

iranilainen /ˈiranɪlˌainen/ (n)
Iraner, Iranerin
  pysyvästi Iranissa asuva henkilö

iridium /ˈirɪdium/ (n)
Iridium
  eräs alkuaine (tunnus Ir)

irlantilainen /ˈirlantɪlˌainen/ (adj)
irländisch, irisch
  Irlannista peräisin oleva tai Irlantiin liittyvä

irlantilainen /ˈirlantɪlˌainen/ (n)
Ire, Irin
  pysyvästi Irlannissa asuva henkilö

ironia /ˈironˌia/ (n)
Ironie
  komedian laji, jossa sanoja käytetään päinvastaisen merkityksen ilmaisemiseen; esittää virheet hyvinä ominaisuuksina, arvottoman arvokkaana, moitteet kehuina

irrottaa /ˈirrotːaː/ (v)
lösen
  päästää irti tai irralleen, ottaa erilleen, saattaa erilleen, katkaista

irti /ˈirtɪ/ (adv)
lose
  erillään toisesta ihmisestä

iskelmä /ˈiskelmæ/ (n)
Schlager
  (musiikki) Euroopassa suosittua aikuiseen makuun tehtyä kevyttä laulelma- ja tanssimusiikkia
  hitti, hittikappale

iskeä /ˈiskeæ/ (v)
anmachen
  pokata, saada joku ihastumaan itseensä

iskias /ˈiskɪas/ (n)
Ischias
  lonkkahermon ärtyminen

isku /ˈisku/ (n)
Schlag
  napakka, ponnekas lyönti

iskusana /ˈiskusˌana/ (n)
Schlagwort
  sanoman ydin, liittyy esimerkisi mainostukseen tai propagandaan

iskutilavuus /ˈiskutˌilavuːs/ (n)
Hubraum
  tilavuus jonka edestakaisin liikkuva mäntä syrjäyttää kulkiessaan liikkeen ääriasennosta toiseen

islam /ˈislam/ (n)
Islam
  Arabian niemimaalta lähtöisin oleva uskonto, joka sai alkunsa 600-luvun alkupuolella profeetta Muhammedin ilmestyksien pohjalta

islamisaatio /ˈislamɪsˌaːtɪo/ (n)
Islamisierung
  islamisoituminen

islamofobia /ˈislamˌofobˌia/ (n)
Islamophobie
  islaminuskoon ja muslimeihin kohdistuvaa pelkoa, vastenmielisyyttä, syrjintää, vihamielisyyttä tai ennakkoluuloisuutta, muslimikammo

islanninhevonen /ˈislannˌinhevonen/ (n)
Islandpferd
  islantilainen, pieni ja vahva hevosrotu

islanti /ˈislantɪ/ (n)
Isländisch
  Islannissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: is). Sanalista

isobaari /ˈisobˌaːrɪ/ (n)
Isobare
  karttaan piirretty käyrä, joka yhdistää ne pisteet, joissa on sama ilmanpaine

isoisä /ˈisoisæ/ (n)
Opa, Großvater Großvati
  isän tai äidin isä, isänisä tai äidinisä

isojalka /ˈisojˌalka/ (n)
Bigfoot
  (kryptoeläintiede) Pohjois-Amerikassa asuvaksi väitetty tuntematon ihmismäinen laji

isolaattikieli /ˈisolˌaːtːɪkˌielɪ/ (n)
isoliert Sprache
  kieli, jonka ei tiedetä olevan sukua millekään muulle kielelle

isomasto /ˈisomˌasto/ (n)
Großmast, Hauptmast
  aluksen pisin masto

isometria /ˈisomˌetrɪa/ (n)
Isometrie
  samanmittaisuus

isomorsiusyökkönen /ˈisomˌorsiusˌyøkːønen/ (n)
Hausmutter
  eteläisessä Suomessa yleinen kookas yöperhoslaji (Noctua pronuba)

isopurje /ˈisopˌurje/ (n)
Großsegel
  isonmaston alaosassa oleva suuripinta-alainen purje

isorokko /ˈisorˌokːo/ (n)
Blattern, Pocken
  hyvin vaarallinen virusperäinen (Variola) tartuntatauti, joka on saatu hävitettyä rokotuksin

isotermi /ˈisotˌermɪ/ (n)
Isotherme
  lämpökäyrä eli karttaan piirretty käyrä, joka yhdistää ne pisteet, joissa on sama lämpötila

isotooppi /ˈisotˌoːpːɪ/ (n)
Isotop
  atomilaji; alkuaineen atomimassan suhteen erilainen laji; ovat atomeja, joissa on sama määrä protoneja, mutta eri määrä neutroneja

isovanhemmat /ˈisovˌanhemmat/ (n)
Großeltern
  äidin tai isän vanhemmat

isovarvas /ˈisovˌarvas/ (n)
große Zehe, großer Zeh
  ihmisellä suurin varvas; varpaista se, joka on lähimpänä pariansa, oikean jalan vasemmanpuoleisin ja vasemman jalan oikeanpuoleisin varvas

isoveltto /ˈisovˌeltːo/ (n)
Totoaba
  rummuttajien heimoon kuuluvan -kalasuvun ainoa laji tai sen yksilö

isoäiti /ˈisoˌæitɪ/ (n)
Großmutter, Oma
  isän tai äidin äiti

israelilainen /ˈisraˌelɪlˌainen/ (adj)
israelisch
  Israelin valtiosta peräisin oleva tai Israeliin liittyvä

israelilainen /ˈisraˌelɪlˌainen/ (n)
israelisch
  pysyvästi Israelissa asuva henkilö

istua /ˈistua/ (v)
sitzen
  olla istuma-asennossa, olla istuallaan
passen, sitzen
  olla sopiva, sopia kooltaan

istuinluu /ˈistwɪnluː/ (n)
Ischium, Sitzbein
  alin lantion muodostavista luista (os ischium)

istukka /ˈistukːa/ (n)
Plazenta
  nisäkäsnaaraiden (poislukien nokkaeläimet, pussieläimet) kohdunseinämästä ja sikiön ravitsemuskalvosta muodostuva elin

istunto /ˈistunto/ (n)
Sitzung, Konferenz
  virallisen elimen kokous
Sitzung
  jonkin palvelun yhteyden ottajalle luotu tilatieto

istuttaa /ˈistutːaː/ (v)
pflanzen
  asettaa kasvin taimia multaan, jotta ne kasvaisivat

istuutua /ˈistuːtˌua/ (v)
setzen
  laskeutua alustalle niin että ruumiin paino tulee takapuolen päälle

isä /ˈisæ/ (n)
Vater, Papa
  lapsen siittänyt mies, lapsen biologinen isä
Vater
  (kirkko) katolinen miespuolinen seurakunnan pappi

isänmaa /ˈisænmaː/ (n)
Vaterland
  maa, jossa henkilö on syntynyt tai josta hänen sukunsa on lähtöisin

isänpäivä /ˈisæmpˌæivæ/ (n)
Vatertag
  isien kunniaksi marraskuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

isäpuoli /ˈisæpˌuolɪ/ (n)
Stiefvater
  äidin uusi mies, joka ei ole lapsen biologinen tai adoptoinut isä

itai-itai-tauti /ˈitaiˈitaitˈautɪ/ (n)
Itai-Itai-Krankheit
  Toyaman prefektuurissa, Japanissa vuodesta 1912 alkaen esiintynyt saasteiden joukossa oleva kadmiumin aiheuttama ihmisten sairastuminen joukoittain

italia /ˈitalˌia/ (n)
Italienisch
  italian kieli, itäromaaninen kieli, jonka alkumuotona pidetään latinaa. Italia on Italiassa puhuttava pääkieli, jota puhutaan lähes koko Italiassa. Sanalista

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (adj)
italienisch
  Italiasta peräisin oleva tai Italiaan liittyvä

italialainen /ˈitalˌialˌainen/ (n)
Italiener, Italienerin
  pysyvästi Italiassa asuva henkilö

italianseisoja /ˈitalɪˌanseisˌoja/ (n)
Italienischer Vorstehhund
  italialainen seisoviin lintukoiriin kuuluva rotu tai sen yksilö

itiö /ˈitɪø/ (n)
Spore
  aitotumallisten eliöiden mikroskooppisen pieni suvuttomasti muodostunut mikroskooppinen lisääntymis- ja leviämisosanen

itkeä /ˈitkeæ/ (v)
weinen, heulen
  vuodattaa kyyneliä yleensä surun tai liikutuksen vuoksi

itse /ˈitse/ (adv)
selbst
  omatoimisesti, henkilökohtaisesti

itseisarvo /ˈitseisˌarvo/ (n)
Absolutbetrag
  reaaliluvun etäisyys nollasta lukusuoralla, reaalitasossa

itsekeskeinen /ˈitsekˌeskeinen/ (adj)
egozentrisch
  itseensä keskittyvä muiden hyvinvoinnin tai tarpeiden kustannuksella

itsekseen /ˈitsekseːn/ (adv)
allein, für sich, hin
  yksinään, omissa oloissaan

itsekäs /ˈitsekæs/ (adj)
selbstsüchtig, egoistisch, eigennützig, eigensüchtig
  vain omat tarpeensa tai halunsa huomioon ottava ja muiden tarpeet tai halut sivuuttava

itsemurha /ˈitsemˌurha/ (n)
Selbstmord, Suizid
  tahallinen hengen riistäminen itseltään

itsemurhaaja /ˈitsemˌurhaːja/ (n)
Selbstmörder, Selbstmörderin
  itsemurhan tekijä

itsemurhapäänsärky /ˈitsemˌurhapˌæːnsærky/ (n)
Selbstmord-Kopfschmerz, Suizid-Kopfschmerz
  Hortonin oireyhtymä

itsenäinen /ˈitsenˌæinen/ (adj)
eigenständig, selbstständig
  toisista riippumaton

itsenäisyys /ˈitsenˌæisyːs/ (n)
Unabhängigkeit
  ylin valta, suvereniteetti, täydellinen riippumattomuus

itsepäinen /ˈitsepˌæinen/ (adj)
dickköpfig
  omasta tahdostaan, mielipiteestään tms. tiukasti kiinni pitävä

itsetyydytys /ˈitsetˌyːdytys/ (n)
Selbstbefriedigung
  omien sukupuolielinten hyväilyä ja koskettelua seksuaalisen mielihyvän saamiseksi

itsevarmuus /ˈitsevˌarmuːs/ (n)
Selbstsicherheit
  varma luottamus omiin kykyihin

itä /ˈitæ/ (n)
Osten, Ost
  pääilmansuunta pohjoisen ja etelän välissä, pohjoisesta 90 astetta myötäpäivään

itäblokki /ˈitæblˌokːɪ/ (n)
Ostblock
  länsiblokkia vastustaneet valtiot kylmän sodan aikana; Neuvostoliitto ja sen liittolaiset Keski- ja Itä-Euroopassa

itäinen /ˈitæinen/ (adj)
östlich
  sellainen, joka sijaitsee idässä, idässä oleva tai idästä tuleva; itäiseen ilmansuuntaan liittyvä.

itämaat /ˈitæmaːt/ (n)
Osten
  (maantiede) orientti, Euroopan itäpuolella olevat maat

itämerensuomi /ˈitæmerˌensuomɪ/ (n)
Ostseefinnisch
  itämerensuomalaiset kielet kokonaisuutena

itävallanpinseri /ˈitævˌallampˌinserɪ/ (n)
Österreichischer Pinscher
  itävaltalainen koirarotu

itävaltalainen /ˈitævˌaltalˌainen/ (adj)
österreichisch
  Itävallasta peräisin oleva tai Itävaltaan liittyvä

itävaltalainen /ˈitævˌaltalˌainen/ (n)
Österreicher
  pysyvästi Itävallassa asuva henkilö

itää /ˈitæː/ (v)
keimen
  alkaa kehittyä kasviksi

iva /ˈiva/ (n)
Hohn, Jux Gespött, Spott
  ylimielinen pilkanteko, jonka tarkoituksena on kohteen halventaminen

iäkäs /ˈiækæs/ (adj)
bejahrt
  (ihmisestä) kauan elänyt vanha

iätön /ˈiætøn/ (adj)
zeitlos
  (varsinkin muodista) ajaton; sellainen, joka ei herkästi ala vaikuttaa vanhalta tai vanhanaikaiselta

jaarittelija /jˈaːrɪtːˌelɪja/ (n)
Schwätzer
  henkilö, jolla on tapana jaaritella

jaettava /jˈaetːˌava/ (n)
Dividend
  jakolaskussa se luku, joka jaetaan toisella luvulla

jaguaari /jˈaɡuˌaːrɪ/ (n)
Jaguar
  leopardia muistuttava jykevä kissaeläin ()

jahti /jˈahtɪ/ (n)
Jacht, Yacht
  (merenkulku) alkuaan yksimastoinen pienehkö peräkajuuttainen purjealus, jossa on erityinen masto- ja purjerakenne; nykyisin yleisesti huvipursi tai kilpa-alus, myös moottoroitu

jakaa /jˈakaː/ (v)
aufteilen, einteilen, teilen, verteilen
  antaa kullekin osuutensa
einteilen unterteilen
  tehdä jako
zustellen
  tehdä jakolasku
teilen
  toimittaa jakelu

jakaus /jˈakaus/ (n)
Scheitel
  hiuksiin tavallisesti kammalla tehtävä rajalinja, joka jakaa hiukset kahteen eri suuntiin kammattavaan osaan

jakkara /jˈakːara/ (n)
Hocker
  pieni tuoli, jossa ei ole selkänojaa

jakki /jˈakːɪ/ (n)
Jak, Yak
  aasialainen nautaeläin Bos grunniens, jonka kesyä muotoa hyödynnetään juhtana

jako /jˈako/ (n)
Teilung, Division, Unterteilung, Zuteilung
  jonkin jakaminen tai jakautuminen osiin

jakoavain /jˈakoavain/ (n)
Engländer, Rollgabelschlüssel
  liikkuvaleukainen kuusiokantaisten ruuvien ja muttereiden kiertoavain, säädettävä ruuviavain

jakolasku /jˈakolˌasku/ (n)
Teilung, Division
  kertolaskulla käänteinen laskutoimitus, jossa annettu luku jaetaan yhtä suuriin lukuihin, ositusjako, tai lasketaan kuinka monta kertaa osajoukko sisältyy joukkoon

jakorasia /jˈakorˌasɪa/ (n)
Verteilerdose
  rasia, jonka sisällä tehdään sähköasennuksissa kolmen tai useamman johdon keskinäisiä kytkentöjä
Dorfmatratze
  helposti seksuaaliseen kanssakäymiseen monien miesten kanssa lähtevä nainen

jakosuodin /jˈakosˌuodɪn/ (n)
Frequenzweiche
  laite, joka jakaa sähköisen signaalin taajuuskaistan osiin, esim. eri kaiutinelementillä toistettavaksi

jaksaa /jˈaksaː/ (v)
können, schaffen
  olla jollakulla voimia johonkin

jaksollinen järjestelmä /jˈaksollɪnen jˈærjestˌelmæ/ (n)
Periodensystem
  taulukko tunnetuista alkuaineista ryhmiteltynä niiden järjestysluvun ja elektronirakenteen mukaan

jakuutti /jˈakuːtːɪ/ (n)
Jakutisch
  jakuutin kieli, turkkilainen kieli, jota Itä-Siperiassa Sahan tasavallassa asuvat jakuutit puhuvat (kielitunnus: sah)

jalan /jˈalan/ (adv)
zu Fuß
  jalkaisin

jalankulkija /jˈalaŋkˌulkɪja/ (n)
Fußgänger, Passantin, Passant Fußgängerin
  henkilö, joka kulkee liikenteessä jalan; myös polkupyörän taluttaja, rullaluistelija, potkulautailija tai -kelkkailija

jalava /jˈalava/ (n)
Ulme
  jalavakasveihin (Ulmus) kuuluva lehtipuu, jonka hedelmä on siipipalteinen pähkylä

jalka /jˈalka/ (n)
Bein
  liikkumiseen käytettävä ruumiinosa tai raaja (kädellisillä alaraaja) kokonaisuudessaan lonkasta varpaisiin
Fuß, Fuss
  jalkaterä; (laajemmin) jalkaterän mitta tai koko
Fuß
  pituusmitta, jonka määritelmä on vaihdellut eri aikoina ja paikoissa, nykyisen kansainvälisen määritelmän mukaan 12 tuumaa eli 0,3048 metriä, tunnus ft
Stiel
  sienen maahan kiinnittävä varsi

jalkaisin /jˈalkaisɪn/ (adv)
zu Fuß
  kävellen, kävelemällä

jalkakäytävä /jˈalkakˌæytævæ/ (n)
Bürgersteig, Gehweg, Gehsteig
  jalankulkijoille kadun varteen varattu kulkuväylä

jalkapallo /jˈalkapˌallo/ (n)
Fußball, Fussball
  urheilulaji, jossa kaksi 11-henkistä joukkuetta pyrkivät saman pallon saamaan toistensa maaliin useampia kertoja kuin vastustaja
Fußball
  jalkapallopelin pelivälineenä oleva pallo

jalkapalloilija /jˈalkapˌalloilˌija/ (n)
Fußballspieler, Fußballerin, Fußballspielerin Fußballer
  jalkapallon pelaaja, henkilö, joka pelaa jalkapalloa

jalkapallokenttä /jˈalkapˌallokˌentːæ/ (n)
Fußballplatz
  jalkapallon pelaamiseen tarkoitettu kenttä. Kentän mittoja ei ole määrätty tarkasti, vaan sallittu koko voi olla 100–110 metriä × 64–75 metriä.

jalkapuoli /jˈalkapˌuolɪ/ (n)
Einbeiniger
  ihminen, jolta puuttuu toinen jalka.

jalkaterä /jˈalkatˌeræ/ (n)
Fuß, Fußblatt, Fußspitze
  ihmisen alaraajan alaosa nilkasta kantapäähän ja varpaisiin

jalkopää /jˈalkopæː/ (n)
Fußende
  se osa sängystä, mihin päin jalat asetetaan nukkumaan käytäessä

jalohaukat /jˈalohˌaukat/ (n)
Falkenartige
  yhteisnimitys sukuun kuuluville linnuille, taksoni

jalokaasu /jˈalokˌaːsu/ (n)
Edelgas
  jokin jaksollisen järjestelmän VIII pääryhmän alkuaineista, jotka normaalioloissa ovat yksiatomisia, kemiallisesti reagoimattomia kaasuja

jalokivi /jˈalokˌivɪ/ (n)
Edelstein
  koruna tai muuna koristeena käytetty, erityisen arvokkaana pidetty läpinäkyvä ja valoa taittava kivi tai kova mineraali

jalometalli /jˈalometˌallɪ/ (n)
Edelmetall
  metallinen alkuaine, jonka atomit eivät luovuta uloimpia elektronejaan helposti ja joka ei reagoi sen vuoksi helposti suolahapon tai sitä heikompien happojen kanssa

jalostaa /jˈalostaː/ (v)
züchten
  risteyttää eläimiä valikoivasti siten että halutut geneettiset ominaisuudet korostuvat

jaloteräs /jˈaloteræs/ (n)
Edelstahl
  (kiillotettu) ruostumaton teräs

jalustin /jˈalustɪn/ (n)
Steigbügel
  satulaan kuuluva teline, jossa pidetään jalkaa ratsastaessa

jalustinluu /jˈalustˌinluː/ (n)
Steigbügel
  yksi kuuloelimeen kuuluvista kuuloluista

jambi /jˈambɪ/ (n)
Jambus
  lyhytpitkä, kaksitavuinen runojalka, joka koostuu lyhyestä (painottomasta) ja pitkästä (painollisesta) tavusta ()

jambinen /jˈambɪnen/ (adj)
jambisch
  jambeihin perustuva; niistä koostuva

jang /jˈaŋ/ (n)
Yang
  toinen maailmankaikkeuden perusvoimista, positiivinen vastavoima jinille

jankko /jˈaŋkːo/ (n)
Untergrund
  pellon muokatun ruokamullan alainen tiivis ja kova maakerros, kyntöantura

jano /jˈano/ (n)
Durst
  yleensä nestevajauksen aiheuttama tarve juoda; se, että janottaa

janoinen /jˈanoinen/ (adj)
durstig
  sellainen, jolla on jano

jaollinen /jˈaollɪnen/ (adj)
teilbar
  sellainen, joka voidaan jakaa, kun jakajana on nollasta ja jaettavasta eroava yhtä (1) suurempi tai pienempi kokonaisluku.

jaollisuus /jˈaollɪsuːs/ (n)
Teilbarkeit
  kahden kokonaisluvun a ja b välillä vallitsevaa suhdetta kuvaava käsite, joka voidaan määrittää lausekkeesta a=bc, jossa myös c on kokonaisluku, riippuvuutena b
  a (a on jaollinen b:llä)

jaotella /jˈaotella/ (v)
einteilen, gruppieren
  jakaa osiin yleensä eritellen

japani /jˈapanɪ/ (n)
Japanisch
  ensisijassa Japanissa puhuttava kieli (kielitunnus: ja)

japanilainen /jˈapanɪlˌainen/ (adj)
japanisch, Japaner
  Japanista peräisin oleva tai tai Japaniin liittyvä

japanilainen /jˈapanɪlˌainen/ (n)
Japaner, Japanerin
  pysyvästi Japanissa asuva henkilö

jarru /jˈarru/ (n)
Bremse
  liikkeen hidastamiseen ja pysäyttämiseen tai paikalla pysymisen varmentamiseen tarkoitettu laite

jatkoaika /jˈatkoˌaika/ (n)
Verlängerung
  peliajan loppuun lisättävä aika, jos varsinainen peli päättyy tasapeliin

jatkojohto /jˈatkojˌohto/ (n)
Verlängerungskabel, Verlängerungsschnur
  pistotulppaan liitettävä sähköjohto, jolla virta voidaan viedä kauempana olevalle sähkölaitteelle

jauheliha /jˈauhelˌiha/ (n)
Hackfleisch, Gehacktes, Gehackte, Hack
  lihamyllyllä hienonnettu liha, tyypillisesti porsasta tai vasikkaa

jauhiainen /jˈauhɪˌainen/ (n)
Mottenschildlaus
  jauhiaisten heimon () pieniä hyönteisiä, jotka erittävät jauhemaista vahaa

jauho /jˈauho/ (n)
Mehl
  viljan jyvistä (tai muista siemenistä) jauhamalla saatu hienojakoinen ravinnoksi käytettävä aine

jazz /jˈats/ (n)
Jazz
  Yhdysvalloissa syntynyt musiikillinen traditio, johon kuuluu monia toisistaan kauaksi erkaantuneita tyylejä, joissa on tyypillistä on puhallinsoitinten suuri osuus

jemeniläinen /jˈemenɪlˌæinen/ (adj)
jemenitisch
  Jemenistä peräisin oleva tai Jemeniin liittyvä

jemeniläinen /jˈemenɪlˌæinen/ (n)
Jemenit, Jemenitin
  pysyvästi Jemenissä asuva henkilö

jeni /jˈenɪ/ (n)
Yen
  Japanin rahayksikkö, symboli on ¥

jenkki /jˈeŋkːɪ/ (n)
Ami, Yankee
  (arkinen) Yhdysvaltain pohjoisvaltioiden asukas

jesuiitta /jˈesuˌiːtːa/ (n)
Jesuit
  katolilaisen jesuiittajärjestön jäsen

jiddiš /jˈidːɪʃ/ (n)
Jiddisch
  jiddišin kieli, juutalaissaksa, keskiajan Saksassa juutalaisten keskuudessa kehittynyt kieli, jota kirjoitetaan heprealaisilla kirjaimilla, mutta sille on olemassa myös virallinen romanisaatiomuoto, kielitunnus: yi)

jin /jˈin/ (n)
Yin
  toinen maailmankaikkeuden perusvoimista, negatiivinen vastavoima jangille

jingoismi /jˈiŋŋoismɪ/ (n)
Jingoismus
  yltiöisänmaallisuus

jo /jˈo/ (adv)
bereits, schon
  nykyhetkeä aiemmin tai siihen mennessä; määrättyä aikaisemmin, hetkeä aikaisemmin tai siihen mennessä; korostaa etenemistä tiettyyn pisteeseen

jodi /jˈodɪ/ (n)
Jod, Iod
  halogeeneihin kuuluva alkuaine, kemiallinen merkki I

joensuu /jˈoensuː/ (n)
Flussmündung
  joen laskukohta toiseen vesistöön tai mereen

jogurtti /jˈoɡurtːɪ/ (n)
Joghurt, Yoghurt
  maidosta maitohappobakteerien avulla valmistettu kiinteähkö tai nestemäinen hapanmaitotuote

johanneksenleipäpuu /jˈohannˌeksenlˌeipæpuː/ (n)
Johannisbrotbaum
  mikä tahansa johanneksenleipäpuiden sukuun () kuuluva hernekasvien laji tai sellaisen yksilö

johanniitta /jˈohannˌiːtːa/ (n)
Johanniter
  1000-luvulla Jerusalemissa pyhiinvaeltajien suojaksi perustetun johaniittain ritarikunnan jäsen

johanniitti /jˈohannˌiːtːɪ/ (n)
Johannit
  harvinainen mineraali uraanivihtrilli

johdanto /jˈohdanto/ (n)
Einleitung
  aloitusosio esimerkiksi kirjassa tai elokuvassa

johde /jˈohde/ (n)
Leiter
  (sähkö) (erit.) aine, jolla on hyvä sähkönjohtavuus

johdinauto /jˈohdɪnˌauto/ (n)
Oberleitungsbus
  linja-auto, joka ottaa käyttövoimansa kadun yläpuolella kulkevista ajolangoista

johdos /jˈohdos/ (n)
Derivat
  yhdiste, joka on syntynyt toisesta siten, että jokin tämän atomeista on korvautunut toisella atomilla tai yksinkertaisella radikaaliksi kutsutulla atomiryhmällä

johtaa /jˈohtaː/ (v)
führen
  olla jonkin yrityksen tai laitoksen johdossa
  johdattaa
  aiheuttaa seuraus

johtaja /jˈohtaja/ (n)
Leiter, Chefin, Führer, Führerin, Chef Leiterin
  henkilö, joka johtaa ryhmää tai yhteisöä

johto /jˈohto/ (n)
Leitung
  (tekniikka) putki, väylä jota pitkin vettä, kaasua tms. kuljetetaan; jakeluverkon osa
  (tekniikka) sähkönjohdin, virtapiirin johdin

johtua /jˈohtua/ (v)
leiten
  kulkeutua, ohjautua tai suuntautua jonkin välityksellä tai jotakin pitkin
Sinn kommen
  tulla mieleen

jojo /jˈojo/ (n)
Jojo
  eräänlainen narusta nykimällä pyöritettävä leikkikalu

jokapaikansara /jˈokapˌaikansˌara/ (n)
Braun-Segge, Wiesen-Segge
  sarojen sukuun kuuluva, soistuneilla niittyrannoilla ja suo- ja luhtaniityillä kasvava sarakasvien laji (), joka on Suomen yleisimpiä saroja, tai sen yksilö

jokavuotinen /jˈokavˌuotɪnen/ (adj)
alljährlich
  sellainen, mikä toistuu joka vuosi

joki /jˈokɪ/ (n)
Fluss, Strom
  suuri veden muovaama uoma, jossa virtaa vesi

jokihelmisimpukka /jˈokɪhˌelmɪsˌimpukːa/ (n)
Flussperlmuschel
  (erityisesti) yksi edellisiin kuuluvista lajeista () tai sen yksilö

jokiuoma /jˈokiuˌoma/ (n)
Flußbett
  joen osa, jossa vesi virtaa normaalin vedenkorkeuden aikana

jono /jˈono/ (n)
Schlange, Warteschlange
  peräkkäin järjestyneiden ihmisten tai muiden alkioiden joukko

jonottaa /jˈonotːaː/ (v)
anstehen
  olla jonossa ja odottaa omaa vuoroa

jooga /jˈoːɡa/ (n)
Yoga
  ruumiin hallintaa ja mietiskelyä korostava intialainen filosofinen oppi; myös pelkästään siihen liittyvät asento- ja hengitysharjoitukset

joskus /jˈoskus/ (adv)
ab und zu
  satunnaisesti, toisinaan, aika-ajoin, välillä, ajoittain, hetkittäin, silloin tällöin

jouhisorsa /jˈouhɪsˌorsa/ (n)
Spießente
  Siro ja pitkänmallinen puolisukeltajasorsa, jota esiintyy koko maassa, vaikka pesiikin harvoin eteläisessä Suomessa.

joukko /jˈoukːo/ (n)
Menge, Gruppe, Masse
  toisiaan lähellä olevien tai keskenään yhteen kuuluvien yksilöiden tai esineiden ryhmä
Menge
  matemaattisten olioiden muodostama tarkkaan määritelty yhdistelmä

joukkohauta /jˈoukːohˌauta/ (n)
Massengrab, Sammelgrab
  hauta, jonne on haudattu lukuisia ihmisiä; tavallisesti joko joukkokuoleman tai -murhan uhreja

joukkomurha /jˈoukːomˌurha/ (n)
Massenmord
  useamman ihmisen murhaaminen kerralla

joukkomurhaaja /jˈoukːomˌurhaːja/ (n)
Massenmörder
  henkilö, joka tekee joukkomurhan; henkilö, joka murhaa ihmisiä joukon verran (ainakin enemmän kuin kaksi tai kolme)

joukkorahoitus /jˈoukːorahˌoitus/ (n)
Crowdfunding, Schwarmfinanzierung
  tapa tehdä yhteistyötä ja saada huomiota henkilöiden tai organisaatioiden hankkeille, joiden rahoittaminen tapahtuu keskenään verkostoituvien ihmisten avulla, yleensä internetin välityksellä

joukkotuhoase /jˈoukːotˌuhoˌase/ (n)
Massenvernichtungswaffe
  suurten ihmisjoukkojen tappamiseen ja vahingoittamiseen suunniteltu ase

joukkotuhonta /jˈoukːotuhˌonta/ (n)
Genozid, Völkermord, Gruppenvernichtung
  jonkin kansallisen, rodullisen, etnisen tai uskonnollisen ryhmän taikka niihin rinnastettavan kansanryhmän hävittäminen kokonaan tai osittain; yleiskielessä kansanmurha

joukkoviestintä /jˈoukːovˌiestɪntæ/ (n)
Massenkommunikation
  keskitetysti suurelle vastaanottajien joukolle suunnattu pääosin yhdensuuntainen joukkoviestimien avulla toteutettu välineellinen viestintä

joukkue /jˈoukːue/ (n)
Mannschaft
  ryhmä, jossa peli pelataan
Zug
  ryhmistä koostuva sotilasyksikkö

joukkuelaji /jˈoukːuˌelajɪ/ (n)
Mannschaftssport, Teamsport
  urheilulaji, jossa osallistujat kilpailevat joukkueina

joulu /jˈoulu/ (n)
Weihnachten
  perinteinen juhla, jota on vietetty, kun päivien lyheneminen on päättynyt; kristittyjen juhla, jota vietetään Jeesuksen joulukuuhun määrätyn syntymäpäivän kunniaksi.

jouluaatto /jˈouluˌaːtːo/ (n)
Heiligabend, Weihnachtsabend
  joulupäivää edeltävä päivä ja ilta, joulukuun 24. päivän ilta

jouluinen /jˈoulwɪnen/ (adj)
weihnachtlich
  jouluun liittyvä tai joulua ilmentävä

joulukalenteri /jˈoulukalˌenterɪ/ (n)
Adventskalender
  adventtikalenteri, pahvinen, joulunodotukseen liittyvä kalenteri, jonka luukkujen sisällä on kuvia tai joskus suklaata

joulukinkku /jˈoulukˌiŋkːu/ (n)
Weihnachtsschinken
  perinteisiin suomalaisiin jouluruokiin kuuluva kinkku, joka tavallisimmin valmistetaan kokonaisena uunissa paistamalla

joulukoriste /jˈoulukorˌiste/ (n)
Weihnachtsdekoration
  jouluun yhdistettyjä aiheita sisältävä tai muuten perinteisesti jouluun liittyvä koriste-esine

joulukortti /jˈoulukˌortːɪ/ (n)
Weihnachtskarte
  jouluisin tervehdykseksi lähetettävä jouluaiheinen postikortti

joulukuu /jˈoulukuː/ (n)
Dezember, Julmond
  vuoden viimeinen kuukausi, kuukausi marraskuun ja tammikuun välissä

joulukuusi /jˈoulukˌuːsɪ/ (n)
Weihnachtsbaum, Christbaum
  joulun aikaan tavallisesti sisällä pidettävä monin tavoin koristeltu kuusi, joulupuu

joululahja /jˈoululˌahja/ (n)
Weihnachtsgeschenk
  jouluna toiselle annettava lahja

joululaulu /jˈoululˌaulu/ (n)
Weihnachtslied
  jouluaiheinen, jouluna laulettava laulu

joulupukki /jˈoulupˌukːɪ/ (n)
Weihnachtsmann, Samichlaus, Sankt Nikolaus
  fiktiivinen henkilö, joka tuo jouluisin lapsille lahjoja

joulupäivä /jˈoulupˌæivæ/ (n)
Weihnachtstag
  25. joulukuuta, yleinen kristillinen juhlapäivä Suomessa. Käytetään sanan joulu sijasta erityisesti silloin, kun katsotaan, että joulu voidaan ymmärtää myös jouluaatoksi tai useampipäiväiseksi juhlaksi.

joulutähti /jˈoulutˌæhtɪ/ (n)
Weihnachtsstern
  myrkyllinen tyräkkilaji (), yleinen joulun ajan koristekasvi, jonka ylälehdet ovat yl. kirkkaanpunaiset

journalismi /jˈournalˌismɪ/ (n)
Journalismus
  tiedotusoppi

jousenjänne /jˈousenjˌænne/ (n)
Sehne
  ampuma-aseena käytettävän jousen kaaren päiden välille pingotettu sidos, joka sinkoaa vapautetun jousivoiman vaikutuksesta nuolen liikkeelle

jousi /jˈousɪ/ (n)
Bogen
  lihasvoimalla jännitettävä kaaresta ja jänteestä koostuva ase, jolla ammutaan nuolia tai vasamia, kaaripyssy
  hieman kaareva varsi ja sen rinnalle jännitettyjä jouhia, joilla hangataan kieliä poikkisuuntaan soitettaessa jousisoittimia
Feder
  kierrejousi, vieteri; taipuisa, tarkoitukseensa muotoiltu spiraali tai muu kappale, joka taivutettaessa, puristettaessa tai vedettäessä pyrkii palaamaan alkuasemaansa

jousiammunta /jˈousɪˌammunta/ (n)
Bogenschießen
  urheilulaji, jossa pyritään ampumaan nuoli jousen avulla maalitauluun

jousiampuja /jˈousɪˌampuja/ (n)
Bogenschütze
  henkilö, joka harrastaa jousiammuntaa

jousiorkesteri /jˈousɪˌorkestˌerɪ/ (n)
Streichorchester
  jousisoittimista koostuva orkesteri

jousisoitin /jˈousɪsˌoitɪn/ (n)
Streichinstrument
  jousella soitettava soitin

joutsen /jˈoutsen/ (n)
Schwan
  mikä tahansa joutsenten sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö, erityisesti laulujoutsen ()

juanfernándezintulikulma /jˈuanfˌernandˌetsɪntˌulɪkˌulma/ (n)
Insel-Stachelschwanzschlüpfer
  eräs orneerojen heimoon kuuluva erittäin harvinainen varpuslintulaji ()

juche /jˈukhe/ (n)
Chuch’e
  (juche-aate) Pohjois-Korean valtioideologia

juhannus /jˈuhannus/ (n)
Johannistag
  kesän valoisimman yön aikoihin ajoittuva juhlapäivä

juhla /jˈuhla/ (n)
Fest
  juhlapyhä

juhlapaikka /jˈuhlapˌaikːa/ (n)
Festplatz
  juhlimiseen käytettävä alue, rakennus, huoneisto tai muu kohtauspaikka

juhlia /jˈuhlɪa/ (v)
feiern
  viettää juhlaa

julistaa /jˈulɪstaː/ (v)
verhängen
  ilmoittaa julkisesti ja muodollisesti

juliste /jˈulɪste/ (n)
Plakat, Poster
  seinälle tai muulle näkyvälle paikalle kiinnitettävä suuri paperi, jossa on kuvia, tekstiä tai molempia

julistuskirja /jˈulɪstˌuskɪrja/ (n)
Manifest
  hallitsijan kansalle antama ilmoitus, manifesti

julkaista /jˈulkaista/ (v)
publizieren, veröffentlichen
  kustantaa, toimittaa julkisesti saataville

julkaisu /jˈulkaisu/ (n)
Veröffentlichung
  julkaistu kirjallinen tai audiovisuaalinen tuote tai muunlainen teos

julkinen /jˈulkɪnen/ (adj)
öffentlich
  yleisessä tiedossa oleva, tunnettu (asia), avoimesti tapahtuva

julkisoikeus /jˈulkɪsˌoikeus/ (n)
öffentliches Recht
  oikeustieteen klassisessa jaottelussa toinen haara, joka tutkii julkista valtaa käyttävien toimijoiden (esim. valtion ja kuntien) ja yksityistä valtaa käyttävien toimijoiden (esim. luonnollisten henkilöiden ja yritysten) välisiä oikeussuhteita

julma /jˈulma/ (adj)
grausam
  joka ei välitä toisten kärsimyksistä, tunteeton ja raaka

jumala /jˈumala/ (n)
Gott, Gottheit
  johonkin uskontoon liittyvä toiminnan aiheuttaja tai hallitsija, joita joissakin uskonnoissa voi olla useitakin

jumalatar /jˈumalatar/ (n)
Göttin
  naispuolinen jumala monijumalaisuudessa

juna /jˈuna/ (n)
Zug, Bahn
  raiteilla kulkeva kulkuneuvo, joka yleensä koostuu veturista ja siihen liitetyistä vaunuista

junamatka /jˈunamˌatka/ (n)
Bahnreise
  matka junalla

junkkeri /jˈuŋkːerɪ/ (n)
Junker
  (historia) maanomistajaylimystöön kuulunut preussilainen

juoda /jˈuoda/ (v)
trinken, saufen
  ottaa nestettä suuhunsa ja niellä se

juokseva koira /jˈuokseva kˈoira/ (n)
Laufender Hund
  antiikin ajoilta peräisin oleva toistuvaa spiraalimaista aaltokuviota muistuttava ornamenttikuviointi, kierukkanauha

juoksija /jˈuoksɪja/ (n)
Läufer
  henkilö, joka juoksee

juoksuhiekka /jˈuoksuhˌiekːa/ (n)
Treibsand
  vedensekaisen hiekan muodostava löysä, upottava seos

juoksutusmaha /jˈuoksutˌusmaha/ (n)
Labmagen
  märehtijöiden neljästä mahasta viimeinen

juoma /jˈuoma/ (n)
Getränk
  juotavaksi tarkoitettu neste, jota usein nautitaan ruoan yhteydessä

juoma-astia /jˈuomaˈastɪa/ (n)
Trinkgefäß
  kylmän tai kuuman nesteen juomiseen käytettävä astia

juomalasi /jˈuomalˌasɪ/ (n)
Trinkglas
  lasinen juoma-astia

juomaraha /jˈuomarˌaha/ (n)
Trinkgeld
  ravintolan, hotellin tms. palvelushenkilökunnalle annettu pieni ylimääräinen palkkio; palveluraha

juomavesi /jˈuomavˌesɪ/ (n)
Trinkwasser
  juotavaksi tarkoitettu terveydelliset vaatimukset täyttävä vesi

juontaa juurensa /jˈuontaː jˈuːrensa/ (v)
entstammen, zurückführen
  olla peräisin jstk

juoppo /jˈuopːo/ (n)
Säufer, Säuferin
  alkoholin suurkuluttaja tai usein juova alkoholisti

juopumus /jˈuopumus/ (n)
Trunkenheit
  humalatila

juoruta /jˈuoruta/ (v)
klatschen, tratschen
  levittää juorua

juosta /jˈuosta/ (v)
laufen, rennen
  liikkua nopeasti jaloillaan

jupakka /jˈupakːa/ (n)
Streit, Gezänk, Krach
  riita, erimielisyys, kina

juridinen /jˈurɪdɪnen/ (adj)
juridisch, juristisch
  juridiikkaan liittyvä; lainopillinen

juristeria /jˈurɪstˌerɪa/ (n)
Juristerei
  juridinen saivartelu, lakimiestemppuilu, lakiviisastelu; äärimmilleen viety lakimiestyyli; yksipuolinen oikeustieteellinen ajattelutapa asioista

jurtta /jˈurtːa/ (n)
Jurte
  telttaa muistuttava ikkunaton rakennelma, jota aasialaiset paimentolaiset käyttävät mukana kuljetettavana asumuksenaan

jussiivi /jˈussɪːvɪ/ (n)
Jussiv
  velvoitetta, sallimista tai myönnytystä ilmaiseva ja imperatiivin kaltainen, mutta sitä vähemmän painokas tapaluokka, joka esiintyy mm. itämerensuomalaisissa ja seemiläisissä kielissä

jutella /jˈutella/ (v)
schwätzen, plaudern, schwatzen, schnacken, sprechen
  keskustella, puhua epämuodollisesti jostakin

juuri /jˈuːrɪ/ (n)
Wurzel
  kasvin lehdetön, ravinteita ottava useimmiten maanalainen osa, joka kiinnittyy varteen
  yhtälön juuri on luku, jossa yhtälö toteutuu, yhtälön ratkaisu
Sauerteig
  sanajuuri

juurikanava /jˈuːrɪkˌanava/ (n)
Wurzelkanal
  kanava, jonka kautta hampaan verenkierto ja hermo kulkevat; puhdistetaan juurihoidossa

juurikas /jˈuːrɪkas/ (n)
Rübe
  villin rantajuurikkaan viljelty muoto (Beta vulgaris), jonka muunnoksia ovat mm. punajuuri, rehujuurikas ja sokerijuurikas

juurimerkki /jˈuːrɪmˌerkːɪ/ (n)
Wurzelzeichen
  matematiikan juurifunktiota osoittava symboli

juusto /jˈuːsto/ (n)
Käse
  maidosta juoksettamisen ja maitohappokäymisen avulla valmistettu kiinteä elintarvike

juustohöylä /jˈuːstohˌøylæ/ (n)
Käsehobel
  kotitalouskäyttöön tehty höylä, jolla leikataan juustosta ohuita viipaleita

juustokakku /jˈuːstokˌakːu/ (n)
Käsekuchen, Käsesahnetorte, Quarkkuchen
  piirakka, joka valmistetaan tuorejuustosta

juustokärpänen /jˈuːstokˌærpænen/ (n)
Käsefliege
  mikä tahansa juustokärpästen heimoon () kuuluvista lajeista tai sellaisen yksilö

juustokärpäset /jˈuːstokˌærpæset/ (n)
Käsefliegen
  yksi kärpästen heimoista ()

juustovoileipä /jˈuːstovˌoileipæ/ (n)
Käsebrot
  voileipä jonka päällä on juustoa

juutalainen /jˈuːtalˌainen/ (adj)
jüdisch
  juutalaisen perinteen mukainen, juutalaisuuteen liittyvä

juutalainen /jˈuːtalˌainen/ (n)
Jude, Jüdin
  henkilö, joka kuuluu osin kreikkalaiseen heimoon, jonka geneettisen linjan alku on paikannettu nykyisen Turkin koillisosan alueelle lähelle nykyistä Georgiaa

juutalais-kristillinen /jˈuːtalaiskrˈistɪllɪnen/ (adj)
judenchristlich
  juutalaisuuden ja kristinuskon yhteisiä piirteitä korostava luonnehdinta

juutalaisuus /jˈuːtalˌaisuːs/ (n)
Judentum
  juutalaisten alun perin Persiasta saapunut uskonto ja kulttuuri

juveeli /jˈuveːlɪ/ (n)
Juwel
  hiottu jalokivi

jyrsijä /jˈyrsɪjæ/ (n)
Nagetier, Nager
  Rodentia-lahkoon kuuluva nisäkäs
Fräser, Fräserin
  ammattihenkilö, joka käyttää jyrsintä työkoneenaan (kappaleen työstössä)

jyvä /jˈyvæ/ (n)
Korn
  heinäkasvin pähkylämäinen hedelmä, joka sisältää yhden siemenen
  ampuma-aseen piipun päällä oleva etutähtäin

jäinen /jˈæinen/ (adj)
eisig
  jäästä muodostunut, tai tehty, jäässä oleva, jään peittämä, jäänsekainen

jäkki /jˈækːɪ/ (n)
Borstgras, Bürstling
  jäkkien suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

jäkälä /jˈækælæ/ (n)
Flechte
  (Lichenes) symbioottinen eliö, joka koostuu sienestä ja mikroskooppisista viherlevistä tai syanobakteereista

jälkeläinen /jˈælkelˌæinen/ (n)
Abkömmling, Nachkomme, Abkomme, Nachfahr Nachfahre
  suvullisessa lisääntymisessä eliölle syntynyt uusi saman lajin yksilö. Ihmisellä lapsi, tytär tai poika. Muille lajeille on omat nimityksensä, vaikka niitäkin saatetaan kuvaannollisesti sanoa lapsiksi.

jälki /jˈælkɪ/ (n)
Spur
  jonkun tai jonkin kulkemisesta kulkualustaan syntynyt ura tai painauma

jälkiliite /jˈælkɪlˌiːte/ (n)
Suffix, Nachsilbe, Postfix
  sanan vartaloon tai taivutusvartaloon liitetty johto- tai taivutuspääte, suffiksi

jälkimarkkinat /jˈælkɪmˌarkːɪnat/ (n)
Sekundärmarkt
  arvopaperien kysyntä ja tarjonta sekä niiden hinnanmuodostus liikkeeseenlaskun jälkeen

jälkiruoka /jˈælkɪrˌuoka/ (n)
Dessert, Nachspeise
  ruokailun päätteeksi syötävä ja usein makea ruoka

jälkiruokaviini /jˈælkɪrˌuokavˌiːnɪ/ (n)
Dessertwein
  maultaan makea viini, joka sopii nautittavaksi jälkiruoan kanssa

jälleen /jˈælleːn/ (adv)
wieder, erneut
  taas, uudestaan

jälleenmyynti /jˈælleːnmˌyːntɪ/ (n)
Wiederverkauf
  ostetun tavaran myyminen edelleen

jänis /jˈænɪs/ (n)
Hase
  mikä tahansa jäniseläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

jänne /jˈænne/ (n)
Sehne
  luja sidekudoksesta muodostuva rakenne, joka liittää lihaksen luuhun tai rustoon

jännite /jˈænnɪte/ (n)
Spannung
  sähköinen potentiaaliero; eräs sähköinen suure
  tiheä tunnelma

jännittää /jˈænnɪtːæː/ (v)
nervös sein
  tuntea epävarmuutta tai innostusta ja siihen liittyvää lievää pelkoa

jännitys /jˈænnɪtys/ (n)
Spannung
  se, kun jokin (ihminen tai eloton esine) on jännittynyt; jännitystila, jännittäminen

järjestelmä /jˈærjestˌelmæ/ (n)
System
  yhteen kuuluvien osien kokonaisuus

järjestelmällinen /jˈærjestˌelmællɪnen/ (adj)
systematisch
  järjestystä noudattava, suunnitelmallisesti toteutettava

järjestelmäriippumaton /jˈærjestˌelmærˌiːpːumaton/ (adj)
plattformübergreifend
  sellainen, joka on suunniteltu toimimaan useissa eri käyttöjärjestelmissä

järjestys /jˈærjestys/ (n)
Ordnung, Reihenfolge
  useiden eri asioiden, esineiden tai olentojen kesken vallitseva tila
Reihenfolge, Ordnung
  (filosofia, matematiikka, logiikka) joukon jäsenten välinen kahden relaation keskinäinen tai kahden kvantiteetin keskinäinen samankaltaisuus

järjestysluku /jˈærjestˌysluku/ (n)
Ordinalzahl, Ordnungszahl
  luku, joka ilmaisee järjestyksen; ordinaaliluku

järjestö /jˈærjestø/ (n)
Organisation
  jotakin määrätarkoitusta varten muodostettu henkilöiden tai yhteisöjen yhtymä

järjettömyys /jˈærjetːømyːs/ (n)
Absurdität
  se, että on järjetön

järjetön /jˈærjetøn/ (adj)
absurd
  absurdi, sellainen, joka on vailla järkeä; järjenvastainen, älytön

järkevä /jˈærkevæ/ (adj)
vernünftig, sinnvoll
  kokemuksellisesti viisas

järki /jˈærkɪ/ (n)
Vernunft, Verstand
  kyky ajatella rationaalisesti
Verstand
  tolkku, idea

järvi /jˈærvɪ/ (n)
See
  lampea suurempi veden täyttämä luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä. Joskus minimikokona pidetään neljää hehtaaria.

järviruoko /jˈærvɪrˌuoko/ (n)
Schilfrohr
  meren ja järvien rannoilla kasvava monivuotinen ruohovartinen kasvi ()

järvisimpukka /jˈærvɪsˌimpukːa/ (n)
Gemeine Teichmuschel
  Suomessa yleisin makean veden suursimpukkalaji

jäsen /jˈæsen/ (n)
Glied, Gliedmaße
  (anatomia) ihmisen tai eläimen ruumiinosa, etenkin raaja
Mitglied
  (sosiologia) yksittäinen joukkoon kuuluja

jäsennellä /jˈæsennellæ/ (v)
gliedern
  jakaa kokonaisuus tiettyjen näkökulmien mukaan (merkityksen mukaisiin) osiin

jäsenyys /jˈæsenyːs/ (n)
Mitgliedschaft
  se, että on jäsen, jäsenenä oleminen

jästi /jˈæstɪ/ (n)
Muggel
  Harry Potter -kirjoissa henkilö, joka ei kykene taikomaan ja on täysin tietämätön velhoista, noidista ja taikuudesta

jäte /jˈæte/ (n)
Abfall, Müll, Kehricht, Mist, Rest
  jostakin toiminnasta syntyvä tarpeeton ja sen tuottajalle hyödyntämiskelvoton aine tai energia

jäteauto /jˈæteˌauto/ (n)
Müllwagen
  jätteiden keräämiseen ja poiskuljettamiseen tarkoitettu ajoneuvo

jätepaperi /jˈætepˌaperɪ/ (n)
Altpapier
  jätteeksi jäänyt paperi, keräyspaperi

jätevedenpuhdistamo /jˈætevedˌempuhdˌistamo/ (n)
Klärwerk
  jätevedenpuhdistuslaitos; laitos joka puhdistaa kaupungin jätevesiä

jätevedenpuhdistus /jˈætevedˌempuhdˌistus/ (n)
Abwasserbehandlung, Abwasserreinigung
  pyrkimys poistaa tiettyjä haitta-aineita jätevedestä, jotta ympäristöön ei kulkeutuisi merkittäviä määriä erilaisia pieneliöitä ja kemiallisia aineita

jätevesi /jˈætevˌesɪ/ (n)
Abwasser
  käytettynä hylätty, epäpuhtauksia sisältävä vesi

jätevesiviemäri /jˈætevˌesɪvˌiemærɪ/ (n)
Abwassernetz, Kanalisation
  putkisto tai muu reitti, jota pitkin jätevedet kuljetetaan pois

jätkä /jˈætkæ/ (n)
Bube, Unter
  yhdestoista korttipakan kortti, sotilas, kuvakortti, jossa on luvun 11 sijasta kirjain J
Kerl
  poika, nuorimies

jätteenpolttolaitos /jˈætːeːmpˌoltːolˌaitos/ (n)
Müllverbrennungsanlage
  laitos, jossa sekajäte poltetaan ennen loppusijoitusta kaatopaikalle

jättiläinen /jˈætːɪlˌæinen/ (n)
Riese, Hüne
  (mytologia) jätti, tarujen yliluonnollisen kookas yleensä suurelta osin ihmisen kaltainen olento

jättiläismäinen /jˈætːɪlˌæismæinen/ (adj)
gigantisch
  jättiläistä muistuttava, sen kokoinen; valtava, suunnaton

jättää /jˈætːæː/ (v)
käännös, lassen
  pistää jokin johonkin lähtien itse pois; antaa olla siinä paikassa jossa se on
lassen
  antaa jonkin olla siinä tilassa kuin se on
einreichen
  antaa päätettäväksi

jää /jˈæː/ (n)
Eis
  veden kiinteä olomuoto alle nollan celsius-asteen lämpötiloissa

jäädä /jˈæːdæ/ (v)
bleiben
  alkaa pysyä jossakin paikassa

jäähalli /jˈæːhallɪ/ (n)
Eissporthalle
  halli, jossa on jäädytetty pelialue tai katettu tekojäärata

jääkaappi /jˈæːkaːpːɪ/ (n)
Kühlschrank
  kylmäkoneella jäähdytetty lämpöeristetty kaappi, jossa säilytetään elintarvikkeita ja muuta kylmäsäilytystä tarvitsevaa

jääkausi /jˈæːkausɪ/ (n)
Eiszeit
  aikakausi jolloin Maapallon lämpötila laskee ja pohjoiset ja eteläiset alueet peittyvät jääpeitteen alle

jääkiekko /jˈæːkiekːo/ (n)
Eishockey
  jäällä kaukalossa pelattava joukkuepeli, jossa pelivälineenä käytetään pientä, kumista kiekkoa
Puck
  samannimisen joukkuepelin pelivälineenä käytetty kuminen kiekko

jääkiekkoilija /jˈæːkiekːˌoilɪja/ (n)
Eishockeyspieler, Eishockeyspielerin
  henkilö, joka pelaa jääkiekkoa

jääkäri /jˈæːkærɪ/ (n)
Jäger
  kevyen jalkaväkiyksikön sotilas

jäänmurtaja /jˈæːnmurtˌaja/ (n)
Eisbrecher, Atomeisbrecher
  laiva, joka murtaa jään rikki toisten alusten tieltä

jäännösvero /jˈæːnnøsvˌero/ (n)
Steuernachforderung
  jälkikäteen maksettava, ennakonpidätyksen yli menevä veron osuus

jääpallo /jˈæːpallo/ (n)
Bandy
  eräs jäällä mailoilla pelattava joukkuepeli

jääpuikko /jˈæːpwɪkːo/ (n)
Eiszapfen
  katolta tms. valuvasta vedestä jäätynyt muodostuma, jolla tyypillisesti on alaspäin suuntautuva terävä kärki; joskus myös edellisen alapuolelle veden putoamiskohtaan kärki ylöspäin jäätynyt vastaava muodostuma

jäätee /jˈæːteː/ (n)
Eistee
  kylmänä tarjottu tee, jossa on jääpaloja

jäätelö /jˈæːtelø/ (n)
Eis, Speiseeis, Eiscreme
  maito- , kerma- tai kasvisöljypohjainen jäädytetty jälkiruoka

jäätikkö /jˈæːtɪkːø/ (n)
Gletscher, Ferner
  maan napa- ja vuoristoseduilla lumirajan yläpuolella muodostunut ja myös lumirajan alapuolelle siirtynyt monien metrien paksuisen jään kattama laaja jääkenttä ja virta

jäätikkötiede /jˈæːtɪkːøtˌiede/ (n)
Glaziologie
  glasiologia eli kryosfäärin geofysiikka; jäätä, jäätiköitä, jääpeitettä, lunta ja niihin liittyviä luonnonilmiöitä tutkiva tieteenala

jäätynyt konflikti /jˈæːtynyt kˈonflɪktɪ/ (n)
eingefrorener Konflikt
  konflikti, jolle ei ole löydetty ratkaisua, mutta jonka aiheuttamat asetelmat ovat jääneet voimaan

jäätön /jˈæːtøn/ (adj)
aper
  sellainen, missä ei ole jäätä

jäävi /jˈæːvɪ/ (adj)
befangen
  joka ei sukulaisuuden, asianosaisuuden tai muun seikan vuoksi voi toimia puolueettomana todistajana tai viranomaisena

jäävuori /jˈæːvuorɪ/ (n)
Eisberg
  jäätiköstä lohjennut meressä kelluva makeavetinen jääkappale

kaakao /kˈaːkao/ (n)
Kakao
  kaakaopuun (Theobroma cacao) kuivatuista ja fermentoiduista siemenistä valmistettu jauhe, jota käytetään mm. suklaan valmistukseen

kaakeli /kˈaːkelɪ/ (n)
Fliese
  pieni lasitettu keraamilaatta, joita käytetään esimerkiksi kylpyhuoneen seinien päällystämiseen

kaakko /kˈaːkːo/ (n)
Südosten, Südost
  väli-ilmansuunta idän ja etelän välissä

kaali /kˈaːlɪ/ (n)
Kohl
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji (Brassica oleracea), jota viljellään monina eri lajikkeina vihanneksena; erityisesti keräkaali
Birne
  ihmisen pää

kaalikääryle /kˈaːlɪkˌæːryle/ (n)
Kohlroulade, Krautwickel
  ruokalaji, jossa jauhelihatäyte on kääritty kaalinlehtiin

kaamos /kˈaːmos/ (n)
Polarnacht
  aika keskitalvella (joulukuussa) pimeimpään vuodenaikaan, jolloin aurinko ei nouse ollenkaan pohjoiskalotilla, pohjoisen napapiirin pohjoispuolella

kaaos /kˈaːos/ (n)
Chaos
  epäjärjestys, sekasorto, hajaannus, sekaannus

kaapeli /kˈaːpelɪ/ (n)
Kabel
  eristetty, yleensä monijohtiminen johto

kaappari /kˈaːpːarɪ/ (n)
Freibeuter
  henkilö, jolle hallitsija on antanut kaapparikirjan ryöstää vihollisen aluksia

kaappi /kˈaːpːɪ/ (n)
Schrank, Kasten
  tavaroiden säilytykseen tarkoitettu umpinainen ovellinen huonekalu, jossa on yleensä hyllyjä tai orsia, joihin tavarat asetetaan
Schrank
  isokokoinen henkilö

kaappikello /kˈaːpːɪkˌello/ (n)
Bodenstanduhr
  kapeaan ja korkeaan, lattialla pidettävään kaappimaiseen ovelliseen koteloon rakennettu kello

kaareva /kˈaːreva/ (adj)
krumm
  ympyrän kaaren sektorin muotoinen

kaari /kˈaːrɪ/ (n)
Bogen
  ympyrän kaaren osa, yhtenäinen viiva, joka kaartuu
Abteilung
  kasvien taksonomisen luokittelun hierarkiataso kunnan ja luokan välissä (divisio)
Kante
  (graafiteoria) verkon osa kahden solmun välillä

kaarifriisi /kˈaːrɪfrˌiːsɪ/ (n)
Bogenfries
  pienistä peräkkäisistä puoliympyrän muotoisista kaarista koostuva friisi, joka oli yleinen romaanisen arkkitehtuurin käyttämä koristeaihe vaakalistojen alla

kaarimalja /kˈaːrɪmˌalja/ (n)
Instrumentenschale, Nierenschale, Nierentasse
  kaareva, munuaisen muotoinen, metallinen tai kertakäyttöinen pahvinen astia, jota käytetään pois vietävien välineiden astiana tai potilaan oksennuttamiseen

kaasu /kˈaːsu/ (n)
Gas
  korkeissa lämpötiloissa esiintyvä aineen olomuoto, jossa molekyylit ovat niin harvassa, että ne voivat liikkua toistensa ohi ja ne ovat helposti puristettavissa pienempään tilaan

kaasukammio /kˈaːsukˌammɪo/ (n)
Desinfektionskammer
  täiden, kirppujen ja muiden epätoivottujen hyönteisten hävittämisessä huone, jonne pannut vaatteet yms. altistetaan hyönteiset tappavalle kaasulle
Gaskammer, Vergasungskeller
  teloituksessa käytettävä huone, jonne suljettu altistetaan tappavalle kaasulle

kaasukello /kˈaːsukˌello/ (n)
Gasbehälter
  suuri kupumainen kaasunpainetta tasaava kaasusäiliö, jota käytettiin mm. kaupunkikaasun varastointiin

kaasukuolio /kˈaːsukˌuolɪo/ (n)
Gasbrand, Gasgangrän
  Clostridium perfringens -bakteerin aiheuttama hengenvaarallinen kudostulehdus

kaasulämmitys /kˈaːsulˌæmmɪtys/ (n)
Gasheizung
  kaasun avulla toimiva lämmitys

kaasunaamari /kˈaːsunˌaːmarɪ/ (n)
Gasmaske
  kasvot peittävä suojavaruste, joka suojaa kasvoja ja hengitysteitä saasteilta ja myrkyiltä

kaasutin /kˈaːsutɪn/ (n)
Vergaser
  polttomoottorin osa, joka säätää polttoaineen ja ilman syöttöä moottorille

kaasuttaa /kˈaːsutːaː/ (v)
Gas steigen
  painaa auton kaasupoljinta
Gas geben
  antaa kaasua
vergasen
  käsitellä myrkkykaasulla; tappaa kaasulla

kaataa /kˈaːtaː/ (v)
gießen
  poistaa ainetta astiasta, säiliöstä tai lavalta
erlegen
  surmata, ampua villieläin

kaatopaikka /kˈaːtopˌaikːa/ (n)
Deponie, Müllkippe
  alue, jolle varastoidaan jätteitä

kaatua /kˈaːtua/ (v)
fallen
  menettää hallittu tasapaino; mennä ympäri tai kyljelleen; murtua, luhistua; läikkyä astian reunojen yli

kabaree /kˈabareː/ (n)
Kabarett
  kabaretti, tavallisesti ravintolassa esitettävä sukkeluuksia sisältävä kevyt "juonellinen" viihdeohjelma

kabbala /kˈabːala/ (n)
Kabbala
  (mytologia) juutalaiseen perimätietoon perustuva oppi

kabotaasi /kˈabotˌaːsɪ/ (n)
Kabotage
  maan sisäinen kuljetus kulkuneuvolla, joka on rekisteröity toiseen maahan

kabrioletti /kˈabrɪolˌetːɪ/ (n)
Kabriolett
  urheilullinen 2–3-paikkainen avoauto
  kevyet kaksipyöräiset hevoskärryt, joissa on istuin kahdelle ihmiselle, kuomukiesit

kadehtia /kˈadehtˌia/ (v)
beneiden, neiden, missgönnen
  ei suoda jklle jtak hänen saamaansa myönteistä asiaa, olla jklle kateellinen jstak

kadenssi /kˈadenssɪ/ (n)
Kadenz
  lopuke eli usein määrämuotoinen sarja sointuja tai säveliä musiikkiesityksen, fraasin tai muun kappaleen osan lopussa
  soolokadenssi eli konserton osa, jossa solisti ilman orkesterin säestystä soittaa virtuoosisen näytteen taidoistaan

kadmium /kˈadmium/ (n)
Cadmium, Kadmium
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemialliallinen merkki Cd

kadota /kˈadota/ (v)
verschwinden
  joutua kadoksiin, hävitä

kaftaani /kˈaftaːnɪ/ (n)
Kaftan
  miesten käyttämä puuvillasta tai silkistä valmistettu viittamainen vaate

kahdeksasosanuotti /kˈahdeksˌasosanˌuotːɪ/ (n)
Achtel
  ¹/₈-nuotti, puolen neljäsosanuotin tai kahden kuudestoistaosanuotin pituinen nuotti

kahdesti /kˈahdestɪ/ (adv)
zweimal
  kaksi kertaa

kahlaamo /kˈahlaːmo/ (n)
Furt
  matalavetinen joenylityspaikka

kahlehtia /kˈahlehtˌia/ (v)
fesseln
  panna kahleisiin

kahveli /kˈahvelɪ/ (n)
Gaffel
  (merenkulku) kahvelipurjeen yläreunan kiinnitys- ja tukitanko

kahvi /kˈahvɪ/ (n)
Kaffee
  tavallisesti kuumana nautittava juoma, joka on valmistettu uuttamalla veteen kahvipensaan paahdetuista pavuista jauhettua jauhetta
  kahvipensaan (jauhetut) pavut, joista em. juoma valmistetaan

kahvikerma /kˈahvɪkˌerma/ (n)
Kaffeesahne
  kahvin sekaan laitettavaksi tarkoitettu maitotuote; mikä tahansa kahviin lisättävä kerma

kahvikuppi /kˈahvɪkˌupːɪ/ (n)
Kaffeetasse
  astia, yl. korvallinen kuppi, joka on tarkoitettu kahvin tarjoiluun ja kahvista nauttimiseen
Tasse Kaffee
  sisältö, kupillinen kahvia

kahvila /kˈahvɪla/ (n)
Café, Kaffeehaus
  paikka, josta voi yleensä ostaa paikalla nautittavaksi kahvia, teetä, virvoitusjuomia, leivonnaisia ja pikkulämpimiä

kahvimylly /kˈahvɪmˌylly/ (n)
Kaffeemühle
  laite, jota käytetään paahdettujen kahvipapujen jauhamiseen

kahvinkeitin /kˈahvɪŋkˌeitɪn/ (n)
Kaffeemaschine
  sähköinen laite, jolla valmistetaan kahvijauheesta juomaa kuumalla vedellä uuttamalla

kahvinporo /kˈahvɪmpˌoro/ (n)
Kaffeesatz, Kaffeesud
  kahvin keitosta jäänyt jäte, kahvijauhe josta on valmistettu kahvia juotavaksi; joskus jauhettu kahvi sellaisenaan

kahvipaahtimo /kˈahvɪpˌaːhtɪmo/ (n)
Kaffeerösterei
  paikka, jossa paahdetaan teollisesti kahvia

kahvipapu /kˈahvɪpˌapu/ (n)
Kaffeebohne
  kahvipensaan siemen, kahvinpapu, joita käytetään kahvijuoman raaka-aineena

kahvipensas /kˈahvɪpˌensas/ (n)
Kaffeestrauch
  Afrikasta ja Etelä-Aasiasta kotoisin oleva kasvi, jonka marjoista saatavia siemeniä kutsutaa kahvipavuiksi

kahvitauko /kˈahvɪtˌauko/ (n)
Kaffeepause
  työaikaan sisältyvä lyhyt virkistystauko, joka vietetään usein työpaikan kahvihuoneessa

kaihi /kˈaihɪ/ (n)
Star
  silmäsairaus, harmaakaihi

kaihileikkaus /kˈaihɪlˌeikːaus/ (n)
Starextraktion, Starstechen
  harmaakaihen poisto eli samentuneen mykiön kuorikerroksen poistaminen ja korvaaminen tekomykiöllä

kaikkialla /kˈaikːɪalla/ (adv)
überall
  joka paikassa

kaikkivoipa /kˈaikːɪvˌoipa/ (adj)
allmächtig, omnipotent
  sellainen, jolla on vaikutusvalta kaikkeen ja kaikkialle

kaiku /kˈaiku/ (n)
Echo, Anhall
  äänen tai sähkömagneettisen säteilyn heijastuma

kaikukammio /kˈaikukˌammɪo/ (n)
Hallraum
  huone tai muu kokonaan tai osittain suljettu tila, joka on suunniteltu sellaiseksi, että siellä ääntä tuotettaessa syntyy halutun tyyppinen kaiku

kaima /kˈaima/ (n)
Namensvetter
  samanniminen henkilö

kaimaani /kˈaimaːnɪ/ (n)
Kaiman
  krokotiilieläimiin kuuluvan alligaattorien heimon matelija

kainalo /kˈainalo/ (n)
Achselhöhle
  alue olkanivelen alla

kaisla /kˈaisla/ (n)
Teichbinse, Binse
  jokin vesistöissä, järvissä, lammissa ja joissa tai sisäsaariston merenlahtien vesissä kasvava heinäkasvi

kaislikko /kˈaislɪkːo/ (n)
Binslicht, Binslig
  kaislisto, kaislaryhmä, kaislaa kasvava paikka

kaiutin /kˈaiutɪn/ (n)
Lautsprecher
  hifi-laitteiston laite, joka muuntaa sähköisen äänisignaalin kuuluvaksi ääneksi

kaivaa /kˈaivaː/ (v)
graben
  tehdä alustaan alaspäin syvenevä onkalo siirtäen siitä ainetta syrjään

kaivata /kˈaivata/ (v)
sehnen, ersehnen
  tuntea kaipuuta

kaivinkone /kˈaivɪŋkˌone/ (n)
Bagger
  irtonaisten maalajien irrottamiseen, läjitykseen ja kuormaukseen käytettävä kaivulaittein varustettu työkone

kaivo /kˈaivo/ (n)
Brunnen
  vesikaivo, maahan kaivettu tai porattu pystysuuntainen kuilu tai reikä, johon pohjaveden toivotaan kerääntyvän, ja josta vesi pumpataan tai nostetaan ämpärillä

kaivos /kˈaivos/ (n)
Bergwerk, Mine, Grube
  hyödyllisten kivennäisten talteenottoa varten tehty avolouhos tai maanalainen kaivos

kaivosmies /kˈaivosmies/ (n)
Bergmann, Bergarbeiter, Kumpel
  kaivoksen työntekijä

kaivovesi /kˈaivovˌesɪ/ (n)
Quellwasser
  kaivossa oleva vesi

kajaali /kˈajaːlɪ/ (n)
Kajal
  silmien rajaukseen käytettävä tyypillisesti musta väri

kajakki /kˈajakːɪ/ (n)
Kajak
  istuvassa asennossa melottava koskiin ja merialueille soveltuva pieni vesikulkuneuvo, jonka mela on kaksilapainen

kakadu /kˈakadu/ (n)
Kakadu
  töyhtöpäinen papukaijojen heimon alaheimon edustaja, joita tavataan Australiassa

kakka /kˈakːa/ (n)
Kacke
  uloste

kakku /kˈakːu/ (n)
Kuchen, Torte
  yleensä makea leivonnainen, joka koostuu tavallisesti ainakin vehnäjauhosta, sokerista ja munasta; suomen kielessä lähikielistä poiketen sekä täytekakku että kuivakakku

kaksikko /kˈaksɪkːo/ (n)
Dual, Zweizahl, Dualis
  duaali; kieliopillinen luku, substantiivin tai adjektiivin muoto, jota käytetään, kun puheena olevia asioita on täsmälleen kaksi. Esiintyi sekä uralilaisessa että indoeurooppalaisessa kantakielessä, mutta on kadonnut tai lähes kadonnut useimmista kielistä. Esiintyy kuitenkin vielä sloveniassa, saamessa ja samojedikielissä, rajallisesti austronesialaisissa kielissä ja venäjässä.

kaksikomponenttiliima /kˈaksɪkˌomponˌentːɪlˌiːma/ (n)
2K-Kleber, Zweikomponentenkleber, Zweikomponentenklebstoff
  liima johon pitää sekoittaa erillinen kovettaja liimaamista varten

kaksimielinen /kˈaksɪmˌielɪnen/ (adj)
schlüpfrig
  sellainen, jolla on tavanomaisen merkityksen lisäksi härski, rivo tai perverssi sivumerkitys (asiasta tai sanonnasta)

kaksinkertaisesti /kˈaksɪŋkˌertaisˌestɪ/ (adv)
zweifach
  kaksi kertaa yhtä paljon

kaksintaistelu /kˈaksɪntˌaistelu/ (n)
Duell
  kahden henkilön välinen kamppailu

kaksio /kˈaksɪo/ (n)
Zweizimmerwohnung
  asuntotyyppi, jossa on kaksi asumiseen tarkoitettua huonetta: olohuone ja makuuhuone, lisäksi asunnossa on keittiö tai keittokomero, WC ja peseytymistila ja voi olla vaatehuone, sauna tai parveke, esim. 2h+k

kaksitahtimoottori /kˈaksɪtˌahtɪmˌoːtːorɪ/ (n)
Zweitaktmotor
  polttomoottori, jonka työkierto koostuu työtahdista ja huuhteluvaiheesta

kaksoiseläin /kˈaksoiselæin/ (n)
Doppeltier
  , särkikalojen kiduksissa elävä kidusmato, joka, voidakseen lisääntyä, kasvaa kiinni toiseen yksilöön keskiosastaan muodostaen x-kirjaimen

kaksoiskokonuotti /kˈaksoiskˌokonˌuotːɪ/ (n)
Doppeltakt
  kahden kokonuotin pituinen nuotti, brevis

kaksoisolento /kˈaksoisolˌento/ (n)
Doppelgänger
  henkilö tai muu olento, joka muistuttaa toista niin paljon, että sekaantuminen on todennäköistä tai ainakin mahdollista

kaksoispiste /kˈaksoispˌiste/ (n)
Doppelpunkt, Kolon
  välimerkki, jolla on useita kieliopillisia funktioita; sen symboli on [:]

kaksonen /kˈaksonen/ (n)
Zwilling
  ihminen tai eläin, joka on syntynyt samassa synnytyksessä kuin yksi sisaruksistaan

kaktus /kˈaktus/ (n)
Kaktus
  kuivuuteen sopeutunut, usein piikikäs mehikasvi (Cactaceae)

kala /kˈala/ (n)
Fisch
  selkärankainen, kiduksilla hengittävä vesieläin
  kalan liha ruoan raaka-aineena

kala-azar /kˈalaˈatsar/ (n)
Kala-Azar
  leishmaniaasin sisäelimiin kohdistuva muoto

kalakeitto /kˈalakˌeitːo/ (n)
Fischsuppe
  kalaa sisältävä keittoruoka, jossa yleensä on myös perunaa lohkoina

kalalokki /kˈalalˌokːɪ/ (n)
Sturmmöwe
  keskikokoinen, yleinen lokkilaji,

kalanmaksaöljy /kˈalanmˌaksaˌøljy/ (n)
Lebertran
  kalan, yleensä turskan maksasta valmistettava ravintolisä, joka sisältää terveydelle hyödyllisiä rasvahappoja

kalanteri /kˈalantˌerɪ/ (n)
Kalander#Saksa, Kalander
  vähintään kahdesta valssista koostuva paperikoneen osa, jolla muokataan paperin paksuutta, karheutta tai kiiltoa johtamalla paperi pyörivien telojen välitse

kalaparvi /kˈalapˌarvɪ/ (n)
Fischschwarm
  kalojen parvi

kalapuikko /kˈalapwˌikːo/ (n)
Fischstäbchen
  yl. ruotoineen jauhetusta kalasta valmistettu, puikkomaiseksi muotoiltu ja leivitetty kalavalmiste, joka kypsennetään ennen tarjoilua

kalastaa /kˈalastaː/ (v)
fischen, angeln
  pyydystää kalaa, pyytää kalaa

kalastaja /kˈalastˌaja/ (n)
Fischer, Fischerin
  toimeentulonsa kalastuksesta saava, ammatikseen kalastava henkilö, ammattikalastaja

kalastajakissa /kˈalastˌajakˌissa/ (n)
Fischkatze
  aasialainen keskikokoinen kissaeläin Prionailurus viverrinus syn. Felis viverrinus

kalastus /kˈalastus/ (n)
Fischen, Fischfang, Fischerei
  kalojen pyytäminen, kalojen narraaminen, kalanpyynti taloudellisena toimintana

kalaverkko /kˈalavˌerkːo/ (n)
Fischernetz, Fischnetz
  seisovana kalanpyydyksenä vedessä käytettävä verkko, jossa on kelluva yläpaula ja raskas alapaula; verkon pituus on yleensä 5–30 metriä

kalebassi /kˈalebˌassɪ/ (n)
Kalebasse
  kalebassipuun tai pullokurpitsan hedelmästä valmistettu talousastia tai muu tarve-esine

kaleidoskooppi /kˈaleidˌoskoːpːɪ/ (n)
Kaleidoskop
  pitkittäissuuntaisilla peileillä vuorattu lyhyt putki, jonka läpi katsoessa kuva näkyy erilaisina symmetrisinä yhdistelminä, kun putkea pyörittää

kalenteri /kˈalentˌerɪ/ (n)
Kalender
  astronomisiin ilmiöihin perustuva ajanlaskun järjestelmä, joka jakaa ajan säännöllisiin osiin

kalenterivuosi /kˈalentˌerɪvˌuosɪ/ (n)
Kalenderjahr
  kalenterin määräämän vuoden pituinen ajanjakso

kalibroida /kˈalɪbrˌoida/ (v)
kalibrieren
  määrittää mittalaitteen näyttämän virhe tarkempaan mittaan nähden

kalifornium /kˈalɪfˌornium/ (n)
Californium
  eräs alkuaine, tunnus Cf

kaliiperi /kˈalɪːpˌerɪ/ (n)
Kaliber
  tuliaseen putken tai piipun sisähalkaisija, reiän läpimitta

kalium /kˈalium/ (n)
Kalium
  alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

kaljamaha /kˈaljamˌaha/ (n)
Bierbauch
  pyöreä, ylipainoisen henkilön vatsa, jollainen aiheutuu esimerkiksi oluen juonnista

kalju /kˈalju/ (adj)
kahl, glatzköpfig
  sellainen, jolla ei ole hiuksia, hiukseton

kaljupäinen /kˈaljupˌæinen/ (adj)
kahlköpfig
  sellainen, jonka pää on kokonaan tai osittain kalju

kaljupäisyys /kˈaljupˌæisyːs/ (n)
Alopezie, Glatzköpfigkeit
  se, että on kokonaan tai osittain kaljupäinen

kalkkikivi /kˈalkːɪkˌivɪ/ (n)
Kalkstein
  kerrostunut kivilaji, jota syntyy kalsiumkarbonaatin saostuessa vedessä

kalkkuna /kˈalkːuna/ (n)
Truthahn
  Meleagris gallopavo: Kalkkunoiden heimon kanalintu , joita on tuotu kotieläimeksi Eurooppaan Pohjois-Amerikasta ja Meksikosta. Koirasta nimitetään kalkkunakukoksi ja naarasta kalkkunakanaksi.
Pute, Truthahn
  kumpi vain kalkkunoiden heimon (Meleagris) kahdesta lajista

kallio /kˈallɪo/ (n)
Fels, Felsen
  kallioperän näkyvä, ei maaperän peittämä osa

kalliopiirros /kˈallɪopˌiːrros/ (n)
Petroglyph
  kalliomaalaus, esihistoriallinen maagiseksi tulkittu kuva, joita tavataan eri puolilla maapalloa kallioseinämissä

kallis /kˈallɪs/ (adj)
teuer
  sellainen, mikä maksaa paljon, hinnakas; rahallisesti arvokas

kallistaa /kˈallɪstaː/ (v)
neigen
  kääntää kallelleen

kallo /kˈallo/ (n)
Schädel
  eläimen pään luinen kuori, joka suojaa muun muassa aivoja. Ihmisestä puhuttaessa usein muodossa pääkallo.
Schädel, Kopf
  pää

kalmeerata /kˈalmeːrˌata/ (v)
kalmieren
  hillitä, tyynnyttää

kalomeli /kˈalomˌelɪ/ (n)
Kalomel
  aiemmin lääkkeenä, nykyisin elektrodeissa käytettävä elohopea(I)kloridi, Hg₂Cl₂

kalori /kˈalorɪ/ (n)
Kalorie
  vanha energian yksikkö, jota käytetään lähinnä vain ruoka-aineiden energiasisällön ilmoittamiseen, usein siten että ilmoitetut kalorimäärät ovat itse asiassa kilokaloreita. Kalorin energiamäärä lämmittää gramman vettä 14,5°C:sta 15,5°C:een normaalipaineessa. Tunnus cal.

kalossi /kˈalossɪ/ (n)
Galosche
  Matala kuminen päällysjalkine. Miesten sadesään jalkine, joka vedetään ulkokäytössä matalan ulkokengän päälle.

kalotti /kˈalotːɪ/ (n)
Schädeldach
  pääkallon lakiosa

kalpa /kˈalpa/ (n)
Degen
  kolmisärmäinen pistomiekka

kalpea /kˈalpea/ (adj)
bleich, blass
  vaalea, väritön

kalsiitti /kˈalsɪːtːɪ/ (n)
Calcit
  kalsiumkarbonaatin kiteinen muoto, kalkkisälpä

kalsium /kˈalsium/ (n)
Calcium, Kalzium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, joka merkki on Ca, esiintyy luonnossa vain yhdisteinä

kalsiumkarbonaatti /kˈalsiumkˌarbonˌaːtːɪ/ (n)
Calciumcarbonat
  hiilihapon kalsiumsuola (CaCO₃). Esiintyy kalsiitti- ja aragoniittimineraaleissa kalkkikivessä ja marmorissa. Käytetään elintavikelisäaineena (E170)

kaltata /kˈaltata/ (v)
abbrühen
  poistaa karvat ruhosta upottamalla se kiehuvaan veteen ja kaapimalla

kalvinismi /kˈalvɪnˌismɪ/ (n)
Calvinismus, Kalvinismus
  eräs protestanttinen suuntaus (1500-l. alkaen)

kalvinisti /kˈalvɪnˌistɪ/ (n)
Calvinist, Kalvinist
  kalvinismin kannattaja

kalvo /kˈalvo/ (n)
Membran
  ohut sidekudosmuodostuma tms.

kamala /kˈamala/ (adj)
schrecklich
  järkyttävä, hirveä, kammottava

kamana /kˈamana/ (n)
Sturz
  oven tai ikkunan yläkarmi tai -lauta

kamarimusiikki /kˈamarˌimusˌiːkːɪ/ (n)
Kammermusik
  pienen yhtyeen esittämää laajamuotoista soitinmusiikkia

kamariorkesteri /kˈamarɪˌorkestˌerɪ/ (n)
Kammerorchester
  orkesteri, jossa on vähemmän soittajia kuin täydessä sinfoniaorkesterissa

kamarirouva /kˈamarɪrˌouva/ (n)
Kammerfrau
  taloustehtäviä ruhtinattaren hovissa hoitava nainen, ylhäisönaisen henkilökohtainen naispalvelija

kameleontti /kˈameleˌontːɪ/ (n)
Chamäleon
  hyönteisiä syövien liskojen heimo, johon kuuluvilla lajeilla on mm. kyky vaihtaa nopeasti ihonväriä

kameli /kˈamelɪ/ (n)
Kamel, Trampeltier
  kumpi tahansa kamelien sukuun kuuluvista lajeista tai sen yksilö

kamelilanka /kˈamelɪlˌaŋka/ (n)
Kamelgarn
  kamelin karvoista valmistettu lanka

kamera /kˈamera/ (n)
Fotoapparat, Kamera
  kuvien tallentamiseen tarkoitettu optinen laite

kammata /kˈammata/ (v)
kämmen
  käyttää kampaa; selvittää hiusten takkuja vetäen kampaa niiden läpi

kammo /kˈammo/ (n)
Angst
  voimakas, usein lamaannuttava pelkotila

kampa /kˈampa/ (n)
Kamm
  yleensä muovista valmistettu esine, jossa on tylppiä piikkejä rivissä tiheästi, käytetään hiusten selvittämiseen takuista

kampaaja /kˈampaːja/ (n)
Friseur, Frisör, Friseuse
  kampausten tekijä, arkisemmin erityisesti naisten hiusten leikkaaja

kampaamo /kˈampaːmo/ (n)
Friseursalon
  liikeyritys, jossa tehdään kampauksia

kampela /kˈampela/ (n)
Flunder
  eräs oikeasilmäkampeloihin kuuluva kalalaji tai sen yksilö

kampiakseli /kˈampɪˌakselɪ/ (n)
Kurbelwelle
  polttomoottorin pääakseli, joka yhdessä kiertokankien kanssa muuttaa mäntien edestakaisen liikkeen pyörintäliikkeeksi, joka välitetään käyttöpyörän kautta vaihteistolle

kampus /kˈampus/ (n)
Campus
  alue, jolla korkeakoulun, kuten yliopiston, rakennukset sijaitsevat

kana /kˈana/ (n)
Huhn
  aitokanojen heimon kesy lintulaji (), jolla on päälaella veltto heltta
  (keittiö) kananliha tai siitä valmistettu ruoka
  nainen
Henne, Huhn
  naaraskana

kanaali /kˈanaːlɪ/ (n)
Kanal
  (maantiede) kahden merialueen välinen salmi

kanadabalsami /kˈanadabˌalsamɪ/ (n)
Kanadabalsam
  palsamipihtan () pihkasta jalostettu tärpätti, joka kuivuessaan pysyy amorfisena ja sen taittokerroin lähellä lasia, ja jota sen vuoksi on käytetty optisten linssien liimaukseen

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (adj)
kanadisch
  Kanadasta peräisin oleva tai Kanadaan liittyvä

kanadalainen /kˈanadalˌainen/ (n)
Kanadier, Kanadierin
  pysyvästi Kanadassa asuva henkilö

kanahaukka /kˈanahˌaukːa/ (n)
Habicht, Hühnerhabicht
  keskikokoinen päiväpetolintu (), joka asuu rauhallisilla metsämailla

kanalintu /kˈanalˌintu/ (n)
Hühnervogel
  Yleisnimitys lähes maailman kattavan maassa elävän lintulahkon yksilöstä. Kanalinnun koirasta nimitetään yleensä kukoksi.

kananliha /kˈananlˌiha/ (n)
Gänsehaut
  ihmisen ihon karvankohottajalihasten supistuminen kylmässä, tunnekuohun tai jännityksen vuoksi

kananmuna /kˈananmˌuna/ (n)
Ei, Hühnerei
  kanan munima muna, ruoaksi valmistettu tai ruoan valmistukseen käytettävä elintarvike

kanapee /kˈanapeː/ (n)
Kanapee
  kahden istuttava sohva
Schweineohr
  muodoltaan tietynlainen voitaikinasta tehty leivonnainen
Kanapee, Canapé
  pieni voileipä, jonka päällä on erilaisia täytteitä

kanava /kˈanava/ (n)
Kanal
  maahan kaivettu ura, jossa virtaa vettä kastelua varten, kastelukanava
  vesireitin täydennykseksi tehty, tavallisesti sulkulaitteilla varustettu vesiliikenneväylä
  tiedonvälityksen väylä
  äänentoiston väylä, medialle tallennettu tai toistettava yksittäinen ääniraita

kandidaatti /kˈandɪdˌaːtːɪ/ (n)
Bachelor
  lyh. kand., Suomen yliopistoissa alempi, 180 opintopisteen korkeakoulututkinto, jonka suoritus vie noin kolme vuotta, välitutkinto ennen ylempää korkeakoulututkintoa; tämän tutkinnon suorittanut henkilö

kaneli /kˈanelɪ/ (n)
Zimt
  leivonnassa ja ruoanlaitossa käytettävä mauste, joka tunnetaan myös rohdosnimellä cortex cinnamoni; valmistetaan kiinankanelin (Cinnamomum cassia) ja muiden läheisten puiden kuoresta

kanerva /kˈanerva/ (n)
Heidekraut, Besenheide
  kanervakasveihin kuuluva varpu

kangas /kˈaŋŋas/ (n)
Stoff, Gewebe
  (tekstiili) luonnonkuidusta, keinokuidusta tai niiden sekoitteesta valmistetuista langoista kudottu kaksilankatekniikkaan perustuva tekstiililaatu, littana ja yhtenäinen kudos
Heide
  kuiva metsämaa

kangaspuut /kˈaŋŋaspuːt/ (n)
Webstuhl
  esiteollisella ajalla merkittävä kankaan kutomiseen tarkoitettu käsikäyttöinen laite; nykyään kehittyneissä maissa lähinnä harrastuskäytössä

kangastus /kˈaŋŋastus/ (n)
Fata Morgana, Luftspiegelung
  ilmakehän kerrosten välisten lämpötilaerojen aiheuttama optinen harha, jonka vuoksi katsojan näkökentässä kohde näyttää sijaitsevan lähempänä, vaikka se sijaitsee oikeasti kauempana

kangasvuokko /kˈaŋŋasvˌuokːo/ (n)
Frühlings-Kuhschelle
  yksi kylmänkukkien sukuun kuuluvista leinikkikasvien lajeista () tai sen yksilö

kani /kˈanɪ/ (n)
Kanin
  kaniinin muokattu nahka eli turkis

kaniini /kˈanɪːnɪ/ (n)
Kaninchen
  jänisten heimon nisäkäs (Oryctolagus cuniculus), jolla on kaksi alalajia

kanikuppa /kˈanɪkˌupːa/ (n)
Kaninchensyphilis
  -spirokeetan aiheuttama, ihmisen kuppataudin sukuinen ja sitä taudinkuvaltaan muistuttava jäniseläinten tartuntatauti, joka ei tartu ihmiseen

kanisteri /kˈanɪstˌerɪ/ (n)
Kanister
  melko kookas ja usein kulmikas säiliö nesteille kuten polttoaineelle

kankuri /kˈaŋkurɪ/ (n)
Weber, Weberin
  kankaankutoja

kannabinoidi /kˈannabɪnˌoidɪ/ (n)
Cannabinoid
  kannabinoidireseptoreihin kiinnittyvä aine, joka vaikuttaa ihmisen hermostoon

kannabis /kˈannabɪs/ (n)
Hanf
  hamppu ()
Cannabis, Marihuana
  tiettyjen hampun lajikkeiden osa, tai hamppulähtöinen eroteltu päihde, joka sisältää kannabinoideja

kannas /kˈannas/ (n)
Isthmus, Landbrücke
  kahta maa-aluetta yhdistävä kapea maakaistale, jonka molemmin puolin on vesi

kannattaja /kˈannatːˌaja/ (n)
Anhänger
  henkilö joka kannattaa jotain asiaa tai jotakuta henkilöä tai joukkuetta

kanne /kˈanne/ (n)
Klage
  asianosaisen oikeudessa esittämä vaatimus tietynlaisen toiseen asianomaiseen kohdistuvan tuomion saamisesta

kannel /kˈannel/ (n)
Kantele
  5–40-kielinen, puurunkoinen kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä

kannettava /kˈannetːˌava/ (adj)
tragbar
  jota voi tai pitää kantaa

kannettava tietokone /kˈannetːˌava tˈietokˌone/ (n)
Laptop
  tietokone, joka on suunniteltu helposti kantamalla paikasta toiseen kuljetettavaksi

kannus /kˈannus/ (n)
Sporn
  ratsastajan kantapäähän kiinnitettävä metallihaarukka, jota käytetään apuna ratsun ohjauksessa

kanootti /kˈanoːtːɪ/ (n)
Kanu, Kanadier
  melontaan käytettävä venettä muistuttava pieni joki- ja järvialueiden yleiskulkuneuvo

kansa /kˈansa/ (n)
Volk, Nation
  ryhmä ihmisiä, joita yhdistää esimerkiksi yhteinen kulttuuri, kieli tai historiallinen tausta
Leute
  suuri ihmisjoukko, väki

kansainvälinen /kˈansainvˌælɪnen/ (adj)
international
  kansojen välinen, useita kansoja koskeva, myös useiden valtioiden keskinäinen; maailmanlaajuisesti käytetty tai käsitelty

kansainvälinen naistenpäivä /kˈansainvˌælɪnen nˈaistempˌæivæ/ (n)
Internationaler Frauentag
  Maaliskuun 8., Yhdistyneiden kansakuntien naisten oikeuksien ja kansainvälisen rauhan päivä.

kansainvälinen oikeus /kˈansainvˌælɪnen ˈoikeus/ (n)
Völkerrecht
  oikeudenala, joka koskee kansainvälisen oikeuden subjektien toimintaa ja suhteita kansainvälisellä tasolla

kansainvälinen politiikka /kˈansainvˌælɪnem pˈolɪtˌiːkːa/ (n)
internationale Politik
  valtioiden välinen politiikka
Internationale Beziehungen
  akateeminen oppiaine ja tutkimusala, joka jakautuu muun muassa ulkopolitiikan ja diplomatian tutkimukseen, rauhan- ja konfliktin tutkimukseen sekä maailmanlaajuisen talouden ja hallinnan tutkimukseen

kansakunta /kˈansakˌunta/ (n)
Nation
  yhteisen historian jakavat ihmiset; etnisesti yhtenäinen kansa, joka on saavuttanut valtiollisen itsenäisyyden

kansalainen /kˈansalˌainen/ (n)
Staatsangehörige, Bürger
  valtiossa syntyperänsä tai hankkimansa aseman perusteella kansalaisoikeuksistaan nauttiva ja kansalaisvelvollisuuksistaan huolehtiva ja vastaava henkilö

kansalaissota /kˈansalˌaissota/ (n)
B&uuml;rgerkrieg
  sota saman kansan jäsenten kesken, sisällissota, veljessota

kansalaisuus /kˈansalˌaisuːs/ (n)
Staatsbürgerschaft, Staatsangehörigkeit, Nationalität, Staatszugehörigkeit
  ihmisyksilön kuuluminen valtion alaisuuteen täysin oikeuksin ja velvollisuuksin, yleensä syntyperän perusteella tai hakemuksesta ja ehdot täyttäneelle valtion myöntämänä

kansallinen /kˈansallɪnen/ (adj)
national
  kansalle ominainen ja yhteinen, kansaan kohdistuva; kansalle tunnusmerkillinen, nationalismiin liittyvä

kansallisbibliografia /kˈansallˌisbɪblɪˌoɡrafˌia/ (n)
Nationalbibliographie
  tietovaranto, joka sisältää tiedot maassa painetuista tai muuten valmistetuista kirjoista, lehdistä, sarjoista, kartoista sekä lisäksi mahdollisesti audiovisuaalisesta aineistosta sekä elektronisista tallenteista sekä ennakkotietoja lähiaikoina ilmestyvistä julkaisuista

kansalliseepos /kˈansallɪsˌeːpos/ (n)
Nationalepos
  jonkin kansakunnan myyttinen runokokoelma tai tarina, jolla on erityisen tärkeä kulttuurinen merkitys

kansallislaulu /kˈansallˌislaulu/ (n)
Nationalhymne
  jonkin valtion virallisena symbolina käytettävä sävelmä tai laulu, joka esitetään joissain virallisissa tilaisuuksissa ja juhlissa

kansallispuku /kˈansallˌispuku/ (n)
Tracht
  maan tai maakunnan oma juhlavaate

kansallissosialismi /kˈansallˌissosˌialˌismɪ/ (n)
Nationalsozialismus
  Adolf Hitlerin johtaman Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen (NSDAP) ideologia, jossa marxilainen yhteiskuntaluokkien välinen luokkataistelu korvattiin sitä käsitteellisesti vastaavalla ihmisrotujen välisellä kamppailulla kansan yhtenäisyyden saavuttamiseksi; siinä missä marxilaiset jakoivat kansan hierarkkisesti ala- ja yläluokkiin, ideologiassa kansat jaettiin hierarkkisesti rotuopiksi nimitetyllä tavalla alempiin ja ylempiin rotuihin, joista ylin oli arjalainen rotu; ideologiassa tunnustettiin yläluokan kyvykkyys ja sen tuoman aseman oikeutus

kansallisuus /kˈansallɪsuːs/ (n)
Nationalität
  etnisyys, kuuluminen tiettyyn kansaan tai etniseen ryhmään

kansanedustaja /kˈansanedˌustaja/ (n)
Parlamentarier, Abgeordnete, Mitglied im Bundestag, Volksvertreter
  kansaa edustava päättäjä eduskunnassa; poliitikko

kansanetymologia /kˈansanˌetymˌoloɡˌia/ (n)
Volksetymologie
  kansan keskuudessa levinnyt virheellinen etymologia, joka ei kuitenkaan välttämättä ole suoranaisesti näennäistieteellinen

kansanmurha /kˈansanmˌurha/ (n)
Genozid, Völkermord
  kokonaisen kansanryhmän järjestelmällinen tuhoaminen, joukkotuhonta

kansanopisto /kˈansanopˌisto/ (n)
Volkshochschule
  vapaan kansansivistystyön piiriin kuuluva varttuneille nuorille suunnattu sisäoppilaitos, joka antaa heille yleissivistävää ja käytännön opetusta

kansantaloudellinen /kˈansantalˌoudellɪnen/ (adj)
volkswirtschaftlich
  kansantalouteen liittyvä

kansantanssi /kˈansantˌanssɪ/ (n)
Volkstanz
  tanssi, jota kansa eli rahvas tanssii tai on yleisesti tanssinut

kansanvalta /kˈansanvˌalta/ (n)
Demokratie
  demokratia; valtion kansalaisten tai muun julkisyhteisön jäsenten oikeus osallistua asioista päättämiseen joko suoraan tai vaaleilla valittujen edustajien välityksellä

kansanäänestys /kˈansanˌæːnestys/ (n)
Referendum, Volksabstimmung
  demokratiassa suora äänestys tietystä poliittisesta asiasta

kansatiede /kˈansatˌiede/ (n)
Ethnologie
  etnologia, tiede, joka tutkii henkisen ja aineellisen kulttuurin syntyä, sen ajallista vaihtelua ja yhteisön osuutta kulttuuriin

kansi /kˈansɪ/ (n)
Deckel
  astian tai laatikon suljin
Umschlag, Buchumschlag
  kirjan päällimmäinen muita vahvempi sivu

kansio /kˈansɪo/ (n)
Ordner
  väline, johon voi kiinnittää papereita ja asiakirjoja kansien väliin, mappi

kansleri /kˈanslerɪ/ (n)
Kanzler, Kanzlerin
  eräiden hallintovirkamiesten nimitys

kanslia /kˈanslɪa/ (n)
Kanzlei
  valtionhallinnon tai kunnallishallinnon viraston tai laitoksen organisaatioyksikkö, joka hoitaa hallinnollisia asioita

kanssa /kˈanssa/ (adv)
mit
  myös

kantagermaani /kˈantaɡˌermaːnɪ/ (n)
urgermanische Sprache
  rekonstruoitu germaaninen kantakieli.

kantaja /kˈantaja/ (n)
Träger
  se, joka kantaa eli kuljettaa
Kläger, Klägerin
  se osapuoli riita-, rikos- tai hallintoprosessissa, joka panee asian vireille eli haastaa vastaajan oikeuteen

kantakieli /kˈantakˌielɪ/ (n)
Ursprache
  kielimuoto, johon nykyisen kielen rakenne, muoto, kielioppi, sanasto tai yksittäinen sana perustuu

kantama /kˈantama/ (n)
Strecke
  välimatka, jonka verran esine pystyy liikuttamaan toista objektia

kantapää /kˈantapæː/ (n)
Ferse
  jalkaterän takaosa

kanto /kˈanto/ (n)
Baumstumpf
  tyvestä kaadetun tai kaatuneen puun tynkä, puunkanto

kantoaalto /kˈantoˌaːlto/ (n)
Trägersignal, Träger
  sähkömagneettinen aalto, esim. radioaalto, jota moduloimalla lisätään siihen tiedon siirtoon tarkoitettua informaatiota

kantoni /kˈantonɪ/ (n)
Kanton
  hallintoalueen nimitys mm. Sveitsissä ja Bosnia-Hertsegovinassa

kaoliini /kˈaolˌiːnɪ/ (n)
Kaolin
  maalaji kaoliinisavi, vaalea tai harmahtava alumiinisilikaattien heikosti kovettunut savimainen seos, elintarvikelisäaine E559

kapaloida /kˈapalˌoida/ (v)
wickeln
  laittaa (lapsi) kapaloihin

kapasitanssi /kˈapasɪtˌanssɪ/ (n)
elektrische Kapazität
  sähkönvaraamiskyky; suure, joka kuvaa sähköstaattiseen systeemin kykyä varastoida sähkövarausta (Q) systeemin osion potentiaalieron (V) suhteen. Yksikkönä faradi

kapasiteetti /kˈapasɪtˌeːtːɪ/ (n)
Kapazität
  kyky, erit. kyky varastoida

kapea /kˈapea/ (adj)
eng, schmal
  leveydeltään vähäinen, lyhyt leveyssuunnassa, pieni vasemmalta oikealle

kapeikko /kˈapeikːo/ (n)
Enge, Landenge
  kapea kohta maastossa (maalla tai merellä)

kapellimestari /kˈapellɪmˌestarɪ/ (n)
Dirigent, Dirigentin
  henkilö, joka johtaa orkesterin, kuoron ja joidenkin muiden musiikkiryhmien esityksiä sekä mm. valitsee niiden ohjelmistot

kapina /kˈapɪna/ (n)
Aufstand, Aufruhr
  nousu jotakin järjestelmää tai sen johtoa vastaan, joskus aseellinen tai väkivaltainen

kapitalismi /kˈapɪtalˌismɪ/ (n)
Kapitalismus
  talousjärjestelmä, joka perustuu ylijäämään eli tuottoon eli voittoon, joka investoidaan uudelleen entistä suurempien tuottojen saamiseksi; loputtoman pääoman kasautumisen järjestelmä, jossa etusija on pääoman ikuisella kasvulla; käytettyjen panosten ylittävien tuottojen logiikka, joka on vuosituhansien kuluessa kehittynyt viljasadoista ja kotieläinten lisäämisestä, ja muodostaa sivilisaation voitollisen tuotantologiikan, jossa saadaan enemmän jostakin kuin mitä siihen uhrataan panoksia

kapitalisti /kˈapɪtalˌistɪ/ (n)
Kapitalist
  kapitalismissa suurpääoman omistaja

kapokki /kˈapokːɪ/ (n)
Kapok
  eräiden trooppisten puiden (vars. ) hedelmistä saatava kasvivilla.

kapotti /kˈapotːɪ/ (n)
Kapotte
  alkuaan kaulukseton hartiaviitta, josta myöhemmin muotoutui kapea päällystakki

kapottihattu /kˈapotːɪhˌatːu/ (n)
Kapotthut
  nauhoilla leuan alta solmittava naisten päähine, jota pidettiin muodikkaana 1800-luvulla

kappa /kˈapːa/ (n)
Kappa
  Kreikkalaisten aakkosten kymmenes kirjain. Vastaava symboli Κ tai κ.

kappale /kˈapːale/ (n)
Stück
  yksittäinen esine; lyhenne kpl
  pala, osa kokonaisuudesta
Absatz
  tekstissä taitollisesti erotettu pieni kokonaisuus

kappeli /kˈapːelɪ/ (n)
Kapelle
  sivukirkko; pieni kirkkorakennus kristillisiä toimituksia varten suunniteltu tila

kapris /kˈaprɪs/ (n)
Kaper
  (mauste) kapriksen avautumaton kukkanuppu säilöttynä

kapteeni /kˈapteːnɪ/ (n)
Kapitän, Hauptmann
  upseerin sotilasarvo

kapusta /kˈapusta/ (n)
Kelle
  puinen kauha, puukauha

kapustarinta /kˈapustarˌinta/ (n)
Goldregenpfeifer
  kahlaajiin kuuluva lintulaji, jota myös tunturikurmitsaksi kutsutaan

kapverdenkreoli /kˈapverdˌeŋkreˌolɪ/ (n)
kapverdische Kreol
  Kap Verdessä puhuttava, lähinnä portugaliin pohjautuva kreolikieli (kielitunnus: kea)

kapybara /kˈapybˌara/ (n)
Capybara
  mikä tahansa edellisiin kuuluvan kapybarojen suvun () laji tai sellaisen yksilö
Wasserschwein, Capybara
  edellisiin kuuluva, maailman suurikokoisimpana jyrsijänä tunnettu, laji () tai sen yksilö

kapyysi /kˈapyːsɪ/ (n)
Kombüse
  laivan keittiö

karahvi /kˈarahvɪ/ (n)
Karaffe
  lasinen pullomainen juomien säilytys- ja tarjoiluastia

karakterisointi /kˈaraktˌerɪsˌointɪ/ (n)
Charakterisierung
  havainnointi, kartoitus

karakteristika /kˈarakterˌistɪka/ (n)
Charakteristik
  logaritmin arvon kokonaisosa, jonka lukuarvo määräytyy kymmenkantaisilla logaritmeilla numeruksen desimaalipilkun nojalla

karate /kˈarate/ (n)
Karate
  eräs alkuperältään japanilainen itsepuolustus- ja kamppailu-urheilulaji

karatšai-balkaari /kˈaratʃaibˈalkaːrɪ/ (n)
Karatschai-Balkarisch
  karatšai-balkaarin kieli, turkkilaisten kielten läntiseen ryhmään kuuluva kieli. Sanalista

karavaaniseralji /kˈaravˌaːnɪserˌaljɪ/ (n)
Karawanserei
  tavallisesti valtateiden varsilla sijainnut tienvarsimajatalo, jossa karavaanissa kulkeneet matkalaiset saattoivat levätä ja toipua päivän matkastaan

karbaasi /kˈarbaːsɪ/ (n)
Karbatsche
  tasalevyisistä nahkasuikaleista punottu ruoska

karboksyylihappo /kˈarboksˌyːlɪhˌapːo/ (n)
Carbonsäure
  mikä tahansa orgaaninen happo, jossa on funktionaalisena ryhmänä karboksyyliryhmä (-C(=O)OH)

kardaaniakseli /kˈardaːnɪˌakselɪ/ (n)
Kardanwelle
  akseli, jossa on yksi tai useampi ristinivel eli Cardanin nivel

kardemumma /kˈardemˌumma/ (n)
Kardamom
  inkiväärikasvi (), jonka siemeniä käytetään mausteena

kardiologia /kˈardɪˌoloɡˌia/ (n)
Kardiologie
  lääketieteen haara, joka käsittelee sydämen ja suurten verisuonien sairauksia

karhe /kˈarhe/ (n)
Schwaden
  pellolla tai niityllä oleva pitkä kasa heiniä tai viljan korsia

karhu /kˈarhu/ (n)
Bär
  Ursus-suvun suurikokoisia petoeläimiä; erityisesti pohjoisessa Euraasiassa yleinen ruskeakarhu (Ursus arctos), kaikkiruokainen metsissä viihtyvä nisäkäs, Euroopan suurin petoeläin

karhunpalvelus /kˈarhumpˌalvelus/ (n)
Bärendienst
  haitallinen teko tai toimenpide, huono palvelus

karhunvatukka /kˈarhunvatˌukːa/ (n)
Brombeere
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas, joka tuottaa tavallisesti punaisia marjoja ()
  karhunvatukan marja

karikatyristi /kˈarɪkˌatyrˌistɪ/ (n)
Karikaturist, Karikaturistin
  pilapiirtäjä; karikatyyrejä eli pilakuvia työkseen tekevä taiteilija

karikatyyri /kˈarɪkatˌyːrɪ/ (n)
Karikatur
  henkilön tai muun kohteen luonteenomaisia piirteitä korostava pilapiirros, irvikuva

karitatiivinen /kˈarɪtatˌiːvɪnen/ (adj)
karitativ
  hyväntekeväisyys-, (kirkollinen) palvelutyö-

karitsa /kˈarɪtsa/ (n)
Lamm
  lampaan poikanen, lampaanvuona

karjakoira /kˈarjakˌoira/ (n)
Kuhhund
  karjanajoon soveltuva koira(rotu)

karjala /kˈarjala/ (n)
Karelisch
  karjalan kieli: jokin Itä-Karjalan alueella puhuttavista itämerensuomalaisista kielistä, joita ovat varsinaiskarjala eli kantakarjala (kielitunnus krl) sekä joissakin yhteyksissä tämän murteiksi luokiteltavat aunuksenkarjala eli livvi (kielitunnus olo) ja lyydi (kielitunnus lud)

karjalanpiirakka /kˈarjalˌampɪːrˌakːa/ (n)
karelisch Pirogge
  perinteinen suomalainen leivonnainen, jossa ohuen hapattamattoman ruiskuoren sisällä on riisipuuroa, ohraryynipuuroa tai perunamuusia

karju /kˈarju/ (n)
Eber
  leikkaamaton koiraspuolinen sika

karkauspäivä /kˈarkauspˌæivæ/ (n)
Schalt­tag, Schalttag
  karkausvuonna lisätty ylimääräinen päivä, jonka seurauksena vuodessa on 366 päivää; helmikuun 29. päivä

karkausvuosi /kˈarkausvˌuosɪ/ (n)
Schaltjahr
  vuosi, jossa on 366 päivää

karkea /kˈarkea/ (adj)
rau
  pinnaltaan epätasainen

karkottaa /kˈarkotːaː/ (v)
verbannen
  pakottaa muuttamaan pois jstak

karolingi /kˈarolˌiŋŋɪ/ (n)
Karolinger
  karolingit Kaarle Martelista alkanut dynastia, joka seurasi merovingeja frankkien hallitsijana 700-luvulla, ja jonka tunnetuin edustaja on Kaarle Suuri (hallitsi 768–814)

karpalo /kˈarpalo/ (n)
Moosbeere
  isokarpalo (Vaccinium oxycoccos), soilla ja kosteissa maastoissa kasvava, puolukan sukuun kuuluva ikivihreä varpu

karppi /kˈarpːɪ/ (n)
Karpfen
  eräs makeanveden särkikaloihin kuuluva kalalaji () tai sen yksilö

karsastus /kˈarsastus/ (n)
Strabismus
  näkövika, jossa silmät eivät kykene tarkentumaan samaan kohteeseen

karsinofobia /kˈarsɪnˌofobˌia/ (n)
Carcinophobie
  syöpään sairastumisen pelko, syöpäkammo, syövänpelko

karsinooma /kˈarsɪnˌoːma/ (n)
Karzinom
  epiteelistä peräisin oleva syöpä

kartano /kˈartano/ (n)
Gut
  iso, vanha maatila, suurtila
Herrenhaus
  vanhan suurtilan päärakennus tai keskeinen rakennusryhmä

kartiini /kˈartɪːnɪ/ (n)
Gardine
  ikkunan, oven, vuoteen tai muun vastaavan edessä oleva verho

kartio /kˈartɪo/ (n)
Kegel
  (geometria) huippua kohti suippeneva muoto tai esine, jonka pohjan suuntainen poikkileikkaus on saman muotoinen joka korkeudella

kartonki /kˈartoŋkɪ/ (n)
Karton
  kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 150-350 g/m³; tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat pahveja ja keveämmät papereja

kartta /kˈartːa/ (n)
Karte, Plan
  mittakaavan mukaisesti pienennetty ja merkeiltään selitetty piirros, jossa esitetään jotain tiettyä maantieteellistä aluetta ja sen keskinäisiä sijainteja

karttaa /kˈartːaː/ (v)
meiden, vermeiden
  kiertää, kaihtaa, välttää näkemästä tai tekemästä jotakin

karttakeppi /kˈartːakˌepːɪ/ (n)
Zeigestock
  väline sijainnin osoittamiseen kartalla tms.

karttatiede /kˈartːatˌiede/ (n)
Kartografie
  tiede, karttoihin ja niiden tuottamiseen keskittynyt tieteenala

karuselli /kˈarusˌellɪ/ (n)
Karussell, Ringelspiel
  pyörivä huvipuistolaite, jonka kyydissä istutaan esim. eläinten muotoisten istuinten päällä

karvainen /kˈarvainen/ (adj)
haarig, behaart
  karvojen peittämä

karvalakki /kˈarvalˌakːɪ/ (n)
Uschanka
  kylmään ilmanalaan jalostunut turkista ja usein korvaläpät sisältävä päähine, jollaisia on perinteisesti käytetty Venäjällä ja Skandinaviassa

karvari /kˈarvarɪ/ (n)
Sägebock
  , eräs sarvijääriin kuuluva kovakuoriainen

karvas /kˈarvas/ (adj)
bitter
  kitkerän makuinen, yksi perusmauista, maku joka on monissa alkaloideissa, kuten kofeiini ja kiniini sekä emästen vesiliuoksissa

karvaton /kˈarvaton/ (adj)
haarlos
  sellainen, jolla ei ole karvoitusta, karvoja, karvapeitteetön, viiksetön ja parraton

karvestreeni /kˈarvestrˌeːnɪ/ (n)
Karvestren
  toinen terpeeneihin kuuluvan nestemäisen C10H16-hiilivedyn optisista isomeereista

karviainen /kˈarvɪˌainen/ (n)
Stachelbeere
  herukoiden sukuun (Ribes) kuuluva marjapensas

kasa /kˈasa/ (n)
Haufen
  pieni kumpare hienojakoista ainetta
  satunnaiseen järjestykseen pinotut tavarat, läjä

kasarmi /kˈasarmɪ/ (n)
Kaserne
  sotilaiden ja muiden joukkojen vakinaiseen majoitukseen käytettävä asuinrakennus

kasata /kˈasata/ (v)
aufführen, häufen, zusammenziehen
  kerätä ja asetella kasaan tai kasoihin
zusammensetzen
  koota, panna kokoon

kasematti /kˈasemˌatːɪ/ (n)
Kasematte
  linnassa tai linnoituksessa sijaitseva erillinen, yleensä omalla vahvistetulla muurilla varustettu tähystys- tai ampumapaikka

kasetti /kˈasetːɪ/ (n)
Kassette
  musiikki-, video- tai muu vastaava nauhoite tietynlaiselle medialle
  koristeltu sisäkaton syvennys

kasino /kˈasɪno/ (n)
Kasino, Spielkasino
  huvittelupaikka, jossa aktiviteettina ovat uhkapelit

kaskelotti /kˈaskelˌotːɪ/ (n)
Pottwal
  suurin hammasvalaslaji (Physeter macrocephalus)

kasku /kˈasku/ (n)
Anekdote
  lyhyt usein suullisesti kerrottu humoristinen tarina

kassa /kˈassa/ (n)
Kasse
  päivittäiseen rahaliikenteeseen tarkoitetut käteisvarat; liikkeen tai kaupan kassassa aukioloajan olevat varat

kassakaappi /kˈassakˌaːpːɪ/ (n)
Tresor
  arvokkaan omaisuuden säilytystä varten suunniteltu lujarakenteinen ja lukollinen kaappi

kassi /kˈassɪ/ (n)
Sack
  esim. kankaasta tai muovista tehtävä esine, jossa pidetään muita esineitä

kastanja /kˈastanja/ (n)
Kastanie
  kastanjapuun hedelmä, pähkinä, joita on yleensä kolmittain piikikkäissä hedelmäkehdoissa

kastanjapuu /kˈastanjapuː/ (n)
Kastanie
  pyökkikasvien heimon puusuvun lehtipuu (Castanea), joka tuottaa kastanjoita; tunnetaan muutamia kymmeniä lajikkeita.

kaste /kˈaste/ (n)
Tau
  aamukaste, yökaste, yön aikana maahan ja kasvien pinnalle tiivistynyt vesi
Taufe
  kristinuskossa toimitus, jolla henkilö liitetään seurakuntaan

kastella /kˈastella/ (v)
gießen
  tehdä märäksi lisäämällä vettä

kastelukannu /kˈastelukˌannu/ (n)
Gießkanne
  kahvallinen ja yleensä pitkänokkainen astia veden kaatamiseksi huonekasvien ruukkuihin tai puutarhakasveille

kastemalja /kˈastemˌalja/ (n)
Taufbecken, Taufstein
  eräissä kristillisissä kirkkokunnissa astia, josta otettavaa vettä käytetään valelukasteen suorittamiseen

kastemato /kˈastemˌato/ (n)
Regenwurm
  kasteliero, lieroihin kuuluva nivelmatojen laji

kasti /kˈastɪ/ (n)
Kaste
  kastilaitoksen ylläpitämä yhteiskuntaluokka erityisesti Intiassa

kastike /kˈastɪke/ (n)
Sauce, So­ße, Soße
  juokseva tai sakea ruokalajin osa, joka voi sisältää sattumia ja joka antaa ruokaan makua sekä nestemäisenä helpottaa ruoan syömistä

kastraatio /kˈastraːtˌio/ (n)
Kastrierung
  eläinten tai ihmisten lisääntymiskyvyttömäksi tekeminen kastroimalla eli sukupuolirauhaset poistamalla: sukupuolesta riippuen suoritetaan joko kivesten poisto (orkidektomia) tai munarauhasten poisto (ovariektomia eli ooforektomia)

kasuaari /kˈasuˌaːrɪ/ (n)
Kasuar
  kasuaarien suvun () lintu

kasvaa /kˈasvaː/ (v)
wachsen, ansteigen, steigen
  tulla kooltaan suuremmaksi tai vanhemmaksi

kasvain /kˈasvain/ (n)
Geschwulst, Tumor
  solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva hyvän- tai pahanlaatuinen muodostuma

kasvi /kˈasvɪ/ (n)
Pflanze
  kasvikuntaan () kuuluva, valon avulla yhteyttämällä itselleen ravintoa tuottava aitotumainen eliö

kasvihuone /kˈasvɪhˌuone/ (n)
Gewächshaus, Treibhaus
  kasvien kasvattamista varten rakennettu läpinäkyvä rakennelma, joka pitää lämpöä tehokkaasti sisällään

kasvihuoneilmiö /kˈasvɪhˌuoneilmˌiø/ (n)
Treibhauseffekt
  ilmiö, jossa useista eri aallonpituuksista muodostuvan sähkömagneettisen säteilyn tietyt aallonpituusalueet lämmittävät väliainetta (ks. absorptio), esimerkiksi maapallon kaasukehää ja seurauksena planeetan kaasukehän keskilämpötila kohoaa havaintojaksolla

kasvihuonekaasu /kˈasvɪhˌuonekˌaːsu/ (n)
Treibhausgas
  kaasu, joka aiheuttaa tai voimistaa kasvihuoneilmiötä

kasvilaji /kˈasvɪlˌajɪ/ (n)
Pflanzenart
  mikä tahansa kasveihin kuuluva eliölaji

kasvillisuus /kˈasvɪllɪsuːs/ (n)
Vegetation
  alueella esiintyvien kasvien muodostama kokonaisuus

kasvimaa /kˈasvɪmaː/ (n)
Gemüsegarten
  palsta vihannesten tms. kasvatusta varten

kasvirasva /kˈasvɪrˌasva/ (n)
Pflanzenfett
  kasviperäinen rasva

kasvis /kˈasvɪs/ (n)
Gemüse
  kasvin syötävä osa, joka ei ole hedelmä

kasvitiede /kˈasvɪtˌiede/ (n)
Botanik
  botaniikka, fytologia, biologinen tiede, joka tutkii kasveja ja niiden elämää

kasvitieteellinen /kˈasvɪtˌieteːllɪnen/ (adj)
botanisch
  sellainen, joka liittyy kasvitieteeseen, kasvitieteen alaan kuuluva

kasvitieteellinen puutarha /kˈasvɪtˌieteːllɪnem pˈuːtarha/ (n)
botanischer Garten
  puutarha, jossa kasveja viljellään useimmiten tutkimustarkoituksiin tai yleisölle esitettäväksi

kasvitieteilijä /kˈasvɪtˌieteilˌijæ/ (n)
Botaniker, Botanikerin
  kasvitieteen harjoittaja

kasvot /kˈasvot/ (n)
Gesicht, Antlitz
  ihmisen pään etuosa otsasta leukaan

kasvovoide /kˈasvovˌoide/ (n)
Gesichtscreme
  eräs ihonhoitotuote: voide, jota levitetään kasvojen iholle mm. ihon kuivumisen ehkäisemiseksi

kasvu /kˈasvu/ (n)
Wachstum
  eliön kehittyminen ja suuremmaksi tuleminen ajan myötä
Zunahme, Zuwachs
  kasvamisen toteutuma

kataja /kˈataja/ (n)
Wacholder
  kotikataja (), sypressikasvien heimoon kuuluva havupuu, jonka hedelmä on käpy, katajanmarja

katajanmarja /kˈatajˌanmarja/ (n)
Wacholderbeere
  katajan käpy, joka sopii muun muassa ihmisen ravinnoksi

katakombi /kˈatakˌombɪ/ (n)
Katakombe
  maanalainen hautakammiokäytävä

katalaani /kˈatalˌaːnɪ/ (n)
Katalanisch
  katalaanin kieli (kielitunnus: ca), Kataloniassa Espanjassa puhuttava kieli

katalyytti /kˈatalˌyːtːɪ/ (n)
Katalysator
  aine, joka nopeuttaa kemiallista reaktiota tietyssä lämpötilassa, kuitenkaan itse kulumatta reaktiossa

katamaraani /kˈatamarˌaːnɪ/ (n)
Katamaran
  laiva tai muu alus, jossa on kaksi runkoa

katapultti /kˈatapˌultːɪ/ (n)
Katapult
  piirityskone, jolla voidaan lingota ammuksina käytettäviä esineitä kuten kookkaita kiviä

katastrofi /kˈatastrˌofɪ/ (n)
Katastrophe
  poikkeuksellisen vakava onnettomuus

katedraali /kˈatedrˌaːlɪ/ (n)
Dom
  tuomiokirkko

kateellinen /kˈateːllɪnen/ (adj)
neidisch
  joka on vihainen, pahastunut tms. toisen onnesta

kategoria /kˈateɡˌorɪa/ (n)
Kategorie
  luokka, ryhmä

katekeetta /kˈatekˌeːtːa/ (n)
Katechet, Katechetin
  kristinopin alkeiden opettaja lähetystyössä

katekismus /kˈatekˌismus/ (n)
Katechismus
  kodin hengellinen käsikirja, joka kertoo selkeästi mitä kristillinen usko on; ilmaisee suppeasti Raamatun keskeisen sisällön; kristillisen opin tiivistelmä

kationi /kˈatɪˌonɪ/ (n)
Kation
  positiivisesti varautunut ioni, jollainen muodostuu kun on luovutettu elektroneja

katkaista /kˈatkaista/ (v)
abschneiden, brechen
  laittaa poikki

katkarapu /kˈatkarˌapu/ (n)
Garnele
  kymmenjalkaisten alalahkoon () kuuluvia pieniä, uivia rapuja, jotka ovat tärkeää kalojen ravintoa ja joiden pyrstö on myös suosittu ihmisten ravintona

katkerokala /kˈatkerˌokala/ (n)
Bitterling
  (yleisesti) mikä tahansa -sukuun kuuluva särkikalojen laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) -laji tai sen yksilö

katolilainen /kˈatolɪlˌainen/ (n)
Katholik, Katholikin
  suurimman kristillisen kirkkokunnan, katolisen kirkon, jäsen; katolista oppia noudattava henkilö

katolinen /kˈatolɪnen/ (adj)
katholisch
  yleinen, yhteinen

katrilli /kˈatrɪllɪ/ (n)
Quadrille
  (tanssi) vanhoihin tansseihin lukeutuva tanssi, josta on useita muunnoksia

katse /kˈatse/ (n)
Blick
  silmien suuntaaminen jonnekin, katsominen, katsahdus

katseenvangitsija /kˈatseːnvˌaŋŋɪtsˌija/ (n)
Blickfänger
  esine, joka herättää paljon huomiota ja vetää katseet puoleensa, käytetty varsinkin markkinoinnissa ja mainonnassa

katsella /kˈatsella/ (v)
schauen
  tarkkailla, tehdä näköhavaintoja; tarkastella; nähdä omin silmin

katsoa /kˈatsoa/ (v)
gucken, schauen, sehen
  keskittyä siihen, mitä näkee

kattila /kˈatːɪla/ (n)
Kochkessel, Kochtopf, Topf Kessel
  ruoanlaitossa käytettävä kannellinen keittoastia, joka sopii keittolevylle tai liedelle

kattilalaakso /kˈatːɪlalˌaːkso/ (n)
Kar
  pyöreä jyrkkäreunainen laakso

kattohaikara /kˈatːohˌaikara/ (n)
Weißstorch
  (eläintiede) haikaralintuihin kuuluva Suomenlahden eteläpuolella tyypillisesti katoilla pesivä, väritykseltään musta-valkea haikara, jota tavataan satunnaisesti myös Suomessa

kattohaikarat /kˈatːohˌaikarat/ (n)
Störche
  , yksi haikaralintujen lahkon heimoista

kattokruunu /kˈatːokrˌuːnu/ (n)
Kronleuchter
  näyttävä sisäkattoon asennettu sähkövalaisin tai historiallisesti kynttelikkö

katu /kˈatu/ (n)
Straße
  taajamassa sijaitseva kulkuväylä, joka koostuu usein ajoradasta ja molemmin puolin sijaitsevista jalkakäytävistä

katua /kˈatua/ (v)
bereuen
  olla pahoillaan jostain tekemästään; toivoa ettei olisi tehnyt jotain

katulapsi /kˈatulˌapsɪ/ (n)
Straßenkind
  koditon lapsi, kotiaan välttelevä lapsi, tai kadulle kerjäämään tai työskentelemään lähetetty lapsi

kauan /kˈauan/ (adv)
lange
  pitkän aikaa, pitkään

kauas /kˈauas/ (adv)
weit
  pitkän matkan tai ajan päähän, etäälle

kauemmaksi /kˈauemmˌaksɪ/ (adv)
länger, weiter
  komparatiivimuoto sanasta kauas

kauemmas /kˈauemmas/ (adv)
weiter
  komparatiivimuoto sanasta kauas

kauha /kˈauha/ (n)
Kelle, Schöpfkelle
  varrellinen kuppi tai työväline, jolla ammennetaan jauhetta tai nestemäistä ainetta

kauhea /kˈauhea/ (adj)
schrecklich
  kauhua herättävä, hirvittävä, kauhistuttava

kauhistua /kˈauhɪstˌua/ (v)
erschrecken
  pelästyä, joutua kauhun valtaan

kauhistus /kˈauhɪstus/ (n)
Entsetzen
  ahdistuksen ja pelon tuntemus

kauhtana /kˈauhtana/ (n)
Kaftan
  itämainen väljä, pitkä ja edestä avoin päällystakki, joka sidotaan kangasvyöllä thumb|Kauhtana [1]

kaukaa /kˈaukaː/ (adv)
weit
  pitkän matkan päästä, etäältä

kaukalo /kˈaukalo/ (n)
Trog
  pitkänomainen, matalahko astia tai allas

kaukana /kˈaukana/ (adv)
entfernt, weit
  pitkän ajan päässä

kaukasialainen /kˈaukasˌialˌainen/ (adj)
kaukasisch
  Kaukasiasta peräisin oleva tai Kaukasiaan ja kaukasialaisiin liittyvä

kaukolämpö /kˈaukolˌæmpø/ (n)
Fernwärme
  lämmitystekniikka, jossa voimalaitoksessa tai lämpökeskuksessa lämmitetään vettä, johdetaan se kiinteistöjen lämmönjakokeskukseen ja sen jälkeen taas voimalaitokseen tai lämpökeskukseen takaisin

kaukoputki /kˈaukopˌutkɪ/ (n)
Teleskop, Fernrohr
  optinen laite, joka tuottaa silmälle lähikuvan kauempana olevasta kohteesta

kaukosäädin /kˈaukosˌæːdɪn/ (n)
Fernbedienung
  laite, jolla voidaan ohjata toista laitetta etäältä

kaula /kˈaula/ (n)
Hals
  ruumiinosa pään ja vartalon välillä

kaulahuivi /kˈaulahwˌivɪ/ (n)
Halstuch, Schal
  kaulan ympärille kiedottava huivi

kaulakoru /kˈaulakˌoru/ (n)
Halskette, Halsband, Kollier
  kaulan ympärillä pidettävä koru, jossa saattaa olla osana kaulaketju

kaulanikama /kˈaulanˌikama/ (n)
Halswirbel
  selkärangan seitsemän ylintä nikamaa ()

kaulapanta /kˈaulapˌanta/ (n)
Halsband
  kaulaan esim. koiralle asetettava panta

kaulus /kˈaulus/ (n)
Kragen
  kaulaa ympäröivä vaatekappale tai vaatekappaleen osa

kaulushaikara /kˈaulushˌaikara/ (n)
Rohrdommel
  toinen vakituisesti Suomessa pesivistä haikaralajeista (Botaurus stellaris)

kauluspaita /kˈauluspˌaita/ (n)
Hemd, Bluse
  Ylävartalon päälle puettava miesten vaate, päällyspaita, jossa on kaulus, hihat, kalvosimet ja etuosassa napitus kauluksesta helmaan asti.

kauneus /kˈauneus/ (n)
Schönheit
  ihmisen havaintomaailmaan liittyvä myönteiseksi ja mielihyvää tuottavaksi koettu käsite, jonka sisältö ja kriteerit vaihtelevat ajan ja yhteiskunnan virtausten ja ihmisen sisäistämien näkemysten ja arvojen mukaisesti; aihetta tutkii filosofian osa-alue estetiikka

kauneuskilpailu /kˈauneuskˌilpailu/ (n)
Schönheitswettbewerb
  kilpailu, jossa valitaan voittajaksi osallistujista kaunein; voi sisältää myös ulkonäköön liittymättömiä osioita

kauneuskuningatar /kˈauneuskunˌiŋŋatar/ (n)
Schönheitskönigin
  kauneuskilpailun voittaja

kaunis /kˈaunɪs/ (adj)
schön
  havaitsijalleen esteettistä tai moraalista mielihyvää tuottava. Esteettisesti kauniiksi voidaan kutsua näkyä, ajatusta tai kuultua ääntä; moraalisesti kauniiksi ajatusta tai tekoa.
  sateeton, pilvetön

kaunistaa /kˈaunɪstaː/ (v)
verbrämen
  tehdä kauniiksi tai kauniimmaksi

kaunistella /kˈaunɪstella/ (v)
verbrämen
  saada näyttämään paremmalta kuin jokin todellisuudessa on

kauppa /kˈaupːa/ (n)
Geschäft, Laden
  yritys, jonka tiloissa myydään tavaroita
Kauf, Geschäft
  myynti- ja ostotapahtuma, kaupanteko, liiketoimi
Handel, Geschäft
  myyntien ja ostojen sarja, kaupankäynti

kauppahalli /kˈaupːahˌallɪ/ (n)
Markthalle
  yleisötila, jossa on useita pieniä (rakenteeltaan tavallisesti kioskin kaltaisia) myymälöitä tai myyntikojuja

kauppakoulu /kˈaupːakˌoulu/ (n)
Handelsschule
  kauppaoppilaitos

kauppalaiva /kˈaupːalˌaiva/ (n)
Handelsschiff
  kauppamerenkulun käytössä oleva laiva

kauppaopisto /kˈaupːaopˌisto/ (n)
Höhere Handelsschule
  opistoasteen oppilaitos, joka koulutti merkonomin ja myöhemmin datanomin tutkintoon, nykyisin kauppaoppilaitos

kauppaoppilaitos /kˈaupːaˌopːɪlˌaitos/ (n)
Handelsinstitut, Handelslehranstalt
  ammattioppilaitos, jossa koulutetaan merkonomeja ja datanomeja

kaupparekisteri /kˈaupːarekˌisterɪ/ (n)
Handelsregister
  yritykset rekisteröivä viranomainen, ko. rekisteri

kauppatavara /kˈaupːatˌavara/ (n)
Ware
  säädetyllä tavalla yleisesti kaupan pidettävä artikkeli, jonka kauppanimike tavallisesti kuuluu kansainvälisen kaupan nimistöön. Kaupan kohteena oleva tavara tai hyödyke.

kauppatori /kˈaupːatˌorɪ/ (n)
Marktplatz
  tori, joka on nimenomaisesti varattu kaupankäyntiä varten

kauppias /kˈaupːɪas/ (n)
Händler, Händlerin
  kaupan tai liikkeen omistaja

kaupunginosa /kˈaupuŋŋˌinosa/ (n)
Stadtteil, Stadtviertel
  kaupungin nimetty osa-alue

kaupungintalo /kˈaupuŋŋˌintalo/ (n)
Rathaus
  julkinen rakennus, jossa kaupunginhallitus kokoontuu

kaupungistuminen /kˈaupuŋŋˌistumɪnen/ (n)
Urbanisierung, Verstädterung
  väestön muuttaminen maaseudulta kaupunkeihin, kaupungistumisasteen nousu

kaupunki /kˈaupuŋkɪ/ (n)
Stadt
  sivilisaation muodostama taajama, joka ylittää paikallisesti ympäristön kantokyvyn ja edellyttää resurssien tuontia kulutettaviksi laajemmalta sen olemassaolon edellytyksenä olevalta alueelta

kaupunkikaasu /kˈaupuŋkɪkˌaːsu/ (n)
Leuchtgas, Stadtgas
  pääasiassa kivihiileen liittyvän koksin valmistuksen sivutuotteena syntyvä vedyn, hiilimonoksidin ja metaanin seos, jota käytettiin kaasuvalaistukseen 1800-luvulla ja talouskaasuna

kaupunkivaltio /kˈaupuŋkɪvˌaltɪo/ (n)
Stadtstaat
  pienikokoinen valtio, joka muodostuu yhdestä kaupungista

kaura /kˈaura/ (n)
Hafer, Haber
  erityisesti peltokaura ()
  näiden ravinnoksi käytettävät siemenet

kaurapuuro /kˈaurapˌuːro/ (n)
Gerstenbrei, Haferbrei
  kauraryyneistä tai suurimoista keitetty puuro

kausi /kˈausɪ/ (n)
Periode, Alter, Saison, Zeitabschnitt
  ajanjakso

kavallus /kˈavallus/ (n)
Unterschlagung
  (omaisuusrikos) anastusrikoksen muoto, jossa henkilö anastaa hänen haltuunsa uskottuja varoja

kaveri /kˈaverɪ/ (n)
Kumpel
  ystävä, toveri

kaviaari /kˈavɪˌaːrɪ/ (n)
Kaviar
  kevyesti suolattu sammen mäti

kazakki /kˈatsakːɪ/ (n)
Kasachisch
  kazakin kieli (kielitunnus: kaz, kk), pääasiassa Kazakstanissa puhuttava turkkilainen kieli, jota kazakit puhuvat.

kašubi /kˈaʃubɪ/ (n)
Kaschubisch
  kašubin kieli, Puolassa asuvan kašubien etnisen ryhmän äidinkielenään puhuma länsi-slaavilainen kieli, (kielitunnus: csb)

kefiiri /kˈefɪːrɪ/ (n)
Kefir
  eräs piimää muistuttava hapanmaitovalmiste

kehittyä /kˈehɪtːˌyæ/ (v)
entwickeln
  muuttua vähittäisten muutosten kautta

kehittää /kˈehɪtːæː/ (v)
entwickeln
  muokata paremmaksi, parantaa

kehitys /kˈehɪtys/ (n)
Entwicklung
  asioiden muuttuminen ajan myötä
  jonkin uuden suunnittelu ja toteutus, laadinta
  eliön kasvu ja mukanaan tuomat muutokset
  (valokuvaus) valokuvafilmin prosessointi siten, että se ei enää valotu valolle altistuessaan
Evolution
  kehitysopin yhteydessä sellaisten perättäisten muuntumisten, jossa tapahtuu populaation geenivaraston muuttumista, evoluutio

kehitysmaa /kˈehɪtˌysmaː/ (n)
Entwicklungsland
  köyhä tai alikehittynyt maa; maa joka ei ole teollistunut

kehitysromaani /kˈehɪtˌysromˌaːnɪ/ (n)
Bildungsroman
  päähenkilön kehitystä ja persoonan kypsymistä kuvaava romaani

kehno /kˈehno/ (adj)
schlecht
  huono, ei laadukas

keho /kˈeho/ (n)
Körper
  elävä ihmisruumis

kehonrakentaja /kˈehonrakˌentaja/ (n)
Bodybuilder, Bodybuilderin
  kehonrakennuksen harjoittaja

kehotus /kˈehotus/ (n)
Aufforderung
  pyyntöä vahvempi vaatimus jonkin toimenpiteen suorittamiseksi, usein viranomaisen antamana

kehto /kˈehto/ (n)
Wiege
  yleensä poikittaisilla jalaksilla varustettu t. kannikkeista riippuva keinutettava pienen lapsen vuode

kehtolaulu /kˈehtolˌaulu/ (n)
Wiegenlied
  lapsen nukuttamiseksi tarkoitettu laulu

kehu /kˈehu/ (n)
Lob
  positiivinen tai kiittelevä arvio

kehua /kˈehua/ (v)
loben
  antaa kehuja, sanoa jostakin jotakin hyvää

kehys /kˈehys/ (n)
Rahmen
  esinettä, esim. taulua, ympäröivä tukeva tai koristeellinen rakenne

keidas /kˈeidas/ (n)
Oase
  aavikolla oleva hedelmällinen paikka t. alue, jossa pohjavesi on lähellä maanpintaa

keidassuo /kˈeidassuo/ (n)
Regenmoore
  kohosuo, kermikeidas; pinnanmuotojensa perusteella eri tyyppeihin jakautuva suoyhdistymä, jossa suon keskusta on sen reunaosia (laiteita) ja ympäröivää kivennäismaata korkeammalla

keihäs /kˈeihæs/ (n)
Speer
  (ase) metsästyksessä ja sodankäynnissä käytetty historiallinen heitto- tai pistoase
  heittokeihäs, keihäänheiton kilpaväline

keihäänheitto /kˈeihæːnhˌeitːo/ (n)
Speerwurf, Speerwerfen
  yleisurheilulaji, jossa pyritään heittämään teräväkärkinen keihäs mahdollisimman pitkälle

keijukainen /kˈeijukˌainen/ (n)
Elfe, Fee
  pieni ja siro taruolento (usein naispuolinen ja siivekäs)

keilailu /kˈeilailu/ (n)
Bowling
  urheilulaji, jossa pyritään keilapalloa heittämällä kaatamaan jokaisella heitolla mahdollisimman paljon keiloja

keino /kˈeino/ (n)
Mittel
  tapa tai menetelmä jolla jotakin tehdään

keinotella /kˈeinotella/ (v)
spekulieren
  toimia kaupankäynnissä havitellen voittoa hyväksi käyttäen markkinahäiriöitä, lainsäädännön aukkoja yms. poikkeavaa tuloksen edistämiseksi

keinottelija /kˈeinotːˌelɪja/ (n)
Spekulant
  henkilö, joka saavuttaa taloudellista etua keinottelemalla

keinu /kˈeinu/ (n)
Schaukel
  edestakaisin heilahteleva huvitteluun tarkoitettu laite, jossa yläpuolelta riippuu aisojen, narujen, köysien tai ketjujen varassa lava tai istuin

keinuhevonen /kˈeinuhˌevonen/ (n)
Schaukelpferd
  kaarevajalaksinen leikkihevonen

keinutuoli /kˈeinutˌuolɪ/ (n)
Schaukelstuhl
  tuoli jonka pohjassa on kaarevat jalakset, joiden avulla tuolia voi keinuttaa

keisari /kˈeisarɪ/ (n)
Kaiser
  Rooman valtakunnasta lähtöisin oleva korkein monarkin arvonimi

keisarikotka /kˈeisarɪkˌotka/ (n)
Kaiseradler
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keisarikunta /kˈeisarɪkˌunta/ (n)
Kaiserreich
  valtakunta, jonka valtionpäämies on keisari

keisarileikkaus /kˈeisarɪlˌeikːaus/ (n)
Kaiserschnitt
  lapsen poistaminen kohdusta avaamalla vatsan seinämä ja kohtu

keisarinna /kˈeisarˌinna/ (n)
Kaiserin
  keisarikunnan naispuolinen hallitsija

keisarinpikarililja /kˈeisarˌimpɪkˌarɪlˌilja/ (n)
Kaiserkrone
  pikarililjojen sukuun kuuluva kasvi

keisaripingviini /kˈeisarɪpˌiŋvɪːnɪ/ (n)
Kaiserpinguin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keittiö /kˈeitːɪø/ (n)
Küche
  kotona, ravintolassa yms. paikka, jossa valmistetaan ruokaa. Keittiössä huolehditaan myös ruoanlaittoon ja kattaukseen liittyvistä astioista, työkaluista ja välineistä.
  jonkin maan tai alueen ruokakulttuurin mukainen tapa valmistaa ruokaa; etninen ruokakulttuuri

keittiönovi /kˈeitːɪˌønovɪ/ (n)
Küchentür
  keittiöön johtava ovi

keitto /kˈeitːo/ (n)
Suppe
  liemiruoka, joka yleensä keitetään ennen syömistä ja joka useimmiten nautitaan lämpimänä

keittokirja /kˈeitːokˌirja/ (n)
Kochbuch
  kirja, joka sisältää kokoelman ruokareseptejä

keittotaito /kˈeitːotˌaito/ (n)
Kochkunst
  gastronominen kyky hallita laajasti ruoanlaittoon liittyviä niksejä ja osaamista, ruoanlaittotaito

keittää /kˈeitːæː/ (v)
sieden, kochen
  kuumentaa nestettä kiehumispisteen yli; valmistaa tai käsitellä keittoastiassa nestettä sellaisenaan tai lisätyssä nesteessä; myös uuttaa kiehuvalla tai kuumennetulla vedellä

keksi /kˈeksɪ/ (n)
Keks
  tavallisesti tehdasmaisesti viljasta valmistettu ohut kuivaksi paistettu makea tai suolainen leivonnainen

keksijä /kˈeksɪjæ/ (n)
Erfinder, Erfinderin
  henkilö, joka tekee uusia keksintöjä

keksintö /kˈeksɪntø/ (n)
Erfindung
  ihmisen keksimä uusi laite, menetelmä tai teoria

keksiä /kˈeksɪæ/ (v)
erfinden, inventieren
  tehdä jokin uusi keksintö

kela /kˈela/ (n)
Spule
  ympyrälieriö, jonka päällä on kierrettynä lankaa, siimaa, johdinta, vaijeria, filmiä tms.
  käämi, kuristin, elektroniikan induktiivinen komponentti

keliakia /kˈelɪˌakɪa/ (n)
Zöliakie
  sairaus, jossa ohutsuolen limakalvo ei siedä rukiin, vehnän ja ohran sisältämää gluteenia

kellari /kˈellarɪ/ (n)
Keller
  rakennuksen asuintilojen alla oleva varasto- ja säilytystila

kellarikerros /kˈellarɪkˌerros/ (n)
Kellergeschoss
  rakennuksen maanalainen kerros

kello /kˈello/ (n)
Uhr
  ajan mittaamiseen ja näyttämiseen tarkoitettu laite
Glocke
  ontosta avonaisesta metallikuoresta muodostuva soitin, jota soitetaan lyömällä sitä

kellonaika /kˈellonˌaika/ (n)
Uhrzeit
  kellon näyttämä tai muuten ilmoittama aika

kellonsoitto /kˈellonsˌoitːo/ (n)
Glockengeläute, Glockenläuten
  viestintätapahtuma, jossa tarkoituksen mukaan valittuja eri kelloja soittamalla välitetään niille ominaisia viestejä

kelloseppä /kˈellosˌepːæ/ (n)
Uhrmacher, Uhrmacherin
  ammattilainen, joka valmistaa kelloja

keltainen /kˈeltainen/ (adj)
gelb
  sellainen, minkä väri on keltainen, väriltään keltainen (eikä punainen tai sininen pääväreistä)

keltainen /kˈeltainen/ (n)
Gelb, gelb
  keltainen väri

keltakuume /kˈeltakˌuːme/ (n)
Gelbfieber
  tartuntatauti, jonka aiheuttaa flavivirusten ryhmään kuuluva virus

keltanokkamesikko /kˈeltanˌokːamesˌikːo/ (n)
Gelbstirn-Schwatzvogel
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltapäähaukka /kˈeltapˌæːhaukːa/ (n)
Lannerfalke
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

keltavahvero /kˈeltavˌahvero/ (n)
Pfifferling
  Cantharellus cibarius, kantarellien heimon kauppasieniin kuuluva sienilaji

keltuainen /kˈeltuˌainen/ (n)
Eigelb, Dotter
  munan keltainen osa, joka toimii kehittyvän alkion ravintona

kelvoton /kˈelvoton/ (adj)
ungültig
  sellainen, joka tai mikä ei kelpaa johonkin; epäkelpo
wertlos
  huono tai epärehellinen ihminen

kemia /kˈemɪa/ (n)
Chemie
  tieteenala, joka tutkii aineiden ominaisuuksia ja koostumuksia sekä niiden valmistusta ja muuttamista

kemiallinen /kˈemɪˌallɪnen/ (adj)
chemisch
  kemiaan liittyvä

kemiallinen yhdiste /kˈemɪˌallɪnen ˈyhdɪste/ (n)
chemische Verbindung
  aine, joka koostuu kahdesta tai useammasta keskenään reagoineesta alkuaineesta

kemianopettaja /kˈemɪˌanopˌetːaja/ (n)
Chemielehrer
  kemiaa jossakin oppilaitoksessa opettava opettaja

kemiantunti /kˈemɪˌantuntɪ/ (n)
Chemiestunde
  kemiaa käsittelevä oppitunti jossakin oppilaitoksessa

kemikaali /kˈemɪkˌaːlɪ/ (n)
Chemikalie
  Kemiallisista aineista ja yhdisteistä käytettävä yhteisnimitys.

kemisti /kˈemɪstɪ/ (n)
Chemiker, Chemikerin
  kemian tutkija tai kemian soveltaja

kemoterapia /kˈemotˌerapˌia/ (n)
Chemotherapie
  sairauden, erityisesti syövän hoito kemiallisin menetelmin valmistetuin lääkeainein

kengittää /kˈeŋŋɪtːæː/ (v)
beschlagen
  varustaa hevonen kengillä

kengityspaja /kˈeŋŋɪtˌyspaja/ (n)
Hufschmiede
  paja jossa kengitetään hevosia

kenguru /kˈeŋŋuru/ (n)
Känguru
  pussieläin, joita esiintyy vain Australiassa (-heimo)

kenialainen /kˈenɪalˌainen/ (adj)
kenianisch
  Keniasta peräisin oleva tai Keniaan liittyvä

kenialainen /kˈenɪalˌainen/ (n)
Kenianer, Kenianerin
  pysyvästi Keniassa asuva henkilö

kenkä /kˈeŋkæ/ (n)
Schuh
  jalkaa suojaava tavallisesti ulkona käytettävä asuste; jalkine, jossa on kova pohja

kenoviiva /kˈenovˌiːva/ (n)
Backslash
  laskeva vinoviiva, jota käytetään lähinnä tietotekniikan merkinnöissä. Vastaava symboli on \.

kenraali /kˈenraːlɪ/ (n)
General
  maavoimien korkein sotilasarvo, vastaa merivoimien amiraalia

kenraalisotamarsalkka /kˈenraːlˌisotamˌarsalkːa/ (n)
Generalfeldmarschall
  saksankielisillä alueilla käytössä ollut korkea sotilasarvo

kentauri /kˈentaurɪ/ (n)
Zentaur
  kreikkalaisen mytologian olento, jolla on ihmisen torso ja hevosen ruumis

kenties /kˈenties/ (adv)
vielleicht
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

kenttä /kˈentːæ/ (n)
Feld
  avoin tasainen alue luonnossa; välittömän konkreettisen toiminnan alue
  kenttävoimakkuutena ilmaistava luonnonilmiöihin liittyvä vektorisuure

kenttäpullo /kˈentːæpˌullo/ (n)
Feldflasche
  sotilas- ja retkikäyttöön tarkoitettu suljettu astia juomaveden kuljetusta varten

kenttäväki /kˈentːævˌækɪ/ (n)
die Mitglieder, die Parteibasis
  puolueen tai järjestön rivijäsenet

keppi /kˈepːɪ/ (n)
Stock, Stab
  yleensä puinen pitkänmuotoinen esine

keppihevonen /kˈepːɪhˌevonen/ (n)
Steckenpferd
  hevosta esittävä leikkikalu, jolla on aidon näköinen pää, mutta vartalon ja raajojen tilalla keppi

keraaminen /kˈeraːmɪnen/ (adj)
keramisch
  saviteollisuuden tuottamaan keramiikkaan kuuluva t. sitä koskeva, savi-

keralankaija /kˈeralˌaŋkaija/ (n)
Taubensittich
  eräs kaijojen sukuun kuuluva papukaijalaji () tai sen yksilö

keramiikka /kˈeramˌiːkːa/ (n)
Keramik
  astioiksi tai muiksi esineiksi muotoiltua ja poltettua savea

keripukki /kˈerɪpˌukːɪ/ (n)
Skorbut, Scharbock
  C-vitamiinin puutoksen aiheuttama tauti

kerjäläinen /kˈerjælˌæinen/ (n)
Bettler, Bettlerin
  kerjäämällä elantonsa hankkiva henkilö

kerjätä /kˈerjætæ/ (v)
betteln
  pyytää rahaa, ruokaa tms.

kerma /kˈerma/ (n)
Sahne, Obers, Creme
  maidon rasvainen osa, joka voidaan kuoria seisoneen raakamaidon pinnalta; eräs maitotuote
Kerma
  erityisesti ydinfysiikassa käytettävä säteilyenergian muuntumiseen liittyvä suure (tunnus K), joka kuvaa varauksettomien hiukkasten sekundaarihiukkasiin luovuttamaa liike-energiaa väliaineen massayksikköä kohden; suureen yksikkö on gray (tunnus Gy)

kermaleivos /kˈermalˌeivos/ (n)
Cremetorte
  makea kermavaahdolla kuorrutettu kerrosleivonnainen, jonka ohuet kerrokset valmistetaan kostutetusta sokerikakusta ja väleihin laitetaan hilloa

kermanopeus /kˈermanopeus/ (n)
Kermarate
  säteilyenergian muuntumiseen liittyvä suure (tunnus K/t), joka ilmaisee kerman määrän aikayksikköä kohden; suureen perusyksikkö on graytä sekunnissa (tunnus Gy/s)

kermavaahto /kˈermavˌaːhto/ (n)
Schlagsahne, Schlagobers
  vaahdoksi vatkattu kerma

kerosiini /kˈerosˌiːnɪ/ (n)
Kerosin
  ominaisuuksiltaan poltto- ja dieselöljyä muistuttava polttoaine, joka ei sisällä dieselmoottorien jakajapumpuille välttämätöntä voiteluainetta; käytetään suihkumoottoreissa ja kaasuturbiineissa; raskaampaa kuin bensiini, mutta kevyempää kuin kevyt polttoöljy

kerros /kˈerros/ (n)
Stockwerk, Erdgeschoss, Stock Parterre
  rakennuksessa olevien huonetilojen taso
Schicht, Lage
  eri materiaalin tai pinnan muodostama taso

kerrossänky /kˈerrossˌæŋky/ (n)
Doppelstockbett
  sänky, jonka vuoteet on sijoitettu päällekäin, yleensä kahteen tasoon

kerrostalo /kˈerrostˌalo/ (n)
Hochhaus, Apartmenthaus, Appartementhaus, Etagenhaus
  rakennus, jossa on useita asuinhuoneistoja päällekkäin

kerskua /kˈerskua/ (v)
renommieren
  mahtailla, ylpeillä liiallisesti kovaan ääneen

kerta /kˈerta/ (n)
Mal
  yksittäinen tapahtuma, joka voi olla tapahtumasarjan osana tai saattaa toistua sattumalta

kerta kaikkiaan /kˈerta kˈaikːɪaːn/ (adv)
schlicht und einfach
  kerrassaan, täysin, perin, kertakaikkisen

kertoa /kˈertoa/ (v)
erzählen
  esittää kertomus tai selostaa toiselle jokin asia
multiplizieren
  tehdä kertolaskutoimitus

kertolasku /kˈertolˌasku/ (n)
Multiplikation
  laskutoimitus, jossa luku lasketaan itsensä kanssa yhteen toisen luvun arvon verran

kertoma /kˈertoma/ (n)
Fakultät
  fakulteetti, n:n kokonaisluvun kaikkien lukujen tulo

kertomerkki /kˈertomˌerkːɪ/ (n)
Multiplikationszeichen
  kertolaskun symbolina käytettävä merkki, rivinkeskeinen piste · tai rasti x

kertomus /kˈertomus/ (n)
Erzählung, Geschichte
  satu, tarina

kertosäe /kˈertosˌæe/ (n)
Refrain, Kehrreim
  laulussa useita kertoja toistettava osuus

kertotaulu /kˈertotˌaulu/ (n)
Einmaleins
  aritmeettinen taulukko, jossa on yksinumeroisten lukujen kaikkien tulojen arvot

kerä /kˈeræ/ (n)
Knäuel
  pallon muotoon itsensä ympärille kääritty tai kääriytynyt pitkä esine

keräkaali /kˈerækˌaːlɪ/ (n)
Weißkohl, Kopfkohl
  (kasvitiede) kookaslehtinen kaalin muunnos, josta erotetaan eri muotoja

kerätä /kˈerætæ/ (v)
sammeln
  koota yhteen

keräyspaperi /kˈeræyspˌaperɪ/ (n)
Recyclingpapier, Umweltpapier
  uusiokäyttöön kerätty jätepaperi

kesakko /kˈesakːo/ (n)
Sommersprosse
  piste tai läikkä ihon pigmentissä, erityisesti kasvoilla ja käsivarsissa

keskeinen /kˈeskeinen/ (adj)
zentral
  tärkeä, olennainen

keskenmeno /kˈeskenmˌeno/ (n)
Abgang
  ihmisillä raskauden itsestään tapahtuva keskeytyminen ja alkion tai sikiön poistumiminen kohdusta joko itsestään tai lääkärin avustamana

keskeyttää /kˈeskeytːæː/ (v)
abbrechen, unterbrechen
  lopettaa jokin, ennen kuin se on valmis

keskiaika /kˈeskɪˌaika/ (n)
Mittelalter
  ajanjakso Rooman valtakunnan tuhosta 400-luvulla aina uuden ajan ja renessanssin alkuun 1500 jaa.; Suomessa noin 1100-luvulta alkaen

keskiamerikkalainen /kˈeskɪˌamerˌikːalˌainen/ (adj)
mittelamerikanisch
  Keski-Amerikasta peräisin oleva tai Keski-Amerikkaan liittyvä

keskiamerikkalainen /kˈeskɪˌamerˌikːalˌainen/ (n)
Mittelamerikaner
  syntyperältään keskiamerikkalainen

keskiarvo /kˈeskɪˌarvo/ (n)
Mittel, Durchschnitt, Mittelwert
  aritmeettinen keskiarvo; havaintojen summa jaettuna havaintojen lukumäärällä

keskieurooppalainen /kˈeskieurˌoːpːalˌainen/ (adj)
mitteleuropäisch
  Keski-Eurooppaan liittyvä tai siihen kuuluva

keskieurooppalainen /kˈeskieurˌoːpːalˌainen/ (n)
Mitteleuropäer, Mitteleuropäerin
  Keski-Euroopan asukas

keskihollanti /kˈeskɪhˌollantɪ/ (n)
Mittelniederländisch
  yhteisnimitys muinaishollannin jälkeen, vuosina 1150–1500 nykyisen hollannin kielen levinneisyysalueella puhutuille länsigermaanisille murteille, joilla ei ollut yhteistä kirjakieltä, mutta joiden kaikkien keskinäinen ymmärrettävyys oli erittäin suuri (kielitunnus:dum)

keskikenttäpelaaja /kˈeskɪkˌentːæpelˌaːja/ (n)
Mittelfeldspieler
  keskikentällä pelaava pelaaja

keskikokoinen villakoira /kˈeskɪkokˌoinen vˈillakˌoira/ (n)
Kleinpudel
  yksi villakoiran neljästä Suomessa virallisesti hyväksyttävästä kokomuunnoksesta tai tämän yksilö

keskiluokka /kˈeskɪlˌuokːa/ (n)
Mittelschicht
  yhteiskunnassa sosiaalisen hierarkian keskivaiheilla oleva väestönosa

keskinäinen /kˈeskɪnˌæinen/ (adj)
wechselseitig, gegenseitig
  osapuolten välinen, usein vastavuoroinen; joidenkin keskuudessa tapahtuva

keskipiste /kˈeskɪpˌiste/ (n)
Mittelpunkt
  kuvion tai kappaleen joka suunnasta ajatellen keskellä oleva piste

keskipäivä /kˈeskɪpˌæivæ/ (n)
Mittag
  noin kello 12 päivällä

keskiranska /kˈeskɪrˌanska/ (n)
Mittelfranzösisch
  muinaisranskan jälkeinen, nykyranskaa edeltänyt kielimuoto, jota käytettiin noin vuosina 1340–1610 , kun ranskasta tuli Ranskan virallinen kieli

keskisormi /kˈeskɪsˌormɪ/ (n)
Mittelfinger
  sormi ihmisen kädessä etusormen ja nimettömän välissä

keskittyä /kˈeskɪtːˌyæ/ (v)
zusammendrängen, konzentrieren
  kasaantua/kasautua yhteen paikkaan tai kohtaan
konzentrieren
  keskittää huomionsa jhk

keskitysleiri /kˈeskɪtˌysleirɪ/ (n)
Konzentrationslager
  leiri, jonne kootaan siviilejä liikkuvuuden tai kontaktien rajoittamiseksi

keskiviikko /kˈeskɪvˌiːkːo/ (n)
Mittwoch
  viikon kolmas päivä, päivä tiistain ja torstain välissä

keskiyläsaksa /kˈeskiylæsˌaksa/ (n)
Mittelhochdeutsch
  ajallisesti muinaisyläsaksan ja nykykielen väliin sijoittunut yläsaksan kielen kehitysvaihe, joka oli käytössä 1050–1350 -luvuilla (kielitunnus: gmh)

keskiyö /kˈeskiyø/ (n)
Mitternacht
  noin kello 24:n aika yöllä

keskusjärjestö /kˈeskusjˌærjestø/ (n)
Zentralorganisation
  eri alojen ammattiliittojen tai työnantajaliittojen muodostama yhteenliittymä
  saman alan yhdistysten muodostama elin

keskuskanslia /kˈeskuskˌanslɪa/ (n)
Zentralkanzlei
  eduskunnan kanslian osasto, joka huolehtii täysistuntojen asiakirjojen kääntämisestä ja jakelusta, valtiopäiväasiakirjojen toimittamisesta sekä muista palvelutehtävistä

keskuslämmitys /kˈeskuslˌæmmɪtys/ (n)
Zentralheizung
  järjestelmä, joka hoitaa yhden tai useamman rakennuksen tilojen lämmityksen keskitetysti yhdestä pisteestä käsin

keskuspankki /kˈeskuspˌaŋkːɪ/ (n)
Zentralbank, Notenbank
  rahoituslaitos, jonka tehtäviin kuuluu rahapolitiikan toteutus, pääasiassa rahan liikkeellelasku ja rahavarannon säätely eri tavoin

keskusta /kˈeskusta/ (n)
Zentrum
  keskellä sijaitseva osa, keskipisteen lähellä oleva osa
Zentrum, Innenstadt, Stadtmitte
  kaupungin keskeisin tai tärkein osa
Mitte
  poliittinen keskusta

keskustella /kˈeskustella/ (v)
diskutieren, erörtern
  puhua jonkun kanssa jostakin tietystä aiheesta

keskustelu /kˈeskustˌelu/ (n)
Gespräch, Unterhaltung, Diskussion
  ihmisten välinen suullinen ajatustenvaihto

keskustähti /kˈeskustˌæhtɪ/ (n)
Zentralgestirn
  tähti, jota sen planeettakunta kiertää

kestitys /kˈestɪtys/ (n)
Bewirtung, verpflegung
  vieraanvaraisuuden osoittaminen ruokaa ja juomia tarjoamalla

kesto /kˈesto/ (n)
Dauer
  kyky säilyä (alkuperäisessä tilassa, ehjänä, tavallisessa kunnossa)

kestoaika /kˈestoˌaika/ (n)
Dauer, Länge
  aika, jonka jokin kestää ajallisesti

kestomagneetti /kˈestomˌaɡneːtːɪ/ (n)
Dauermagnet, Permanentmagnet
  esine, jossa magneettikenttä pysyy ilman sähkövirtaa

kestävä /kˈestævæ/ (adj)
langlebig, nachhaltig, robust
  vahva tai luja

kesykyyhky /kˈesykˌyːhky/ (n)
Stadttaube, Haustaube
  kalliokyyhkyn urbaanielämään sopeutunut muoto

kesyttyä /kˈesytːˌyæ/ (v)
zahm
  kesyyntyä, tulla kesyksi

kesyttäjä /kˈesytːˌæjæ/ (n)
Dompteur
  henkilö, joka työkseen kesyttää eläimiä

kesyttää /kˈesytːæː/ (v)
zähmen
  tehdä eläin kesyksi
  muuttaa villi eläinlaji jalostamalla kotieläimeksi

kesä /kˈesæ/ (n)
Sommer
  Keskileveysasteiden vuodenaika kevään ja syksyn välissä, jolloin saadaan eniten auringonsäteilyä. Pohjoisella pallonpuoliskolla kesäkuusta elokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla joulukuusta helmikuuhun.

kesäaika /kˈesæˌaika/ (n)
Sommerzeit
  aikajärjestely, jossa kelloja siirretään valoisaksi vuodenajaksi tunnilla eteenpäin

kesäkurpitsa /kˈesækˌurpɪtsa/ (n)
Zucchini
  kurkkukasveihin kuuluva vihanneshedelmä, (, )

kesäkuu /kˈesækuː/ (n)
Juni, Brachet
  vuoden kuudes kuukausi, kuukausi toukokuun ja heinäkuun välissä

kesäloma /kˈesælˌoma/ (n)
Sommerferien, Sommerurlaub
  kesäaikaan pidetty pitkähkö tauko työstä tai opinnoista

kesäpäivänseisaus /kˈesæpˌæivænsˌeisaus/ (n)
Sommersonnenwende
  pohjoisella pallonpuoliskolla vuoden valoisin ajankohta juhannuksen tienoilla (noin 21. kesäkuuta); kyseisen ajankohdan jälkeen päivät alkavat lyhentyä pohjoispuoliskolla; kyseisenä ajankohtana aurinko paistaa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille

kesärengas /kˈesærˌeŋŋas/ (n)
Sommerreifen
  lumettomana aikana käytettävä autonrengas

kesäyliopisto /kˈesæylˌiopˌisto/ (n)
Sommeruniversität
  aiemmin kesäisin yliopiston kursseja tarjonnut, nykyisin ympäri vuoden toimiva kaikille avointa yliopisto-opetusta tarjoava oppilaitos

kesäyö /kˈesæyø/ (n)
Sommernacht
  kesäinen yö

ketju /kˈetju/ (n)
Kette
  yhteen liitetyistä metallilenkeistä rakennettu voimansiirtoon tai kiinnitykseen käytetty väline

ketjukirje /kˈetjukˌirje/ (n)
Kettenbrief
  kirje jonka vastaanottajaa pyydetään lähettämään kirje edelleen useammalle vastaanottajalle

ketjupolttaja /kˈetjupˌoltːaja/ (n)
Kettenraucher
  taukoamatta tupakoiva henkilö; savukkeiden suurkuluttaja

ketjureaktio /kˈetjureˌaktɪo/ (n)
Kettenreaktion
  tapahtumien sarja, jossa kaikki paitsi ensimmäinen tapahtuma ovat seurausta yhdestä tai useammasta muusta sarjan tapahtumasta

ketsuppi /kˈetsupːɪ/ (n)
Ketchup
  sokerilla, suolalla ja etikalla maustettu tomaattikastike

kettu /kˈetːu/ (n)
Fuchs, Füchsin
  (eläintiede) punakettu, koko Suomessa esiintyvä, tavallisesti väriltään punaruskea, koiraeläinten heimon laji (Vulpes vulpes).

ketunleipä /kˈetunlˌeipæ/ (n)
Waldsauerklee
  eräs käenkaalien sukuun kuuluva kaksisirkkaisten kasvien laji () tai sen yksilö

ketšua /kˈetʃua/ (n)
Quechua
  Andeilla, eli Perussa, Ecuadorissa, Boliviassa ja Argentiinassa puhuttu intiaanikieli (kielitunnus: qu)

keuhko /kˈeuhko/ (n)
Lunge
  elin, jolla kaikki nelijalkaiset selkärankaiset hengittävät; ihmisellä on kaksi keuhkoa, joten sana esiintyy useimmin monikossa

keuhkokuume /kˈeuhkokˌuːme/ (n)
Pneumonie, Lungenentzündung
  bakteerin tai viruksen aiheuttama keuhkotulehdus, johon liittyy usein yskää, kipua hengitysteissä ja korkea kuume

keuhkosyöpä /kˈeuhkosˌyøpæ/ (n)
Lungenkrebs
  keuhkojen pahanlaatuinen kasvain

keulaharus /kˈeulaharus/ (n)
Vorstag
  etuharus, purjeveneen mastoa edestäpäin tukeva harus

kevyt /kˈevyt/ (adj)
leicht
  keveä, pieni massaltaan

kevyt upseeri /kˈevyt ˈupseːrɪ/ (n)
Leichtfigur
  lähetti tai ratsu

kevytmaito /kˈevytmˌaito/ (n)
fettarme Milch
  maito jonka rasvapitoisuutta on vähennetty noin 1,5 prosenttiin

kevät /kˈevæt/ (n)
Frühling, Frühjahr, Lenz
  talven jälkeinen ja ennen kesää oleva vuodenaika. Pohjoisella pallonpuoliskolla maaliskuusta toukokuuhun. Eteläisellä pallonpuoliskolla syyskuusta marraskuuhun.

kevätesikko /kˈevætesˌikːo/ (n)
Schlüsselblume
  keväällä kukkiva esikkolaji,

kevätkääryle /kˈevætkˌæːryle/ (n)
Frühlingsrolle
  valmistustavaltaan aasialaisperäinen suolainen välipala, jossa on riisijauhosta valmistetun taikinan sisään paistettuja pilkottuja vihanneksia

kevätpäiväntasaus /kˈevætpˌæivæntasaus/ (n)
Frühlingspunkt, Widderpunkt
  keväällä (nykyisin pohjoispuoliskolla noin 21. maaliskuuta ja eteläpuoliskolla noin 22. syyskuuta) ajankohta, jolloin päivä ja yö ovat samanpituiset eli 12 h/12 h; aurinko paistaa tällöin kohtisuoraan päiväntasaajalle samoin kuin syyspäiväntasauksena

kibbutsi /kˈibːutsɪ/ (n)
Kibbuz
  israelilaistyyppinen yhteisöllisyyteen, suoraan demokratiaan ja yleensä maanviljelykseen pohjautuva kollektiivitila

kidevesi /kˈidevˌesɪ/ (n)
Kristallwasser
  kiinteän aineen kidehilaan sitoutunutta vettä

kidus /kˈidus/ (n)
Kieme
  useiden vesieläinten hengityselin, veden huuhteleman ulkopinnan tai suolen limakalvon ohutepiteelisiä lisäkkeitä tai poimuja

kiduskansi /kˈiduskˌansɪ/ (n)
Kiemendeckel
  luukaloilla esiintyvä kiduksia suojaava joustava läppämäinen anatominen rakenne

kiduttaa /kˈidutːaː/ (v)
foltern
  aiheuttaa toiselle fyysistä tai psyykkistä tuskaa esimerkiksi tietojen saamiseksi

kiehua /kˈiehua/ (v)
kochen
  tulla niin kuumaksi, että pintaan nousee kuplia ja syntyy höyryä

kiehumispiste /kˈiehumˌispɪste/ (n)
Siedepunkt
  (termodynamiikka) lämpötila, jossa nesteen höyrynpaine on yhtä suuri kuin nestettä ympäröivän ympäristön paine, kiehumisen käynnistymisen ja jatkumisen alin lämpötila

kiekko /kˈiekːo/ (n)
Scheibe
  pyöreä levy tai muu ohut kappale
Puck
  jääkiekon peliväline

kiekua /kˈiekua/ (v)
krähen
  (kukosta) laulaa, päästää kiekaisu

kieli /kˈielɪ/ (n)
Zunge, Sprache
  suussa oleva puheen tuottamisen, nielemiseen ja lämmönsäätelyyn käytettävä lihas
Sprache, Zunge
  kommunikointijärjestelmä (esim. suomen kieli)
Saite
  kielisoitinten ääntä tuottava pingotettu lanka tai jänne
Klöppel
  soittokellon umpinaiseen yläpäähän kiinnitetty metallinen osa (eli läppä), joka lyö kellon laitaan

kielikunta /kˈielɪkˌunta/ (n)
Sprachfamilie
  oletetun ja yleensä myös tieteellisesti todistetun sukulaisuuden perusteella tehdyn jaon mukaisesti yhteen kuuluvien kielten ryhmä, kieliperhe

kielimatka /kˈielɪmˌatka/ (n)
Sprachreise
  matka, jonka aikana on tarkoitus oppia kommunikoimaan kohdemaan kielellä

kielioppi /kˈielɪˌopːɪ/ (n)
Grammatik, Sprachlehre
  oppi kielen rakenteesta ja ominaispiirteistä valitun tarkastelukulman mukaisesti

kielisoitin /kˈielɪsˌoitɪn/ (n)
Saiteninstrument
  soitin, jonka ääni syntyy kielen värähtelystä, näppäilyn, jouhen hankauksen, vasaran lyönnin tms. seurauksena

kielitaito /kˈielɪtˌaito/ (n)
Sprachbeherrschung, Sprachfertigkeit, Sprachkenntnisse, Sprachkunst
  (luonnollisen) kielen puhumisen, kirjoittamisen ja ymmärtämisen kyky ja osaaminen

kielitiede /kˈielɪtˌiede/ (n)
Linguistik, Sprachwissenschaft
  lingvistiikka, luonnollista kieltä tutkiva tiede

kielitunnus /kˈielɪtˌunnus/ (n)
Sprachcode
  kullekin kielelle määriteltävä kansainvälisen standardin mukainen (nykyään kolmikirjaiminen) ISO-tunnus

kielo /kˈielo/ (n)
Maiglöckchen
  (Convallaria majalis) voimakastuoksuinen metsäkukka, joka kukkii loppukeväästä

kieltäytyä /kˈieltæytˌyæ/ (v)
ablehnen, weigern, entsagen
  olla suostumatta johonkin asiaan

kieltää /kˈieltæː/ (v)
verbieten, untersagen, versagen
  pyytää tai pakottaa olemaan tekemättä jotakin tai olemaan käyttämättä jtk
bestreiten, verleugnen
  kiistää, olla myöntämättä jnk väitetyn asian totuudellisuutta

kierre /kˈierre/ (n)
Spirale, Wendel
  kartio- tai lieriöpintaa ympäri kiertävä käyrä, lieriön geodeettinen viiva

kierros /kˈierros/ (n)
Runde
  sellainen umpinainen reitti, usein ympyrä, jonka kiertäminen yhteen suuntaan kulkien tuo takaisin lähtökohtaan

kierteisgalaksi /kˈierteisɡalˌaksɪ/ (n)
Spiralgalaxie
  galaksi, jonka rakenne on kierteismäinen ja haaroittunut

kihlasormus /kˈihlasˌormus/ (n)
Verlobungsring
  kihlauksen merkkinä vasemman käden nimettömässä pidettävä sormus

kihlautua /kˈihlautˌua/ (v)
verloben
  mennä kihloihin, lupautua molemmin puolin avioliittoon, antaa molemminpuolinen avioliittolupaus

kihokki /kˈihokːɪ/ (n)
Sonnentau
  eräitä lihansyöjäkasveja (-suku)

kihomato /kˈihomˌato/ (n)
Madenwurm
  ihmisen kihomato on tartunnan saaneen paksusuolessa loisiva sukkulamato

kihti /kˈihtɪ/ (n)
Gicht
  sairaus, jossa virtsahappoa kertyy liikaa elimistöön aiheuttaen nivelkipua

kihu /kˈihu/ (n)
Raubmöwe
  Stercorarius-suvun rantalintuja

kiikari /kˈiːkarɪ/ (n)
Fernglas, Feldstecher
  laite jossa on yhdistetty kaksi pienikokoista ja yksinkertaista kaukoputkea

kiila /kˈiːla/ (n)
Keil
  loivasti oheneva kappale, joka rakoon työnnettäessä aiheuttaa työntösuuntaan nähden kohtisuoran voiman raon reunoihin

kiiltonahka /kˈiːltonˌahka/ (n)
Lackleder
  kiillotettu nahka

kiiltää /kˈiːltæː/ (v)
glänzen
  heijastaa kirkasta valoa

kiina /kˈiːna/ (n)
Chinesisch
  Kiinan valtion kielenä käytettävä mandariinikiina, joka on myös Kiinan kirjakieli

kiinalainen /kˈiːnalˌainen/ (adj)
chinesisch
  Kiinasta peräisin oleva tai Kiinaan liittyvä

kiinalainen /kˈiːnalˌainen/ (n)
Chinese, Chinesin
  pysyvästi Kiinassa asuva henkilö; Kiinan kansalainen; syntyperältään kiinalainen

kiinanjujuba /kˈiːnanjˌujuba/ (n)
Chinesische Jujube, Azufaifa, Kumul-Dattel
  eräs jujubien sukuun kuuluva paatsamakasvien laji ( ) tai sen yksilö
Chinesische Dattel, Chinesische Jujube
  edellisen hedelmä

kiinapuu /kˈiːnapuː/ (n)
Chinarindenbäum
  (yleisesti) -suvun matarakasvi, joita kasvaa luonnonvaraisena Andien rinteillä ja viljeillään monissa trooppisissa maissa ja joista saadaan kiinankuorta

kiinnekohta /kˈiːnnekˌohta/ (n)
Anhaltspunkt
  kiinnityspaikka, tukikohta, tukeutumiskohta

kiinnelaina /kˈiːnnelˌaina/ (n)
Hypothekarkredit, Hypothekendarlehen, Hypothekenkredit
  vakuudellinen laina, jonka vakuutena on julkiseen kiinnitysrekisteriin tehty merkintä eli kiinnitys

kiinni /kˈiːnnɪ/ (adv)
angeschlossen
  kosketuksissa, yhdistettynä johonkin; yhteen kasvaneena; kytkettynä, sidoksissa tai tarttuneena johonkin
abhängig
  jostakin riippuvana

kiinnostaa /kˈiːnnostaː/ (v)
interessieren
  herättää mielenkiintoa

kiinnostava /kˈiːnnostˌava/ (adj)
interessant
  mielenkiintoa herättävä, mielenkiintoinen, kiintoisa

kiinnostua /kˈiːnnostˌua/ (v)
interessieren
  olla halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinnostunut /kˈiːnnostunut/ (adj)
interessiert, aufgeschlossen
  halukas kiinnittämään huomiota tai tutustumaan johonkin tai harrastamaan jotakin

kiinteistö /kˈiːnteistø/ (n)
Immobilie
  kiinteä omaisuus, esimerkiksi maa, metsä tai rakennus

kiintiö /kˈiːntɪø/ (n)
Quote
  vahvistettu, sovittu määrä

kiintolevy /kˈiːntolˌevy/ (n)
Festplatte
  tietokoneen massamuisti, josta tieto voidaan lukea uudelleenkäynnistyksen jälkeen

kiintotähti /kˈiːntotˌæhtɪ/ (n)
Fixstern
  tähtitaivaan pistemäinen kohde, tähti, joka pysyy ympäristönsä suhteen paikallaan

kiirastorstai /kˈiːrastˌorstai/ (n)
Gründonnerstag
  Pääsiäistä edeltavä torstai, kristillinen juhlapäivä.

kiireellinen /kˈiːreːllɪnen/ (adj)
dringend, dringlich
  sellainen, joka pitää hoitaa viivyttelemättä

kiiski /kˈiːskɪ/ (n)
Kaulbarsch
  pieni kolmipiikkinen pohjakala ()

kiistakapula /kˈiːstakˌapula/ (n)
Erisapfel, Streitobjekt Zankapfel
  erimielisyyksien aiheuttaja, riidanaihe, kiistanaihe; kiistelty asia

kiistelty /kˈiːstelty/ (adj)
kontrovers, umstritten
  sellainen mistä on vallalla erilaisia näkemyksiä tai mistä ei ole päästy sopuun

kiistää /kˈiːstæː/ (v)
bestreiten, leugnen, abstreiten, verleugnen, widerlegen
  sanoa, että jokin ei ole totta, osoittaa paikkansapitämättömäksi

kiitollinen /kˈiːtollɪnen/ (adj)
dankbar
  kiitosta osakseen kohdistuneesta teosta tms. osoittava
  otollinen, erittäin sovelias, helposti tulosta ja mielihyvää tuottava, palkitseva

kiitollisuus /kˈiːtollɪsuːs/ (n)
Dankbarkeit
  kiitolliseen mieleen liittyvä myönteinen tunne; se, että on kiitollinen

kiitos /kˈiːtos/ (n)
Dank
  kiitollisuudentunteen sanallinen ilmaisu

kiittää /kˈiːtːæː/ (v)
danken, bedanken
  ilmaista jonkun tekemän asian olleen hyödyllinen tai arvostavansa sitä, yl. sanomalla kiitos: osoittaa arvostusta jotakin kohtaan

kiivi /kˈiːvɪ/ (n)
Kiwi
  Uudesta-Seelannista peräisin olevien lentokyvyttömien lintujen (Apterygidae) yleisnimitys
  laikkuköynnösten sukuun kuuluva puuvartinen, alun perin kiinalainen köynnöskasvi , kiiviköynnös (Actinidia deliciosa), sen hedelmä

kikkeli /kˈikːelɪ/ (n)
Piephahn, Piepmatz, Schniepel, Schnippel
  siitin

kilohaili /kˈilohˌailɪ/ (n)
Sprotte
  Euroopan merissä elävä, suuresti silakkaa muistuttava sillin lähisukuinen kalalaji (), jonka vatsa on "terävä" ja vatsaevät sijaitsevat selkäevän etupuolella

kilometri /kˈilomˌetrɪ/ (n)
Kilometer
  pituusmitta, joka vastaa tuhatta metriä, tunnus km

kilovoltti /kˈilovˌoltːɪ/ (n)
Kilovolt
  tuhat volttia, 1000V (jännitteen yksikkö)

kilowattitunti /kˈilovˌatːɪtˌuntɪ/ (n)
Kilowattstunde
  energian yksikkö, joka vastaa tuhatta wattituntia; SI-järjestelmässä 3,6 miljoonaa joulea eli 3,6 megajoulea

kilpa-ajaja /kˈilpaˈajaja/ (n)
Rennfahrer
  henkilö, joka työkseen ajaa moottoriurheilua

kilpailija /kˈilpailˌija/ (n)
Gegner, Konkurrent
  joka osallistuu kilpailuun tai kilpailee muiden kanssa

kilpailla /kˈilpailla/ (v)
streiten, wettkämpfen
  yrittää saada jotakin, jota myös muut haluavat

kilpailu /kˈilpailu/ (n)
Wettbewerb
  talousyksiköiden, kulutustalouksien ja yritysten tavaroiden ja palvelujen vaihtoon liittyvä kamppailu markkinoista ja saavutettavasta taloudellisesta tuloksesta; hinnanmuodostuksen tekijä
Wettbewerb, Wettkampf
  peli tai muu sellainen tapahtuma, jossa kilpaillaan voitosta tai palkinnosta

kilpailuttaa /kˈilpailˌutːaː/ (v)
ausschreiben
  ratkaista miltä myyjältä palvelu tai tuote ostetaan tarjouskilpailun avulla

kilpi /kˈilpɪ/ (n)
Schild
  taistelussa käytettävä kädessä pidettävä metallinen tai puinen suojus

kilpikonna /kˈilpɪkˌonna/ (n)
Schildkröte
  kilvellinen matelija

kilpipyrstökäärme /kˈilpɪpˌyrstøkˌæːrme/ (n)
Schildschwänze
  Pienikokoisten ja kaivautuvien, Intiassa ja Sri Lankassa elävien käärmeiden joukko. Nimensä ne ovat saaneet useimmilla lajeilla olevasta, pyrstön kärkeä ympäröivästä piikikkäästä kilvestä.

kilpirauhanen /kˈilpɪrˌauhanen/ (n)
Schilddrüse
  selkärankaisen kaulassa lähellä kurkunpäätä sijaitseva umpieritteinen rauhanen

kiltinänsaame /kˈiltɪnˌænsaːme/ (n)
Kildinsamische Sprache
  Venäjällä puhuttava saamelaiskieli, kielitunnus sjd

kiltti /kˈiltːɪ/ (n)
Kilt
  perinteinen skotlantilainen miesten ruutukankainen hame

kimalainen /kˈimalˌainen/ (n)
Hummel
  rakenteeltaan kömpelön oloinen yhteiskunnissa elävä mesipistiäinen, josta on useita lajeja (Bombus)

kimbri /kˈimbrɪ/ (n)
Kimber
  kimbrit eräs germaanikansa

kimeä /kˈimeæ/ (adj)
schrill
  (äänestä) korkea ja kova

kimrööki /kˈimrøːkɪ/ (n)
Kimenruss
  hienojakoinen puhdas hiili, jota valmistetaan teollisesti kuivatislaamalla tai asetyleeniä käyttäen hiilipitoisista aineista, aiemmin tervanpolton sivutuote

kinematiikka /kˈinematˌiːkːa/ (n)
Kinematik
  kappaleiden liikkeitä, puuttumatta liikkeitä aiheuttaviin voimiin, käsittelevä osa mekaniikkaa, dynamiikan osa

kiniini /kˈinɪːnɪ/ (n)
Chinin
  kiinapuiden kuoressa esiintyvä kitkerä alkaloidi, jota käytetään malarialääkkeenä ja tonic-veden ainesosana

kinkku /kˈiŋkːu/ (n)
Schinken
  sian reisi, lonkka- ja kinnernivelen välinen osa

kinnas /kˈinnas/ (n)
Fäustling
  usein nahasta tehty, käteen laitettava, parillinen vaatekappale, jossa on uloke peukalolle ja yhteinen tila muille neljälle sormelle

kinuski /kˈinuskɪ/ (n)
Karamell
  maidosta tai kermasta ja sokerista keittämällä valmistettu ruskea, toffeen kaltainen makea jälkiruokakastike

kioski /kˈioskɪ/ (n)
Kiosk
  pieni kauppa

kipinä /kˈipɪnæ/ (n)
Funke
  palamisessa tai hankauksessa (ilmaan) vapautuva pieni hehkuva kappale

kippari /kˈipːarɪ/ (n)
Schiffer
  pienehkön laivan päällikkö, laivuri

kipsi /kˈipsɪ/ (n)
Gips
  vaalea kalsiumsulfaattimineraali, joka esiintyy luonnossa rakeisena, levymäisenä tai kuituisena kerrostuneiden kalkkikivien ja suolakerrostumien yhteydessä.
  kalsiumsulfaatin kidevedellinen muoto (CaSO₄ · 2H₂0)
Gipsverband, Gips
  (puhekieli) raajaan tehty tukiside, kipsaus, johon käytetään kipsiä tai lasikuitua

kipu /kˈipu/ (n)
Schmerz
  fyysisen tai henkisen tuskan tuntemus

kipulääke /kˈipulˌæːke/ (n)
Schmerzmittel
  kipua lievittävä lääke, analgeetti

kirahvi /kˈirahvɪ/ (n)
Giraffe
  märehtijöihin kuuluva Afrikan savannien ja arojen eläin (Giraffa camelopardalis), pitkän kaulansa ansiosta maailman korkeimmaksi tunnettu maanisäkäs

kirgiisi /kˈirɡɪːsɪ/ (n)
Kirgisisch
  kirgiisin kieli (kielilyhenne: ky), kirkiisien puhuma turkkilainen kieli, yksi Kirgisian virallisista kielistä.

kirgisialainen /kˈirɡɪsˌialˌainen/ (adj)
kirgisisch
  Kirgisiasta peräisin oleva tai Kirgisiaan liittyvä

kiri /kˈirɪ/ (n)
Spurt Sprint
  pinnistys loppuhetkellä, esim. juoksussa vähän ennen maaliin tuloa; ponnistus aikataulun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi

kiribati /kˈirɪbˌatɪ/ (n)
Kiribatisch
  Kiribatilla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: gil) (sanalista)

kiribatilainen /kˈirɪbˌatɪlˌainen/ (adj)
kiribatisch
  Kiribatilta peräisin oleva tai Kiribatiin liittyvä.

kiribatilainen /kˈirɪbˌatɪlˌainen/ (n)
Kiribatier, Kiribatierin
  Pysyvästi Kiribatilla asuva henkilö.

kiristää /kˈirɪstæː/ (v)
erpressen
  muuttaa sääntöjä tai määräyksiä ankarammiksi, koventaa vauhtia

kirja /kˈirja/ (n)
Buch
  paperiarkeista koottu sidos tai nidos, johon on painettu tekstiä ja mahdollisesti kuvia

kirjahylly /kˈirjahˌylly/ (n)
Bücherregal
  huonekalu, seinän viereen tuleva hylly jossa pidetään kirjoja ja usein muita esineitä

kirjailija /kˈirjailˌija/ (n)
Schriftsteller, Schriftstellerin
  henkilö, joka kirjoittaa kirjoja ammatikseen tai harrastuspohjalta, ja jonka teoksia on julkaistu

kirjain /kˈirjain/ (n)
Buchstabe, Letter
  äänteisiin perustuvan kirjoitusjärjestelmän merkki

kirjakauppa /kˈirjakˌaupːa/ (n)
Buchladen, Buchhandlung
  pääasiassa kirjoja myyvä liike

kirjakieli /kˈirjakˌielɪ/ (n)
Schriftsprache, Hochsprache
  kielioppisääntöjen noudattamiseen pyrkivä kirjoitettu yleiskieli

kirjallinen /kˈirjallɪnen/ (adj)
schriftlich
  sellainen, joka on kirjoitetussa muodossa, kirjoittamalla ilmaistu
literarisch
  sellainen, joka liittyy kirjallisuuteen, kirjallisuuteen liittyvä

kirjallisuus /kˈirjallɪsuːs/ (n)
Literatur
  kirjoitettu kieli eri muodoissa, kaikkien kirjoitettujen, painettujen ja perimätietona siirtyneiden kielellisten tuotteiden kokonaisuus; kirjallisuus kuuluu taidemuotoihin

kirjapaino /kˈirjapˌaino/ (n)
Druckerei, Buchdruckerei
  painotuotteiden valmistuspaikka, painotalo

kirjasin /kˈirjasɪn/ (n)
Gattung
  metallisessa ladontakappaleessa, kirjakkeessa, oleva kohokuvio, jolla kirjain tai muu merkki painetaan paperille

kirjasto /kˈirjasto/ (n)
Bibliothek, Bücherei
  valtion tai kunnan hallinnoima laitos, josta voi lainata muun muassa kirjoja ja CD-levyjä; lainakirjasto, lainasto
Bibliothek
  kirjoista tai musiikista muodostuva kokoelma, jonkun omistamat kirjat
Programmbibliothek, Bibliothek
  ohjelman suorituksen aikana käytettävien aliohjelmien kokoelma

kirjastoauto /kˈirjastoˌauto/ (n)
Fahrbibliothek
  (tavallisesti linja-autosta muokattu) auto, jota käytetään kirjaston toimipisteenä

kirjastonhoitaja /kˈirjastˌonhoitˌaja/ (n)
Bibliothekarin, Bibliothekar
  kirjastoa vastuullisena hoitava henkilö, jolla on kirjastolain mukainen kelpoisuus kirjastonhoitajana toimimiseen

kirjava /kˈirjava/ (adj)
bunt
  jossa on useita värejä, monivärinen

kirje /kˈirje/ (n)
Brief
  vastaanottajalle osoitettu kirjoitettu tiedonanto, jonka muoto vaihtelee

kirjekuori /kˈirjekˌuorɪ/ (n)
Briefumschlag, Umschlag
  paperista taiteltu kuori, päällys, johon kirje laitetaan postitusta varten. Kirjekuori voidaan sulkea kostuttamalla liimapinta.

kirjelaatikko /kˈirjelˌaːtɪkːo/ (n)
Briefkasten
  laatikko, johon jätetään lähetettävät kirjeet ja kortit.

kirjepommi /kˈirjepˌommɪ/ (n)
Briefbombe
  vastaanottajalle postipaketissa lähetetty pommi, joka laukeaa avattaessa

kirjoittaa /kˈirjoitːaː/ (v)
schreiben
  yhdistelemällä kirjoitusmerkkejä tuottaa tekstiä, esim. kynällä paperille tai tietokoneen näppäimistöllä tai muulla syöttölaitteella

kirjoitus /kˈirjoitus/ (n)
Schrift, Schriftstück
  taito kirjoittaa, merkitä muistiin kirjainmerkeillä
  kirjoittamalla laadittu tuotos, teksti

kirjoituskone /kˈirjoitˌuskone/ (n)
Schreibmaschine
  mekaaninen laite, jolla voi näppäimiä painellen kirjoittaa tekstiä paperille

kirjoitusmerkki /kˈirjoitˌusmerkːɪ/ (n)
Schriftzeichen
  kirjoittamiseen käytetty merkki: kirjain, tavumerkki, sanamerkki

kirjoituspöytä /kˈirjoitˌuspøytæ/ (n)
Schreibtisch
  pöytä, jonka päällä kirjoitetaan

kirjoitustaito /kˈirjoitˌustaito/ (n)
Schreibfertigkeit
  kirjoittamisen taito

kirjopapurikko /kˈirjopˌapurˌikːo/ (n)
Gelbringfalter
  eräs täpläperhosten heimoon kuuluva päiväperhosten laji () tai sen yksilö

kirjopillike /kˈirjopˌillɪke/ (n)
Bunter Hohlzahn
  eräs pillikkeiden sukuun kuuluva huulikukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

kirkas /kˈirkas/ (adj)
hell, klar
  valoisa, kiiltävä

kirkkaus /kˈirkːaus/ (n)
Helligkeit, Helle
  se, että on kirkas

kirkko /kˈirkːo/ (n)
Kirche
  (kristinusko) kirkkorakennus; rakennus, jossa pidetään jumalanpalveluksia

kirkkokunta /kˈirkːokˌunta/ (n)
Kirchengemeinde
  uskonnollinen yhteisö, etenkin kristillisperäinen, jolla on yhteinen uskontunnustus

kirkkomusiikki /kˈirkːomusˌiːkːɪ/ (n)
Kirchenmusik
  kirkossa esitettävä hengellinen musiikki

kirkkopäivät /kˈirkːopˌæivæt/ (n)
Kirchentag, Kirchentagung
  Suomen evankelis-luterilaisen kirkon joka toinen vuosi eri paikkakunnilla järjestämä tilaisuus, jossa kirkon työntekijät, luottamushenkilöt ja maallikot pohtivat ajankohtaisia aiheita

kirkkovuosi /kˈirkːovˌuosɪ/ (n)
Kirchenjahr
  kirkon adventista alkava ja pyhäinpäivään päättyvä ajanjakso

kirkonkello /kˈirkoŋkˌello/ (n)
Kirchenglocke
  kirkon torniin tai erilliseen tapuliin sijoitettu suuri metallinen soittokello, jota soitetaan mm. ennen jumalanpalveluksen alkua ja hautajaisten yhteydessä

kirkonkylä /kˈirkoŋkˌylæ/ (n)
Kirchdorf
  historiallisesti kyläyhteisön, johon on saatu oma pappi ja muodostettu seurakunta, maille rakennettu oma kirkko ja sen lähiympäristöön muodostunut taajama

kirkua /kˈirkua/ (v)
schreien, kreischen
  huutaa kauhun vallassa, yleensä kimeällä ja korkealla äänellä

kirnu /kˈirnu/ (n)
Butterfass, Butterfertiger, Rührtrommel
  maatalousyhteiskunnassa käytetty manuaalisesti toimiva laite, jolla valmistettiin maidosta voita kirnuamalla

kiroilla /kˈiroilla/ (v)
fluchen
  käyttää kirosanoja puheessaan

kiropraktikko /kˈiroprˌaktɪkːo/ (n)
Chiropraktiker
  kiropraktiikan harjoittaja

kirpeä /kˈirpeæ/ (adj)
bitter
  (mausta) hapokas, terävä, hapan

kirppu /kˈirpːu/ (n)
Floh
  jokin Siphonaptera-lahkon pieni, siivetön, sivuilta litistynyt hyönteinen, joka hyppii voimakkailla takajaloilla ja elää loisena lämminveristen karvapeitteessä imien verta

kirpputori /kˈirpːutˌorɪ/ (n)
Flohmarkt, Trödelmarkt
  paikka jossa voi ostaa ja myydä käytettyjä tavaroita

kirsikka /kˈirsɪkːa/ (n)
Kirsche
  kirsikkapuu tai pensas
  sen hedelmä, syötävä luumarja

kirsikkapuu /kˈirsɪkːapuː/ (n)
Kirschbaum, Kirsche
  lehtipuu, jossa kasvaa kirsikoita

kirsu /kˈirsu/ (n)
Nasenspiegel
  eräillä nisäkkäillä (esimerkiksi koiralla) kuononpää

kirurgi /kˈirurɡɪ/ (n)
Chirurg, Chirurgin
  leikkauksia suorittava lääkäri, kirurgian harjoittaja

kirurgia /kˈirurɡˌia/ (n)
Chirurgie
  leikkausten avulla hoitava lääketieteen haara

kirurginen /kˈirurɡɪnen/ (adj)
chirurgisch
  kirurgiaan liittyvä

kirveli /kˈirvelɪ/ (n)
Kälberkropf
  mikä tahansa kirvelien sukuun () kuuluva sarjakukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

kirvelit /kˈirvelɪt/ (n)
Kälberkröpfe
  yksi sarjakukkaiskasvien heimon suvuista ()

kirves /kˈirves/ (n)
Axt Beil, Axt
  työkalu tai ase, jossa kiilamainen terä on kiinnitettynä poikittain varteen

kirvesmies /kˈirvesmies/ (n)
Zimmermann
  rakennusalan ammattilainen, joka hoitaa työmailla erityisesti kaikki puurakentamiseen liittyvät työt

kiskoa /kˈiskoa/ (v)
rücken
  vetää tai repiä kovalla voimalla
wuchern
  veloittaa rahaa, erityisesti korkoa, ylenmääräisesti

kissa /kˈissa/ (n)
Katze, Kater
  kissaeläinlaji (), jossa on useita rotuja; tarkoitetaan tavallisesti maatilojen hyötyeläimenä ja lemmikkinä pidettyä puolikesyä kotieläintä ()

kissanhiekka /kˈissanhˌiekːa/ (n)
Katzenstreu
  kissan hiekka-astiaan laitettava kosteudesta paakkuuntuva seos

kissanpentu /kˈissampˌentu/ (n)
Kätzchen
  kissan jälkeläinen tai nuori kissa aina 6–10 kuukauden ikään asti

kisälli /kˈisællɪ/ (n)
Geselle
  käsityöläisammateissa koulutuksen, mutta ei vielä mestarin oikeuksia saaneen ammattilaisen arvonimi

kitakieleke /kˈitakˌieleke/ (n)
Gaumenzäpfchen, Uvula
  kitapurjeeseen kiinnittynyt ja kurkun yllä riippuva lihaskudoksesta muodostunut pieni kielimäinen uloke, pikkukieli

kitaluu /kˈitaluː/ (n)
Keilbein
  poskiluun yläpuolella ja silmän takana oleva kallon osa ()

kitapurje /kˈitapˌurje/ (n)
Gaumensegel
  suulaen pehmeä osa, lakipurje

kitara /kˈitara/ (n)
Gitarre
  luutusta kehittynyt sormilaudallinen tasapohjainen, tavallisesti 6-kielinen kielisoitin

kitiini /kˈitɪːnɪ/ (n)
Chitin
  polysakkaridi, jota esiintyy mm. sienten soluseinissä, hyönteisten tukirangoissa ja äyriäisten kuorissa

kitkerä /kˈitkeræ/ (adj)
bitter, herb
  karvas, katkera, kirveltävä

kitsi /kˈitsɪ/ (n)
Kitsch
  taiteellisesti arvoton, mauton taide-, kirjallisuus tai musiikkiteos, muu esine tai ilmiö

kitti /kˈitːɪ/ (n)
Kitt
  halkeamien ja kolojen täyte- ja siloitemassa, joka kuivuessaan kovettuu

kitupiikki /kˈitupˌiːkːɪ/ (n)
Geizhals, Geizkragen, Geizbock
  saita ihminen

kiuas /kˈiuas/ (n)
Saunaofen
  laite jolla lämmitetään sauna

kiukku /kˈiukːu/ (n)
Ärger
  kielteinen tunne, suuttumus, vihastus

kiuru /kˈiuru/ (n)
Feldlerche
  , kesäisin korkealla avoimen viljelysmaan yllä lentelevä laululintu

kiusallinen /kˈiusallɪnen/ (adj)
peinlich
  nolo, epämukava

kiusata /kˈiusata/ (v)
schinden
  olla ilkeä toiselle, esim. nimitellä tai satuttaa fyysisesti

kiva /kˈiva/ (adj)
toll, nett
  miellyttävä, mukava

kivennäisvesi /kˈivennˌæisvesɪ/ (n)
Mineralwasser
  virvoitusjuomana myytävä vesi, joka on peräisin luonnollisesta lähteestä tai johon on lisätty erilaisia suoloja, usein myös hiilihappoa

kives /kˈives/ (n)
Hoden, Testikel
  urospuolisten nisäkkäiden sukupuolielimiin kuuluva, kivespussissa sijaitseva, siittiöitä tuottava rauhanen

kivespussi /kˈivespˌussɪ/ (n)
Hodensack, Skrotum
  miehen sukupuolielin, jossa kivekset sijaitsevat

kivessyöpä /kˈivessˌyøpæ/ (n)
Hodenkrebs
  kivekseen kehittyvä syöpä

kivestulehdus /kˈivestulˌehdus/ (n)
Orchitis
  kivesten tulehdus, joka tulee usein esim. sikotaudin komplikaationa

kivi /kˈivɪ/ (n)
Stein, Kiesel, Kieselstein
  kalliolohkare, kallioperästä irronnut kiinteä kappale
Stein
  mineraaliyhdisteet kiinteänä materiaalina

kivihiili /kˈivɪhˌiːlɪ/ (n)
Steinkohle, Kohle
  kiinteä ja hauras, väriltään musta tai mustanruskea rasvankiiltoinen tai himmeäpintainen, hiilen, vedyn, hapen, typen ja rikin yhdisteitä sekä rautaa, magnesiumia, kalsiumia, kaliumia, piitä, klooria ym. alkuaineita sisältävä hiilikivilaji

kivihuulikala /kˈivɪhˌuːlɪkˌala/ (n)
Klippenbarsch
  huulikalojen heimoon kuuluvan -suvun ainoa laji () tai sen yksilö

kivijalka /kˈivɪjˌalka/ (n)
Fundament, Grundstein
  rakennuksen kivinen perustus
Erdgeschoss
  kerrostalon katutason kerros, johon käydään sisälle kadun puolelta
Basis, Fundament, Grundlage, Grundstein
  vankka pohja

kivikirves /kˈivɪkˌirves/ (n)
Steinbeil
  esihistoriallinen kirves, jonka terä on tehty kivestä

kivinen /kˈivɪnen/ (adj)
steinig
  sellainen, jossa tai jolla on kiviä

kivinilkka /kˈivɪnˌilkːa/ (n)
Aalmutter
  mikä tahansa kivinilkkojen heimoon () kuuluva kalalaji tai sellaisen yksilö
  mikä tahansa edelliseen kuuluvan kivinilkkojen suvun () laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) edelliseen kuuluva laji tai sen yksilö

kivisimppu /kˈivɪsˌimpːu/ (n)
Groppe
  yksi simppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista () tai sen yksilö

kivitasku /kˈivɪtˌasku/ (n)
Steinschmätzer
  (yleisesti) mikä tahansa kivitaskujen sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) laji tai sen yksilö

kivääri /kˈivæːrɪ/ (n)
Gewehr
  pitkällä rihlatulla piipulla varustettu tuliase, jolla ammutaan metallihylsyisiä ammuksia

klaava /klˈaːva/ (n)
Zahl
  metallirahan arvopuoli, vastakohta kruuna

klamydia /klˈamydˌia/ (n)
Chlamydie
  Chlamydia trachomatis -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

klarinetisti /klˈarɪnetˌistɪ/ (n)
Klarinettist, Klarinettbläserin, Klarinettistin Klarinettbläser
  klarinetin soittaja

klarinetti /klˈarɪnˌetːɪ/ (n)
Klarinette
  puupuhaltimiin kuuluva puhallinsoitin

klarinettikonsertto /klˈarɪnˌetːɪkˌonsertːo/ (n)
Klarinettenkonzert
  konsertto klarinetille

klassinen /klˈassɪnen/ (adj)
klassisch
  muinaisen Kreikan ja Rooman sivistykseen kuuluva, sille ominainen tai sitä koskeva

klassismi /klˈassɪsmɪ/ (n)
Klassizismus
  taiteessa erityisesti 1700- ja 1800-luvuilla vaikuttanut tyylisuunta

klaustrofobia /klˈaustrofˌobɪa/ (n)
Klaustrophobie, Platzangst
  kammo suljettuja tiloja kohtaan, ahtaanpaikankammo

klausuuri /klˈausuːrɪ/ (n)
Klausur
  luostariin sulkeutuminen

klaviatuuri /klˈavɪatˌuːrɪ/ (n)
Klaviatur
  pianon ja pianonkaltaisten soittimien koskettimisto, sormio

kleptomaani /klˈeptomˌaːnɪ/ (n)
Kleptoman
  kleptomaniasta kärsivä henkilö

kleptomania /klˈeptomˌanɪa/ (n)
Kleptomanie
  pakonomainen tarve varastaa tavaraa tai tehdä näpistyksiä

klintti /klˈintːɪ/ (n)
Klint
  jyrkkä rantatörmä, joka on syntynyt kun veden alta kuluttama kallio on romahtanut

klisee /klˈiseː/ (n)
Klischee
  kulunut idea tai sanonta, joka on jo menettänyt ilmaisuvoimansa

klitoris /klˈitorɪs/ (n)
Kitzler, Klitoris
  (anatomia) naisen sukupuolielinten herkin osa

klooni /klˈoːnɪ/ (n)
Klon
  suvuttomasti monistettu elollinen yksilö, joka on geneettisesti identtinen alkuperäisen yksilön kanssa

kloori /klˈoːrɪ/ (n)
Chlor
  halogeeneihin kuuluva alkuaine

kloridi /klˈorɪdɪ/ (n)
Chlorid
  kloridi-ioni, kloorista muodostunut anioni, Cl-

kloroformi /klˈorofˌormɪ/ (n)
Chloroform
  kemiallinen yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, makean tuoksuinen, voimakkaasti haihtuva neste, joka ei ole syttyvää kaasumaisenakaan

klotoidi /klˈotoidɪ/ (n)
Klothoide, Klotoide
  spiraali, jonka kaarevuus muuttuu suoraviivaisesti

klovni /klˈovnɪ/ (n)
Clown
  perinteinen sirkuksen hahmo, tietyllä tavalla maskeerattu ja puettu ilveilijä

klusiili /klˈusɪːlɪ/ (n)
Plosiv
  umpiäänne; äänne, joka syntyy kun ilmavirta ensin katkaistaan ääntöväylässä ja annetaan sitten purkautua

knesset /knˈesset/ (pn)
Knesset
  Israelin valtion kansanedustuslaitos, parlamentti, joka säätää lait

koboltti /kˈoboltːɪ/ (n)
Kobalt, Cobalt
  eräs alkuaine, kova ferromagneettinen hopeanvalkoinen metalli, jota käytetään metalliseoksissa, kemiallinen merkki Co

kobolttikanuuna /kˈoboltːˌikanˌuːna/ (n)
Kobaltkanone
  gammasäteilyä lähettävä laite, jota käytettiin syövän hoidossa

kobra /kˈobra/ (n)
Kobra
  vaarallisten myrkkytarhakäärmeiden kobrien () sukuun kuuluva käärmelaji

kodeiini /kˈodeˌiːnɪ/ (n)
Codein, Kodein
  eräs heikko opioidi, jota käytetään lievänä kipu- ja yskänlääkkeenä

kodifikaatio /kˈodɪfɪkˌaːtɪo/ (n)
Kodifikation
  koonnos, lakien koostaminen yhteen

koepala /kˈoepˌala/ (n)
Probe
  kehosta otettu kudosnäyte sairauden selvittämiseksi

koetinkivi /kˈoetˌiŋkɪvɪ/ (n)
Goldstein
  kivi, jota käytetään kulta- ja hopeapitoisuuden määrittämisessä

kofeiini /kˈofeˌiːnɪ/ (n)
Koffein
  piristävä alkaloidi 1,3,7-trimetyyliksantiini, jota on useissa kasveissa, mm. kahvissa ja teessä

kofeiiniton /kˈofeˌiːnɪton/ (adj)
entkoffeiniert
  sellainen, joka ei sisällä kofeiinia

kognaatti /kˈoɡnaːtːɪ/ (n)
Kognat, Verwandte, verwandtes Wort
  sukulaissana; sana jolla on sama alkuperä

kognitio /kˈoɡnɪtˌio/ (n)
Kognition
  mielessä tapahtuva tiedon käsittely; ajattelu tai korkeammat henkiset toiminnot

kohde /kˈohde/ (n)
Ziel
  se, jolle, jota varten tai johon kohdistuen jotakin tehdään tai huomio, tunteet kohdentuvat

kohdekieli /kˈohdekˌielɪ/ (n)
Zielsprache
  kieli jolle käännetään; käännöksen kieli

kohdistaa /kˈohdɪstaː/ (v)
richten, zuwenden
  suunnata jokin johonkin

kohdunkaula /kˈohduŋkˌaula/ (n)
Gebärmutterhals
  (elimistö) emättimen ja kohdunrungon välinen kohdun osa, cervix uteri

koherenssi /kˈoherˌenssɪ/ (n)
Kohärenz
  yhtenäisyys, yhdenmukaisuus, samankaltaisuus
  sisäinen loogisuus ja järkevyys
  tila jossa aaltoliikkeen aaltojen vaiheet osuvat päällekkäin ja vahvistavat toisiaan

kohina /kˈohɪna/ (n)
Rauschen
  kohiseva ääni

kohokohta /kˈohokˌohta/ (n)
Höhepunkt
  jonkin tapahtuman tai esim. tarinan huipentuma

kohotahti /kˈohotˌahtɪ/ (n)
Auftakt
  sävellyksen tai fraasin alussa, ennen ensimmäisen tahdin ensimmäistä iskua, soivat sävelet

kohta /kˈohta/ (n)
Punkt
  suhteelliseen tarkkarajainen paikka jossakin

kohtalo /kˈohtalo/ (n)
Schicksal, Fügung
  asioiden kulku tai yleensä huono lopputulos ikään kuin se olisi ennalta määrätty

kohtaus /kˈohtaus/ (n)
Anfall
  ihmisille äkkinäisesti tuleva sairauteen tai sairastumiseen liittyvä oire
Szene
  näytelmän, elokuvan, romaanin tai novellin osa

kohteliaasti /kˈohtelɪˌaːstɪ/ (adv)
höflich
  olemalla kohtelias

kohteliaisuus /kˈohtelɪˌaisuːs/ (n)
Höflichkeit, Kompliment
  se, että on kohtelias; hyvät tavat

kohtelias /kˈohtelɪas/ (adj)
höflich
  sellainen, joka on ystävällinen ja huomaavainen

kohtikatsova /kˈohtɪkˌatsova/ (adj)
hersehender
  katsojaa kohti katsova

kohtu /kˈohtu/ (n)
Gebärmutter, Mutterleib
  (elimistö) naaraspuolisilla nisäkkäillä oleva lihaksikas elin, jonka sisällä sikiö kasvaa ja kehittyy

koi /kˈoi/ (n)
Motte
  jokin noin 3000-lajisen aitokoiden eli varsinaisten koiperhosten heimon () hyönteinen

koillinen /kˈoillɪnen/ (adj)
nordöstlich, nordost
  sellainen, joka sijaitsee koillisessa, koillisessa oleva tai koillisesta tuleva, koillisen puoleinen

koillinen /kˈoillɪnen/ (n)
Nordosten, Nordost
  väli-ilmansuunta pohjoisen ja idän välissä

koira /kˈoira/ (n)
Hund
  Canidae-heimon suden sukuinen kotieläimeksi kesyyntynyt eläin ()

koiranheinä /kˈoiranhˌeinæ/ (n)
Gewöhnliches Knäuelgras
  (erityisesti) koiranheinien sukuun kuuluva

koirankoppi /kˈoiraŋkˌopːɪ/ (n)
Hundehütte
  yleensä asuintalon tontilla sijaitseva, koiraa varten tehty rakennelma

koiranäyttely /kˈoiranˌæytːely/ (n)
Hundeausstellung
  koirien näyttely- ja arvostelutapahtuma

koivikko /kˈoivɪkːo/ (n)
Birkenhain, Birkenwäldchen
  metsäalue, jossa kasvaa ainoastaan tai pääasiassa koivuja

koivu /kˈoivu/ (n)
Birke
  puukasvisuku (), jonka lehtipuulajeja Suomessa kasvaa kolme: hieskoivu, rauduskoivu ja vaivaiskoivu. Koivu on tuulensuosija, jonka kukinto on kerrottu norkko. Koivun hedelmä on pähkylä.

kojelauta /kˈojelˌauta/ (n)
Armaturenbrett
  moottoriajoneuvon ohjaamon paneeli, jossa sijaitsee mittaristo ja monissa tapauksissa myös osa hallintalaitteistosta. Mittaristoon kuuluu yleensä nopeus-, kierrosluku-, moottorinlämpö- ja polttoainemittari.

kokaiini /kˈokaˌiːnɪ/ (n)
Kokain
  kokapensaista saatava alkaloidi, joka stimuloi keskushermostoa estämällä dopamiinin, noradrenaliinin ja serotoniinin takaisinottoa hermosoluun; käytetään päihteenä valkoisen jauheen muodossa yleensä nuuskaamalla nenään

kokea /kˈokea/ (v)
erleben
  havainnoida tapahtumia; käydä läpi jokin tuntemus; tehdä joitain tekoja, jotka voivat muuttaa tietomäärää, mielipiteitä tai kykyjä

kokemus /kˈokemus/ (n)
Erfahrung
  kokeneisuus, harjaantuneisuus johonkin
Erfahrung, Erlebnis
  elämys

kokki /kˈokːɪ/ (n)
Koch, Köchin
  johtava ruoanlaittaja, usein keittiömestari; ravintolakokki
Kokke
  morfologialtaan pallonmuotoinen bakteeri

kokko /kˈokːo/ (n)
Feuerhaufen
  suuri kasa puuta, joka on kerätty polttamista varten; iso nuotio

koko /kˈoko/ (adj)
ganz
  kaikki, täysi

koko /kˈoko/ (n)
Größe
  Kertoo absoluuttisista tai suhteellisista fyysisistä mitoista, sen kuinka suuri tai pieni joku tai jokin on. Koko voidaan ilmaista numeroin tai kirjainsymbolein. Esimerkiksi pituus, leveys, syvyys; pinta-ala; tilavuus.

kokoelma /kˈokoˌelma/ (n)
Sammlung, Kollektion
  kerätty valikoima jonkin mallin mukaisesti järjestettynä

kokonaisluku /kˈokonˌaisluku/ (n)
ganze Zahl, Ganzzahl
  positiivinen tai negatiivinen jakamaton ja desimaaliton luku, lukujoukon ℤ luku

kokonaisuus /kˈokonˌaisuːs/ (n)
Ganze, Gesamtheit
  yhteenkuuluvien osatekijöiden muodostama yhdessä toimiva yhdistelmä tai järjestelmä

kokonuotti /kˈokonˌuotːɪ/ (n)
ganze Takt
  ¹/₁-nuotti, neljä ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa koko tahdin pituinen nuotti

kokopuku /kˈokopˌuku/ (n)
Anzuk, Straßenanzuk
  pukuyhdistelmä samankuosisista housuista ja takista, sisältää yl. asuun sopivat liivit

kokopäivätyö /kˈokopˌæivætyø/ (n)
Ganztagsarbeit
  säännöllisenä työaikana kokopäiväisesti viitenä päivänä viikossa tehtävä työ

kokous /kˈokous/ (n)
Versammlung, Meeting, Treffen
  tilaisuus, johon useita ihmisiä tulee koolle

koksi /kˈoksɪ/ (n)
Koks
  kuivatisle, joka syntyy kaasulaitoksen sivutuotteena tai vartavasten koksittamalla; nimetään lähtöaineen tai käyttötarkoituksen mukaan; käytetään polttoon, kemianteollisuuden tarpeisiin ja masuuneissa.

koktaili /kˈoktailɪ/ (n)
Cocktail
  cocktail

kolari /kˈolarɪ/ (n)
Zusammenstoß, Kollision, Unfall
  kulkuneuvojen yhteentörmäys

kolera /kˈolera/ (n)
Cholera
  koleravibrion () aiheuttama vaarallinen tartuntatauti, joka saadaan saastuneen juomaveden tai ruoan mukana

kolesteroli /kˈolestˌerolɪ/ (n)
Cholesterin, Cholesterol
  ihmisen ja eläinten kaikkiin kudoksiin välttämättömänä kuuluva tyydyttymätön, rengasrakenteinen, veteenliukenematon kiteinen steroideihin kuuluva alkoholi, jota maksa tuottaa ja jota saadaan myös ravinnosta

kolhoosi /kˈolhoːsɪ/ (n)
Kolchos
  osuustoiminnallinen maatila Neuvostoliitossa

kolibri /kˈolɪbrɪ/ (n)
Kolibri
  mikä tahansa kolibrien heimoon () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

kolikko /kˈolɪkːo/ (n)
Münze, Geldstück
  metallista lyöty raha, usein pieniarvoinen metalliraha

kolja /kˈolja/ (n)
Schellfisch
  Pohjois-Atlantilla esiintyvä turskakala ()

kollega /kˈolleɡa/ (n)
Kollege
  virkatoveri, työtoveri

kollektiivi /kˈollektˌiːvɪ/ (n)
Kollektiv
  yhteistoiminnallinen yksikkö

kollektiivisana /kˈollektˌiːvɪsˌana/ (n)
Kollektivum, Sammelbegriff
  kieliopilliselta luvultaan yksiköllinen substantiivi, joka tarkoittaa useista olioista koostuvaa ryhmää tai muuta kokonaisuutta

kolloidi /kˈolloidɪ/ (n)
Kolloid
  (kemia) ympäröivään väliaineeseen sekoittunut aine, joka muodostuu häviävän pienistä hiukkasista. Väliaineena saattaa toimia vesi, alkoholi, ilma, rasva tms.

kollokaatio /kˈollokˌaːtɪo/ (n)
Kollokation, Wortverbindung
  samassa lausekkeessa usein esiintyvät sanat

kolmas valtakunta /kˈolmas vˈaltakˌunta/ (n)
Drittes Reich
  saksalaisten antama nimitys natsi-Saksalle

kolmikko /kˈolmɪkːo/ (n)
Trialis, Dreizahl, Trial
  triaali; kieliopillinen luku, jota käytetään, kun puheena olevia asioita on täsmälleen kolme. On tavattu vain eräiden austronesialaisperäisten kielten pronomineilla.

kolmikulmio /kˈolmɪkˌulmɪo/ (n)
Dreieck
  monikulmio, jossa on kolme kulmaa

kolmio /kˈolmɪo/ (n)
Dreieck
  monikulmio, jossa on kolme sivua ja kolme kulmaa
Dreizimmerwohnung
  asunto, jossa on kolme huonetta (kun keittiötä ja kylpyhuonetta ei lasketa huoneiksi)

kolmipyörä /kˈolmɪpˌyøræ/ (n)
Dreirad
  kolmella pyörällä varustettu polkupyörä

kolmoispiste /kˈolmoispˌiste/ (n)
Tripelpunkt
  faasidiagrammin piste, jossa sama aine voi samanaikaisesti olla sekä kiinteässä, nestemäisessä että kaasumaisessa olomuodossa

kolmonen /kˈolmonen/ (n)
Drei
  kolmen numero, numero 3; numerolla kolme merkitty tai järjestetty

kolonialismi /kˈolonˌialˌismɪ/ (n)
Kolonialismus
  siirtomaapolitiikka; erityisesti eurooppalaisten valtojen 1800-luvun lopusta 1900-luvun puoliväliin harjoittama

kolonna /kˈolonna/ (n)
Kolonne
  sotilasajoneuvojen rivistö, saattue

kolonnadi /kˈolonnˌadɪ/ (n)
Kolonnade
  pylväsrivi, pylväikkö

koltansaame /kˈoltansˌaːme/ (n)
Skoltsamisch
  Suomessa ja luoteisella Venäjällä puhuttava saamelaiskieli (kielitunnus: sms)

kolumbialainen /kˈolumbˌialˌainen/ (adj)
kolumbianisch
  Kolumbiasta peräisin oleva tai Kolumbiaan liittyvä

kolumbialainen /kˈolumbˌialˌainen/ (n)
Kolumbianer, Kolumbianerin
  pysyvästi Kolumbiassa asuva henkilö

koma /kˈoma/ (n)
Koma
  komeetan ytimen ympärillä oleva Auringon säteilyn irrottama pöly- ja kaasupilvi; huntu
  eräs kuvausvirhe

komedia /kˈomedˌia/ (n)
Komödie
  huvinäytelmä; yksi draaman lajeista

komeetta /kˈomeːtːa/ (n)
Komet, Schweifstern
  pääasiassa jäästä koostuva aurinkokunnan kappale, jonka ympärillä on Auringon säteilyn irrottama koma ja kaasu- tai pölypyrstö

komennus /kˈomennus/ (n)
Abordnung
  tilapäinen työtehtävä, jonka henkilö suorittaa toisessa paikassa tai toisissa tehtävissä kuin normaalin työnsä

komentaja /kˈomentˌaja/ (n)
Fregattenkapitän
  yksi merivoimien sotilasarvoista, vastaa Suomessa maa- ja ilmavoimien everstiluutnanttia

komissio /kˈomɪssˌio/ (n)
Kommission
  ryhmä tiettyyn toimeen nimettyjä henkilöitä, komitea, toimikunta, valtuuskunta

komitatiivi /kˈomɪtatˌiːvɪ/ (n)
Komitativ
  seuraa tai kuulumissuhdetta ilmaiseva sijamuoto; suomen komitatiivissa olevan sanan sijapääte on -ine, johon substantiivien kohdalla liittyy myös omistusliite.

kommentti /kˈommentːɪ/ (n)
Anmerkung
  jotain kommentoiva ilmaus; mielipiteen ilmaus, selitys, huomautus

kommunismi /kˈommunˌismɪ/ (n)
Kommunismus
  Karl Marxin kapitalismin kritiikin ja yhteiskunnallisen kehityskulun tarkastelun yhteydessä hahmottama ekstrapolaatio ja Marxin ajatuksille perustuva ideologia yhteiskunnallisen kehityskulun huipentumasta, joka saavutetaan Marxin mielestä välttämättömän sosialismin välivaiheen kautta, kun yhteiskunta on kehittynyt korkealle tasolle; vallitsee yhteiskuntaluokaton yhteiskunnallinen utopia, jossa toteutuu tuotantovälineiden yhteisomistus ja raha ja valtio ovat poistuneet tarpeettomina
  pääasiassa Vladimir Leninin ajatuksille perustuva poliittinen aate, joka pyrkii käytännöllisesti syrjäyttämään porvariluokan ja porvarien hallitseman valtion väkivaltaisen vallankumouksen kautta ilman Marxin teoretisoimaa sosialismin välivaihetta, ja johtoporukalla on pyrkimys kehittää maata valtiojohtoisesti sosialismiin ja etenevästi kohti Marxin utopiaa; yksityisomaisuus valtiollistetaan tai kollektivisoidaan; oikeammin marxismi-leninismi; käytetty myös sanaa bolševismi
  1900-luvulla eri maissa kokeiltu nimellisesti sellaiseksi kutsuttu ja marxismi-leninismillä perusteltu, mutta Marxin alkuperäisistä ja Leninin käytännöllisistä ajatuksista suurestikin poikkeava yhteiskuntamalli, jossa ainakin nimellisesti kommunistisen puolueen johtama totalitaarinen valtio omisti pääosan tuotantovälineistä ja toteutti keskusjohtoista suunnitelmataloutta; kutsuttu myös valtiokapitalismiksi, valtiososialismiksi tai reaalisosialismiksi; tunnetuimpia harjoittajia Josif Stalin (stalinismi) ja Mao Zedong (maolaisuus)

kommunisti /kˈommunˌistɪ/ (n)
Kommunist, Kommunistin
  kommunistisen puolueen jäsen; entisissä reaalisosialistisissa maissa usein yhteiskuntaa ohjanneen ja hallinneen puoluekoneiston työntekijä
  kommunismin kannattaja; usein henkilö joka kiinnittää huomiota omaisuuden epätasaiseen jakautumiseen
  kuka tahansa hyvin vasemmistolaiseksi tunnustautuva tai puhujan sellaisena pitämä henkilö

komparatiivi /kˈomparatˌiːvɪ/ (n)
Komparativ
  voittoaste, on vertailuaste, joka ilmaisee komparaatiossa keskimmäisen asteen

kompassi /kˈompassɪ/ (n)
Kompass
  suunnan määritykseen tarkoitettu laite, jonka neula näyttää pohjoinen–etelä-suunnan

kompensaatio /kˈompensˌaːtɪo/ (n)
Kompensation
  korvaus menetyksestä, haitasta tai alivoimasta

kompleksi /kˈompleksɪ/ (n)
Komplex
  kokonaisuus, jossa on erillisiä itsenäisiä osia

kompleksiluku /kˈompleksˌiluku/ (n)
komplexe Zahl
  luku, joka koostuu reaaliluvusta ja imaginaariyksiköstä

kompostoida /kˈompostˌoida/ (v)
kompostieren
  maaduttaa käyttämällä kompostia

kompotti /kˈompotːɪ/ (n)
Kompott
  ruoan lisukkeena tai jälkiruokana käytetty hedelmistä valmistettu hilloke, jossa hedelmät ovat kokonaisina tai lohkoina

kompressori /kˈompressˌorɪ/ (n)
Kompressor, Verdichter
  sähköllä tai polttomoottorilla toimiva pumppu, joka pumppaa kaasua pienempään tilaan ja lisää painetta

kompura /kˈompura/ (n)
Tölpel
  sellainen, joka on taipuvainen kompuroimaan

kondensaattori /kˈondensˌaːtːorɪ/ (n)
Kondensator
  elektroniikan ja sähkötekniikan komponentti, joka kykenee varastoimaan energiaa

kondenssivesi /kˈondenssˌivesɪ/ (n)
Kondenswasser
  kylmälle pinnalle tai jäähdytyslaitteistoihin ilmasta tiivistyvä vesi

kondiittori /kˈondɪːtːˌorɪ/ (n)
Konditor, Zuckerbäckerin, Konditorin Zuckerbäcker
  sokerileipuri, konditoriatuotteiden valmistaja

konditionaali /kˈondɪtˌionˌaːlɪ/ (n)
Konditional, Möglichkeitsform
  tapaluokka, joka ilmaisee epävarmuutta tai ehdollisuutta. Konditionaalin pääte suomen kielessä on -isi.

konditoria /kˈondɪtˌorɪa/ (n)
Konditorei
  makeita leivonnaisia valmistava sokerileipomo, jonka yhteydessä on monesti kahvila

kondomi /kˈondomɪ/ (n)
Kondom, Gummi
  siittimen päälle yhdynnän ajaksi laitettava ehkäisyväline, jolla pyritään estämään raskaus ja sukupuolitautien leviäminen

konduktööri /kˈonduktˌøːrɪ/ (n)
Schaffner, Kondukteur
  junan matkustamon tai raitiovaunun valvoja, joka tarkastaa tai myy matkalippuja

kone /kˈone/ (n)
Maschine
  mekaaninen tai sähköinen laite, joka välittää tai muuttaa energiaa suorittamaan tai avustamaan jotakin tehtävää

koneenhoitaja /kˈoneːnhˌoitaja/ (n)
Maschinist, Maschinistin
  tuotantolaitoksessa tuotantoon käytettävän laitteiston käytönvalvontaa ja ylläpitoa työnään toteuttava henkilö

konekivääri /kˈonekɪvˌæːrɪ/ (n)
Maschinengewehr, MG
  raskas alle 20 mm kaliiperin sarjatuliase, joka on suunniteltu pitkiin tulisarjoihin

konepistooli /kˈonepˌistoːlɪ/ (n)
Maschinenpistole
  pistoolipatruunaa ampuva kevyt konetuliase

konflikti /kˈonflɪktɪ/ (n)
Konflikt
  syvä ristiriita, etujen tai näkemysten yhteentörmäys, selkkaus

konjakki /kˈonjakːɪ/ (n)
Kognak, Cognac
  Ranskassa Cognacin maakunnassa valmistettava, tammitynnyreissä vanhennettava viinitisle, vahva alkoholijuoma

konjugaatio /kˈonjuɡˌaːtɪo/ (n)
Konjugation
  vastinkromosomien rinnanasettuminen meioosin alkuvaiheessa

konjunktio /kˈonjuŋktˌio/ (n)
Konjunktion, Bindewort
  sidesana, sanaluokka sanoja ja lauseita yhdistäville sanoille. Konjunktiot jakautuvat rinnastuskonjunktioihin ja alistuskonjunktioihin

konkordanssi /kˈoŋkordˌanssɪ/ (n)
Konkordanz
  yhtäpitävyys, yhdenmukaisuus

konkreettinen /kˈoŋkreːtːɪnen/ (adj)
konkret
  fyysisesti ja aistein havaittavaa

konkurssi /kˈoŋkurssɪ/ (n)
Konkurs
  vararikko; kyvyttömyys maksaa velkojalle (eli takaisin rahan lainaajalle)

konnotaatio /kˈonnotˌaːtɪo/ (n)
Konnotation
  oheismerkitys, ilmaisun herättämä mielleyhtymä; sanan sisältöä täydentävä vivahde, sivumerkitys, joka voi vaihdella yksilöittäin tai puhujaryhmittäin

konsentraatio /kˈonsentrˌaːtɪo/ (n)
Konzentration
  liuoksessa liuenneena olevan ainemäärän pitoisuuden (hiukkasten lukumäärää) liuoksen tilavuusyksikköä kohti ilmaiseva suure, jonka yksikkö on (mol/dm³) tai (mol/l)

konsertti /kˈonsertːɪ/ (n)
Konzert
  tilaisuus, jossa esitetään musiikkia; musiikkiesitys

konservaattori /kˈonservˌaːtːorɪ/ (n)
Tierpräparator
  eläinten täyttäjä

konsessiivinen /kˈonsessˌiːvɪnen/ (adj)
konzessiv
  myöntävä, salliva, myöntyvä

konsiili /kˈonsɪːlɪ/ (n)
Konzil
  katolinen kirkolliskokous

konsiliarismi /kˈonsɪlˌiarˌismɪ/ (n)
Konziliarismus
  uudistusliike katolisessa kirkossa 1300–1500-luvuilla, joko korosti kirkolliskokousten (konsiili) valtaa yli paavin vallan

konsonantti /kˈonsonˌantːɪ/ (n)
Konsonant
  äänne, jota äännettäessä ilmavirta ei pääse etenemään esteettä suun keskilinjalla

konsulaatti /kˈonsulˌaːtːɪ/ (n)
Konsulat
  ulkomaanedustukseen kuuluva lähetetyn tai kunniakonsulin johtama konsulinvirasto

konsultti /kˈonsultːɪ/ (n)
Berater
  henkilö, jonka toimenkuva on tarjota asiantuntijapalveluita erityisesti yrityksille

kontrabasso /kˈontrabˌasso/ (n)
Kontrabass, Bassgeige
  suurin ja matalaäänisin perinteisessä sinfoniaorkesterissa käytettävistä jousisoittimista

kontrabassosaksofoni /kˈontrabˌassosˌaksofˌonɪ/ (n)
Kontrabasssaxophon
  toiseksi matalaäänisin käytössä oleva saksofoniperheen jäsen

kontrapunkti /kˈontrapˌuŋktɪ/ (n)
Kontrapunkt
  melodian vastaääni, melodian kanssa rinnakkainen toinen melodia

kontti /kˈontːɪ/ (n)
Container
  rahtauksessa käytetty standardimittainen tavaran kuljetussäiliö

konttialus /kˈontːɪalus/ (n)
Containerschiff
  rahtilaiva, joka kuljettaa standardikokoisia kontteja

konvikti /kˈonvɪktɪ/ (n)
Konvikt
  ylioppilastäysihoitola, yliopistossa oleva sisäoppilaitos, erityisesti teologian ylioppilaiden kodinomainen asuntola

kooda /kˈoːda/ (n)
Coda
  kappaleen tai muun kokonaisuuden päätöselementti

koodi /kˈoːdɪ/ (n)
Code
  jollain muulla tavoin kuin tavanomaisesti kielellisesti ilmaistu asia; käytetään yleensä jos kielellinen ilmaisu on esim. teknisesti mahdotonta, tehotonta tai halutaan estää ulkopuolisia ymmärtämästä asiaa.

kookosmaito /kˈoːkosmˌaito/ (n)
Kokosmilch
  kookospähkinän mallosta tehty vaalea, maitomainen neste

kookospalmu /kˈoːkospˌalmu/ (n)
Kokospalme, Kokosnusspalme
  sulkapalmuihin lukeutuva puu Cocos nucifera, jonka hedelmä kookospähkinäksi kutsuttu on kookas luumarja

kookospähkinä /kˈoːkospˌæhkɪnæ/ (n)
Kokosnuss
  kookospalmun hedelmä, kookas luumarja, jota kutsutaan arkikielessä pähkinäksi

kookosvesi /kˈoːkosvˌesɪ/ (n)
Kokoswasser
  kirkasta nestettä, jota saadaan nuorten vihreiden kookospähkinöiden sisältä; lähes puhdasta vettä

kooma /kˈoːma/ (n)
Koma
  syvä tajuttomuus

koomikko /kˈoːmɪkːo/ (n)
Komiker, Komikerin
  komedian esittäjä

koommin /kˈoːmmɪn/ (adv)
danach
  sittemmin, jälkeenpäin

koostua /kˈoːstua/ (v)
bestehen
  muodostua joistakin osista

koota /kˈoːta/ (v)
sammeln
  kerätä

kopio /kˈopɪo/ (n)
Kopie
  alkuperäisen (esineen tai asian) jäljennös

koppelo /kˈopːelo/ (n)
Auerhenne
  naaraspuolinen metso, naarasmetso

kopula /kˈopula/ (n)
Kopula
  subjektin ja predikatiivin lauseessa yhdistävä sana

koputtaa /kˈoputːaː/ (v)
klopfen, anklopfen
  kolkuttaa tai lyödä ovea, jotta joku tulisi avaamaan sen

koraali /kˈoraːlɪ/ (n)
Choral
  (musiikki) eri aikakausina eri kirkkokunnissa erilaisia muotoja saanut kirkkolaulu. Koraali on myös virren sävelmä.

koralli /kˈorallɪ/ (n)
Koralle
  eräiden korallieläinten (Anthozoa) muodostama runkokunta ja sen kalkkinen kivettymä; nämä kivettymät etenkin kaupallisesti esim. koruissa hyödynnettynä

koralliriutta /kˈorallɪrˌiutːa/ (n)
Korallenbank, Korallenriff
  meressä oleva runkokunnittain elävien korallieläinten jäänteistä muodostunut kasautuma. Koralliriuttoja on lämpimissä merissä, erityisesti Korallimeressä.

koreografia /kˈoreˌoɡrafˌia/ (n)
Choreografie
  tanssin liikkeiden suunnittelu ja ohjaus sekä näiden lopputulos

kori /kˈorɪ/ (n)
Korb
  usein vitsoista tai päreistä punottu tai muovinen, päältä avoin kuljetusastia
Karosserie
  24 juomapullon muovinen kuljetusastia

korianteri /kˈorɪˌanterɪ/ (n)
Koriander
  eräs vanhimpia tunnettuja viljelykasveja (Coriandrum sativum), jonka lehtiä ja hedelmiä käytetään mausteena
  sen hedelmä, jota myös virheellisesti siemeneksi kutsutaan

koripallo /kˈorɪpˌallo/ (n)
Basketball
  pallopeli, jossa kerätään pisteitä heittämällä pallo korkealla sijaitsevaan vastustajan koriin

koristekasvi /kˈorɪstekˌasvɪ/ (n)
Zierpflanze
  kasvi, jota viljellään lähinnä sen ulkonäön esteettisten arvojen vuoksi koristeeksi

korjaaja /kˈorjaːja/ (n)
Handwerker
  henkilö joka korjaa, erityisesti teknisiä laitteita

korjaamo /kˈorjaːmo/ (n)
Werkstatt
  työpaja tai verstas, jossa korjataan jotain, tavallisesti ajoneuvoja

korjata /kˈorjata/ (v)
reparieren
  saattaa ehyeksi, toimivaksi
ausbessern, ersetzen
  oikaista virheellisyys, korvata virheellinen tai huono oikealla tai paremmalla
einsammeln, ernten
  kerätä tai ottaa talteen

korkea /kˈorkea/ (adj)
hoch
  jonkin mitattavalta suureen suuri arvo

korkeakoulu /kˈorkeakˌoulu/ (n)
Hochschule
  yliopisto tai ammattikorkeakoulu

korkeapaine /kˈorkeapˌaine/ (n)
Hochdruck
  antisykloni, ilmakehän virtausjärjestelmän ilmiö; korkeapaineen alueella vallitseva ympäröivällä alueella vallisevaan paineeseen verrattuna korkeampi ilmanpaine

korkeapaineen alue /kˈorkeapˌaineːn ˈalue/ (n)
Hochdruckgebiet
  maantieteellinen alue, jolla vallitsee korkeapaine

korkeus /kˈorkeus/ (n)
Höhe
  (geometria) pystysuuntainen mitta kohteen tyvestä tai juuresta ylimpään kohtaan
  asema tai sijainti vertailutasoon nähden korkealla, vertailutason yläpuolella

korkeushyppy /kˈorkeushˌypːy/ (n)
Hochsprung
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli ilman apuvälineitä

korkki /kˈorkːɪ/ (n)
Kork, Stöpsel
  korkkitammesta saatava materiaali
Korken
  muovista, metallista tai luonnonkorkista tehty kapeasuisen astian sulkemiseen käytetty tulppa

korkkiruuvi /kˈorkːɪrˌuːvɪ/ (n)
Korkenzieher
  korkkisen pullonkorkin avaamiseen suunniteltu vähintään kahvasta ja metallisesta spiraaliruuvista koostuva työkalu

korkkitammi /kˈorkːɪtˌammɪ/ (n)
Korkeiche
  Välimeren maiden länsiosissa kasvava aina vihanta tammi (), jonka vahvasta kuorikerroksesta kerätään korkkia

korkokanta /kˈorkokˌanta/ (n)
Zinsfuß, Zinsrate, Zinssatz
  prosentteina ilmoitettu tietyltä ajanjaksolta (usein vuosi) maksettavan koron suhde pääomaan

koro /kˈoro/ (n)
Schnitt
  kuvion reunoissa ja kentän tai kuvion jaossa käytetty koristeviiva

koronkiskuri /kˈoroŋkˌiskurɪ/ (n)
Wucherer
  lainaaja, joka vaatii lainaamastaan rahasta ylenmääräistä korkoa

korostaa /kˈorostaː/ (v)
hervorheben
  tuoda erityisen hyvin esille jokin asia, painottaa, tähdentää, alleviivata

korotus /kˈorotus/ (n)
Erhöhung
  jonkin siirtäminen ylemmäs

korotusmerkki /kˈorotˌusmerkːɪ/ (n)
Kreuz
  symboli ♯, joka ilmaisee puolen sävelaskeleen korotusta

korppi /kˈorpːɪ/ (n)
Rabe
  suuri täysin musta variksen sukuinen lintu (), Suomessa yleisimpänä itäisessä Pohjois-Suomessa, pesii puussa tai kallionkielekkeellä

korppikotka /kˈorpːɪkˌotka/ (n)
Geier
  haukkalintuihin kuuluva haaskansyöjä, joka käyttää ravintonaan luonnollisesti kuolleiden tai petoeläinten tappamien eläinten raatoja

korppu /kˈorpːu/ (n)
Zwieback
  kuivattu vehnäleipä- tai pullaviipale, jonka päällä on usein sokeria

korppujauho /kˈorpːujˌauho/ (n)
Paniermehl
  leivosten ja muiden ruokien leivittämiseen käytettävä ainesosa

korpus /kˈorpus/ (n)
Korpus, Textkorpus
  koottu joukko kirjoitetun kielen tekstejä tai puhutun kielen nauhoitteita, jotka on poimittu aidoista teksteistä ja tilanteista

korsetti /kˈorsetːɪ/ (n)
Korsett
  yleensä naisten tukiliivi, sukkanauhaliivi, kureliivi

korsi /kˈorsɪ/ (n)
Halm
  heinäkasvin varsi, jossa on nivelten kohdalla paisunut solmu, jonka yläpuolelta välikasvusolukosta kasvu tapahtuu

kortteli /kˈortːelɪ/ (n)
Block
  kaupungin vierekkäisten risteävien katujen välinen alue

kortti /kˈortːɪ/ (n)
Karte
  ohut, yleensä neliskulmainen pala kartonkia tai muovia

korttikäsi /kˈortːɪkˌæsɪ/ (n)
Hand
  korttipelin käsi eli pelaajan alussa saamat tai kulloisellakin hetkellä pelattavissa, ”kädessä” olevat kortit

korttitalo /kˈortːɪtˌalo/ (n)
Kartenhaus
  pysty- ja vaakasuoraan pinotuista pelikorteista tehty rakennelma
  epävakaa tai hutera rakennelma tai muu viritelmä, joka romahtaa helposti

koru /kˈoru/ (n)
Schmuckstück, Schmuck
  vartalolla oleva, usein vaatteisiin kiinnitetty, taide-esine, jonka merkitys on esteettinen, sosiaalista tai yhteiskunnallista asemaa ilmaiseva tai uskonnollinen

korukivi /kˈorukˌivɪ/ (n)
Schmuckstein
  koristeellinen mineraali tai kivilaji jota käytetään koruihin, ei kuitenkaan jalokivi, aiemmin puolijalokivi

korundi /kˈorundɪ/ (n)
Korund
  mineraali, joka on alumiinioksidin (Al₂O₃) kiteinen muoto

korva /kˈorva/ (n)
Ohr
  nisäkkäillä kolmesta rakenteellisesta ja toiminnallisesta osasta muodostuva elin, joka aistii ääniä ja toimii tasapainoelimenä ja liikeaistimena
Henkel, Ohr
  korvan pään ulkopuolelle näkyvä osa, korvalehti

korvaamaton /kˈorvaːmaton/ (adj)
unersetzlich
  arvokas, kallisarvoinen; jota ei voi korvata millään

korvakoru /kˈorvakˌoru/ (n)
Ohrring, Ohrschmuck
  koru, joka kiinnitetään korvalehteen siihen tehtyyn lävistysreikään tai klipillä

korvapuusti /kˈorvapˌuːstɪ/ (n)
Zimtschnecke
  kanelilla, sokerilla ja voilla täytetty pulla
Ohrfeige
  läimäytys avokämmenellä korvalle

korvasieni /kˈorvasˌienɪ/ (n)
Frühjahrslorchel, Frühlorchel, Giftlorchel
  käsittelemättömänä erittäin myrkyllinen, Suomessa ruokasienenä käytetty kotelosieni ()

korvaus /kˈorvaus/ (n)
Ersetzung
  kompensaatio, aiheutetusta vahingosta maksettu hyvitys

korvetti /kˈorvetːɪ/ (n)
Korvette
  toisesta maailmansodasta lähtien fregattia pienempi partio- ja saattoalus, jotka yleensä käsitetään 600-3000 tonnin massaisiksi

kosia /kˈosɪa/ (v)
Heiratsantrag
  pyytää jkta kanssaan avioliittoon

kosija /kˈosɪja/ (n)
Freier, Bewerber, Brautwerber
  henkilö, joka kosii

kosini /kˈosɪnɪ/ (n)
Kosinus
  suorakulmaisen kolmion terävän kulman viereisen kateetin suhde sen hypotenuusaan; vastaava funktio

kosinta /kˈosɪnta/ (n)
Heiratsantrag, Brautwerbung, Freien
  kosiminen; pyyntö toiselle henkilölle tulla puolisoksi

koska /kˈoska/ (adv)
weil, da, wann
  (interrogatiivinen) aikaa kysyvä adverbi, milloin

koskaan /kˈoskaːn/ (adv)
je, schon einmal, schon mal jemals
  (kysymyslauseessa, relatiivilauseessa) ylipäätään, edes joskus
nie, niemals
  () ei minään aikana, ajankohtana

kosketinsoitin /kˈosketˌinsoitɪn/ (n)
Tasteninstrument
  soitin, jota soitetaan siinä olevilla koskettimilla

kosketus /kˈosketus/ (n)
Berührung
  koskettamisen tapahtuma, koskettaminen

kosketuslevy /kˈosketˌuslevy/ (n)
Touchpad
  kannettavissa tietokoneissa yleensä näppäimistön alapuolelle integroitu ulkoisen hiiren korvaava osoitinlaite

kosketusnäyttö /kˈosketˌusnæytːø/ (n)
Berührungsbildschirm, Touchscreen
  näyttö, jolla graafista käyttöliittymää hallitaan koskettelemalla näytön pintaa

koskikorento /kˈoskɪkorˌento/ (n)
Steinfliege
  koskikorentojen lahkon () hyönteinen

kosmologia /kˈosmolˌoɡɪa/ (n)
Kosmologie
  maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa käsittelevä tiede

kosmonautti /kˈosmonˌautːɪ/ (n)
Kosmonaut, Kosmonautin
  venäläinen tai Neuvostoliiton aluksilla lentänyt avaruuslentäjä

kostea /kˈostea/ (adj)
feucht
  jossain määrin nestepitoinen, märkää kuivempi

kosteikko /kˈosteikːo/ (n)
Feuchtgebiet
  kovanmaan ja avoveden välille sijoittuva luontotyyppi

kosteus /kˈosteus/ (n)
Feuchtigkeit
  kaasun, nesteen tai kiinteän aineen sisältämä vesi

kosto /kˈosto/ (n)
Rache
  vastaisku vihamielisyyksiin

kotelo /kˈotelo/ (n)
Puppe
  hyönteisen täydellisen muodonmuutoksen aikuis- ja toukka-asteen välisessä lepoasteessa oleva yksilö

kotelokoppa /kˈotelokˌopːa/ (n)
Kokon
  kehrääjäperhosten ja eräiden muiden muodonmuutoksen läpikäyvien hyönteisten toukkien ympärilleen ennen koteloitumista kehräämä umpinainen suojus

koti /kˈotɪ/ (n)
Heim, Haus, Zuhause
  asunto, talo tai muu asumus, jossa joku itse asuu

kotiaine /kˈotɪˌaine/ (n)
Hausaufsatz
  kotiläksynä kirjoitettavaksi annettu ainekirjoitus

kotieläin /kˈotielæin/ (n)
Haustier
  ihmisen hoitama yl. kesy eläin, jonka pidosta on omistajalleen yleensä konkreettista hyötyä tai joita pidetään seuran vuoksi

kotihiiri /kˈotɪhˌiːrɪ/ (n)
Hausmaus
  mikä tahansa kotihiirten sukuun () kuuluva varsinaisten rottain ja hiirten alaheimon laji tai sellaisen yksilö

kotiin /kˈotɪːn/ (adv)
nach Hause
  omaan asuinpaikkaansa, kotiinsa; lapsuudenkotiin

kotikaupunki /kˈotɪkˌaupuŋkɪ/ (n)
Heimatstadt
  kaupunki, jossa henkilö on syntynyt ja/tai varttunut

kotimaa /kˈotɪmaː/ (n)
Heimatland, Heimat
  valtio, jossa henkilö on syntynyt, synnyinmaa; valtio, johon henkilö on muuttanut ja kotiutunut

kotimainen /kˈotɪmˌainen/ (adj)
inländisch, national
  kotipaikkana olevaan valtioon liittyvä, kotimaassa tuotettu tai aikaansaatu; valtion sisäinen

kotimatka /kˈotɪmˌatka/ (n)
Heimreise
  matka kotiin

kotiopettaja /kˈotɪopˌetːaja/ (n)
Hauslehrer
  yksityisopettaja, joka käy antamassa opetusta oppilaan kotona

kotisirkka /kˈotɪsˌirkːa/ (n)
Hausgrille, Heimchen
  sirkkojen heimon ainoa Suomessa, harvinaisena tavattava laji ().

kotisivu /kˈotɪsˌivu/ (n)
Startseite, Hauptseite
  verkkosivu, jossa on perustiedot henkilöstä, yrityksestä, järjestöstä tms.

kotitehtävä /kˈotɪtˌehtævæ/ (n)
Hausaufgabe
  opettajan antama harjoitustehtävä, joka tulisi tehdä seuraavaa oppituntia varten

kotiäiti /kˈotɪˌæitɪ/ (n)
Hausfrau
  äiti, joka ei ole töissä, vaan on kotona ja hoitaa lapsia

kotiäänestys /kˈotɪˌæːnestys/ (n)
Wahl zu Hause
  liikuntarajoitteisen äänestäjän kodissa tapahtuva ennakkoäänestys

kotka /kˈotka/ (n)
Adler, Aar
  suurikokoisia päiväpetolintuja suvuissa kotkat (), merikotkat (), pikkukotkat ja jalokotkat. Kotkiksi nimitetään myös useita muita haukkojen () heimoon kuuluvien sukujen lintuja.

kotona /kˈotona/ (adv)
zu Hause, daheim
  omassa asuinpaikassaan, kodissaan

kottarainen /kˈotːarˌainen/ (n)
Star
  kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu ()

kottero /kˈotːero/ (n)
Kiste
  huonokuntoinen auto (tai rakennus)

kottikärryt /kˈotːɪkˌærryt/ (n)
Schubkarre
  yksipyöräiset työntökärryt

koukku /kˈoukːu/ (n)
Haken
  vaatenaula, ripustuskoukku

koulu /kˈoulu/ (n)
Schule
  paikka, jossa annetaan suunnitelman mukaista yleisopetusta tai opetetaan jotakin erityistä

kouluaine /kˈouluˌaine/ (n)
Schulfach, Fach
  koulussa opiskeltava aihealue, oppiaine
Schulaufsatz
  koulussa tai kotitehtävänä kirjoitettava kirjoitelma; ainekirjoitus

koulubussi /kˈoulubˌussɪ/ (n)
Schulbus
  koululaisten kuljettamiseen käytettävä bussi

koululainen /kˈoululˌainen/ (n)
Schüler
  tavallisesti peruskoulua käyvä oppilas; usein mielletään eri asiaksi kuin opiskelija

koululaukku /kˈoululˌaukːu/ (n)
Schulranzen, Rucksack
  koululaisen laukku koulukirjojen ja muiden koulunkäyntivälineiden kuljetusta varten

koulumatka /kˈoulumˌatka/ (n)
Schulweg
  matka kouluun

kouluratsastus /kˈoulurˌatsastus/ (n)
Dressurreiten
  kilparatsastuslaji, jossa ratsukko pyrkii suorittamaan ennalta määrätyt liikesarjat mahdollisimman tyylikkäästi

koulutus /kˈoulutus/ (n)
Ausbildung
  abstrakti käsite, joka tarkoittaa muodollista, organisoitua ja institutionalisoitua opetusta ja opiskelua

kourallinen /kˈourallɪnen/ (n)
Handvoll
  kouraan mahtuva määrä

kova /kˈova/ (adj)
hart
  sellainen, joka tai mikä ei jousta tai anna muutoin myöten; kiinteä, luja; vaikea kestää

kovaa /kˈovaː/ (adv)
laut
  äänekkäästi
schnell
  nopeasti, huomattavaa vauhtia, huomattavalla vauhdilla
hart
  voimakkaasti, voimaa käyttäen, esim. jarruttamisesta, vääntämisestä, osumisesta, lyömisesta, koskettamisesta

kovakuoriainen /kˈovakˌuorɪˌainen/ (n)
Käfer
  kuoriainen, koppakuoriainen; sellainen hyönteislajin edustaja, jonka etusiivet kehittyvät täysikasvuisilla yksilöillä koviksi tai nahkamaisiksi kitiinipeitinsiiviksi ()

kovaääninen /kˈovaˌæːnɪnen/ (n)
Lautsprecher
  tekninen laite, jossa sähköiseen muotoon saatettu äänisignaali muunnetaan akustiseksi ääneksi, kaiutin

košer /kˈoʃer/ (adj)
koscher
  juutalaisten säädösten mukaan valmistettu ja tarjottu ruoka

kraatteri /krˈaːtːerɪ/ (n)
Krater
  törmäyskraatteri, maljamainen syvennys, joka on syntynyt meteoriitin, asteroidin tai komeetan iskussa

kranaatinheitin /krˈanaːtˌinheitɪn/ (n)
Mörser
  epäsuoraa tulta ampuva raskas jalkaväen tulitukiase

kranaatti /krˈanaːtːɪ/ (n)
Granate
  käsin heitettävä sirpaloituvakuorinen ase, käsikranaatti

krapula /krˈapula/ (n)
Kater
  alkoholinkäytöstä johtuva epämukava jälkitila

kreikka /krˈeikːa/ (n)
Griechisch
  kreikan kieli, Kreikassa pääkielenä puhuttava indoeurooppalainen kieli

kreikkalainen /krˈeikːalˌainen/ (adj)
griechisch
  Kreikasta peräisin oleva tai Kreikkaan liittyvä

kreikkalainen /krˈeikːalˌainen/ (n)
Grieche, Griechin
  pysyvästi Kreikassa asuva henkilö

kreivi /krˈeivɪ/ (n)
Graf
  saksalaisperäinen aatelisarvo

krestomatia /krˈestomˌatɪa/ (n)
Chrestomathie
  lukukirja, lukemisto, antologia (kaunokirjallisuutta opetustarkoitukseen)

kriisi /krˈiːsɪ/ (n)
Krise
  käänteentekevä muutos, taitekohta

kriittinen /krˈiːtːɪnen/ (adj)
kritisch
  arvosteleva

kriminalisoida /krˈimɪnˌalɪsˌoida/ (v)
kriminalisieren
  saattaa teko rangaistavaksi, rikolliseksi katsottavaksi

kriminologi /krˈimɪnˌoloɡɪ/ (n)
Kriminologe, Kriminologin
  kriminologian tutkija

kriminologia /krˈimɪnˌoloɡˌia/ (n)
Kriminologie
  rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä pääasiassa empiirisin menetelmin tutkiva tieteenhaara

krimintataari /krˈimɪntatˌaːrɪ/ (n)
Krimtatarisch
  krimintataarin kieli; turkkilainen kieli, jota Krimin tataarit puhuvat

kristalliyö /krˈistallˌiyø/ (n)
Kristallnacht
  natsi-Saksassa vuoden 1938 marraskuun 9. ja 10. päivän välisenä yönä juutalaisiin kohdistunut väkivallan aalto

kristillinen /krˈistɪllɪnen/ (adj)
kristlich, christlich
  kristinuskoon liittyvä

kristillisyys /krˈistɪllɪsyːs/ (n)
Christentum
  kristinusko; kristillinen uskonto, oppi, ajattelu ja elämäntapa.

kristinusko /krˈistɪnˌusko/ (n)
Christentum
  monoteistinen eli yksijumalainen uskonto, johon kuuluu usko kolminaisuusoppiin eli yhden Jumalan kolmeen persoonaan, jotka ovat Isä, Poika ja Pyhä Henki, ja jonka alkuperä on Raamatun ja sen Uuden testamentin Jeesuksen opetuksissa

kristitty /krˈistɪtːy/ (adj)
Christ, Christin
  kristinuskoa tunnustava, kristinuskon mukainen, kristillinen

kristitty /krˈistɪtːy/ (n)
Christ, Christin
  kristinuskoa tunnustava henkilö

kritiikki /krˈitɪːkːɪ/ (n)
Kritik
  arvostelu, jonka tarkoitus on antaa kohteelle selkeä ja perusteltu viesti siitä, että jotain olisi hyvä korjata taikka muuttaa

kritisoida /krˈitɪsˌoida/ (v)
kritisieren
  esittää arvostelevaa kritiikkiä jkta/jtak kohtaan

kroatia /krˈoatˌia/ (n)
Kroatisch
  Kroatiassa puhuttava slaavilainen kieli (kielitunnus: hr)

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (adj)
kroatisch
  Kroatiasta peräisin oleva tai Kroatiaan liittyvä

kroatialainen /krˈoatˌialˌainen/ (n)
Kroate, Kroatin
  pysyvästi Kroatiassa asuva henkilö

krokotiili /krˈokotˌiːlɪ/ (n)
Krokodil
  järvissä ja joissa, joskus merissäkin, elävä kaloja ja muita vesieläimiä syövä, krokotiilien heimoon (Crocodylidae) kuuluva, yleensä suurikokoinen matelija

krokotiilinvartija /krˈokotˌiːlɪnvˌartɪja/ (n)
Krokodilwächter
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

kromi /krˈomɪ/ (n)
Chrom
  metalleihin kuuluva, harmahtava, kova ja kiiltävä alkuaine

kromosomi /krˈomosˌomɪ/ (n)
Chromosom
  DNA:sta muodostunut rihma, joka sisältää eliön genomin; eukarioottien lineaariset kromosomit on pakattu solun tumaan kromatiiniksi

kronikka /krˈonɪkːa/ (n)
Chronik
  aikajärjestyksessä oleva historiankirjoitus, aikakirja

kronologia /krˈonolˌoɡɪa/ (n)
Chronologie
  ajan mittaamista ja ajanlaskua koskeva tutkimus, etenkin päivämäärien määritys, ja sen sovellukset

kronologinen /krˈonolˌoɡɪnen/ (adj)
chronologisch, zeitlich
  aikaan tai aikajärjestykseen liittyvä; todellisen aikajärjestyksen mukainen

kronometri /krˈonomˌetrɪ/ (n)
Chronometer
  hyvin tarkkakäyntiseksi rakennettu kello

krookus /krˈoːkus/ (n)
Krokus
  -kasvisuvun kasveja

krupieeri /krˈupɪˌeːrɪ/ (n)
Croupier
  kasinossa pelipöydän hoitaja

krusifiksi /krˈusɪfˌiksɪ/ (n)
Kruzifix
  koristeellinen veistos, jossa on kuvattu kristinuskon vapahtaja Jeesus ristiinnaulittuna puuristiin

krutonki /krˈutoŋkɪ/ (n)
Croûton
  ruskistettu tai paahdettu kuiva leipäkuutio, jota käytetään lisukkeena monissa ruokalajeissa

kruunajaiset /krˈuːnajˌaiset/ (n)
Krönung
  tilaisuus, jossa kruunataan

kruunata /krˈuːnata/ (v)
krönen
  julistaa kuningas tai kuningatar, tyypillisesti asettamalla kruunu päähän korkein juhlamenoin

kruunu /krˈuːnu/ (n)
Krone
  hallitsijoiden käyttämä, arvoasemaa ilmentävä koristeellinen, tavallisesti kultainen, päähine
  hallitsija; valtio (erityisesti kun se on monarkia)
Geweih
  kruuna, kolikon kuvapuoli

kruunulinna /krˈuːnulˌinna/ (n)
Kronwerk
  linnoituksen eteen työnnetty, kruunun muotoinen varustus, jossa keskellä olevasta bastionista lähtee kurtiinit molemmilla puolilla oleviin puolibastioneihin

kruunuohdakkeet /krˈuːnuohdˌakːeːt/ (n)
Eselsdisteln
  yksi asterikasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

krypta /krˈypta/ (n)
Krypta
  kivinen kammio tai holvi, joka useimmiten sijaitsee kirkon lattian alla, ja toimii merkittävien henkilöiden hautapaikkana

kryptografia /krˈyptoɡrˌafɪa/ (n)
Verschlüsselung
  oppi salakirjoituksesta

krypton /krˈypton/ (n)
Krypton
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 36 ja kemiallinen merkki Kr

kryptovaluutta /krˈyptovalˌuːtːa/ (n)
Kryptowährung
  hajautettuun laskentaan ja kryptografiaan perustuva valuutta

ksenofobia /ksˈenofˌobɪa/ (n)
Xenophobie
  muukalaiskammo, ulkomaalaisten pelko

ksenoliitti /ksˈenolˌiːtːɪ/ (n)
Xenolith
  yhdestä kivilajista koostuvan kiviaineksen joukossa oleva pienehkö määrä jotakin muuta kivilajia
  magmakiven seassa oleva muu kivilaji

ksenon /ksˈenon/ (n)
Xenon
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe

ksii /ksˈiː/ (n)
Xi
  Kreikkalaisten aakkosten 14. kirjain. Vastaava symboli Ξ tai ξ.

ksylitoli /ksˈylɪtˌolɪ/ (n)
Xylitol
  eräs alkoholi, jota saadaan koivusta ja käytetään makeutusaineena

ksylofoni /ksˈylofˌonɪ/ (n)
Xylophon
  eri pituisista puukapuloista rakentuva, yleensä kromaattisesti viritetty lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä lyömäkapuloilla.

kubismi /kˈubɪsmɪ/ (n)
Kubismus
  taidesuuntaus, jossa objekti hajotetaan ja kootaan ja analysoidaan ja kuvataan uudelleen pelkistyneessä muodossa, mahdollisesti samanaikaisesti monesta kuvakulmasta. 1900-uvulla alkanut ja 1914 loppunut.

kudos /kˈudos/ (n)
Gewebe
  (tekstiili) kutomalla tehty kutomatuote

kuherruskuukausi /kˈuherrˌuskuːkˌausɪ/ (n)
Flitterwochen
  ensimmäiset viikot avioliiton solmimisen jälkeen

kuhilas /kˈuhɪlas/ (n)
Garbe, Hocke, Mandel, Puppe
  pellolle lyhteistä koottu keko

kuhnuri /kˈuhnurɪ/ (n)
Drohne
  (eläintiede) koiraspuolinen mehiläinen

kuikka /kwˈikːa/ (n)
Seetaucher
  kuikkien suvun 60–75 cm pitkä lintu (), joka elää koko Suomessa kirkasvetisissä järvissä sukellellen kalaa ravinnokseen ja joka rakentaa pesänsä aivan veden partaalle

kuin /kwˈin/ (adv)
als, als ob, als wenn
  kuinka
als, wie, als ob, als wenn
  kuinka niin? miksi kysyt tätä/tuota/sitä?

kuinka /kwˈiŋka/ (adv)
wie
  (kysyvä adverbi) millä tavalla, miten

kuiskaaja /kwˈiskaːja/ (n)
Souffleur
  henkilö, jonka tehtävänä on kuiskata vuorosanoja teatterissa

kuiskata /kwˈiskata/ (v)
flüstern, wispern
  puhua hyvin hiljaa

kuitenkin /kwˈiteŋkɪn/ (adv)
trotzdem
  siitä huolimatta

kuitti /kwˈitːɪ/ (n)
Quittung
  maksetuista ostoksista saatava paperinen tosite, josta näkee ostosten hinnan

kuitu /kwˈitu/ (n)
Faser, Fiber
  pitkäsyinen luonnon tai keinoaineinen materiaali, mm. tekstiilien raaka-aine

kuiva /kwˈiva/ (adj)
trocken
  nesteetön
  alkoholipitoisista juomista, kuten viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, vähemmän makea kuin puolikuiva; laimentamaton

kuivauskaappi /kwˈivauskˌaːpːɪ/ (n)
Geschirrabtropfschrank
  tiskipöydän yläpuolella sijaitseva, astioiden kuvaamiseen tarkoitettu kaappi; astiankuivauskaappi

kuivike /kwˈivɪke/ (n)
Streu, Spreu
  kosteutta imevä aine, pehkut, pahna, turve, oljet, sahajauho, kutterinpuru varsinkin eläinten alustana
Sikkativ, Trockenstoff
  kuivatusaine

kukka /kˈukːa/ (n)
Blume, Blüte
  (kasvianatomia) suvulliseen lisääntymiseen erilaistunut kasvinosa

kukkakaali /kˈukːakˌaːlɪ/ (n)
Blumenkohl, Karfiol
  kaalilajike (Brassica oleracea var. botrytis), jolla on valkoiset kukinnot ja jota käytetään ruoanlaitossa

kukkakauppa /kˈukːakˌaupːa/ (n)
Blumenladen, Blumengeschäft
  kukkia myyvä liike

kukkakauppias /kˈukːakˌaupːɪas/ (n)
Blumenhändler, Florist
  kukkakaupan pitäjä, kukkien myyjä

kukkakimppu /kˈukːakˌimpːu/ (n)
Blumenstrauß, Bukett
  nippu kukkia, monesti maljakkoon tai vastaavaan asetettava

kukkalehti /kˈukːalˌehtɪ/ (n)
Blütenblatt
  jokin kukan rakenneosina toimivista lehdistä

kukkapenkki /kˈukːapˌeŋkːɪ/ (n)
Blumenbeet
  koristekasveille tarkoitettu kasvupaikka esimerkiksi pihalla tai puistossa

kukkapohjus /kˈukːapˌohjus/ (n)
Blütenachse, Blütenboden
  kukan osa, johon kukkalehdet ovat kiinnittyneet

kukkaruukku /kˈukːarˌuːkːu/ (n)
Blumentopf
  ruukkukasvin kasvatusastia, jonka pohjassa on perinteisesti reikä ylimääräisen veden valumista varten

kukki /kˈukːɪ/ (n)
Zahn
  hammasrattaan hammas

kukkia /kˈukːɪa/ (v)
blühen
  synnyttää kukkia

kukko /kˈukːo/ (n)
Hahn
  koiraspuolinen kanalintu

kukku /kˈukːu/ (n)
Unsinn
  (puhekieli) pötypuhe, valhe

kukkula /kˈukːula/ (n)
Hügel
  huomattava muuta maastoa korkeampi kohta

kukkura /kˈukːura/ (n)
Übermaß
  määrä, joka ylittää jonkin astiamitan määrän, astian reunoja korkeampi ainemäärä

kukunta /kˈukunta/ (n)
Kukkucksruf
  käen laulun tavanomainen nimitys

kuletti /kˈuletːɪ/ (n)
Kalette
  hiotun jalokiven pohjaviiste

kulho /kˈulho/ (n)
Schüssel
  lautasta tai vatia syvempi maljamainen, varsinkin ruokataloudessa käytettävä astia

kuljettaa /kˈuljetːaː/ (v)
fahren
  ajaa ajoneuvoa
befördern, transportieren
  viedä mukanaan

kuljettaja /kˈuljetːˌaja/ (n)
Fahrer, Chauffeurin, Chauffeuse, Fahrerin Chauffeur
  henkilö, joka kuljettaa eli ajaa jotakin kulkuneuvoa tilapäisesti tai ammatikseen

kulkea /kˈulkea/ (v)
gehen
  liikkua, olla liikkeessä; siirtyä; liikkua ajoneuvon tai muun välineen kuljettamalla tai avulla; siirtyä joltakulta toiselle

kulkuneuvo /kˈulkunˌeuvo/ (n)
Fahrzeug Beförderungsmittel
  keino kulkemiseen

kulkuri /kˈulkurɪ/ (n)
Vagabund, Landstreicher, Penner
  ilman vakinaista asuinpaikkaa oleva ihminen, joka kulkee seudulta toiselle, kiertolainen

kulkusana /kˈulkusˌana/ (n)
Wanderwort
  useisiin eri kieliin ja kulttuureihin laajalla alueella lainautunut sana

kulkusirkka /kˈulkusˌirkːa/ (n)
Wanderheuschrecke
  vaeltavista heinäsirkkalajeista käytettävä nimitys

kulkutauti /kˈulkutˌautɪ/ (n)
Epidemie, Seuche
  nopeasti leviävä tartuntatauti, epidemia

kulkuväline /kˈulkuvˌælɪne/ (n)
Verkehrsmittel
  väline kulkemiseen, ko. tarkoitukseen käytettävä laite tai ajoneuvo

kullanmuru /kˈullanmˌuru/ (n)
Herzchen, Liebling, Schatz
  läheistä puhuteltaessa käytettävä hellittelysana

kullannuppu /kˈullannˌupːu/ (n)
Herzchen, Liebling, Schatz
  nimitys jota käytetään hellittelysanana.

kulli /kˈullɪ/ (n)
Schwanz, Pimmel, Nille
  siitin

kulma /kˈulma/ (n)
Winkel
  kahden sellaisen puolisuoran eli säteen muodostama kuvio, joilla on yhteinen päätepiste, kulman kärki, sekä näiden säteiden, eli kylkien, välinen tason osa

kulmahammas /kˈulmahˌammas/ (n)
Eckzahn
  suippokärkiset hampaat poskihampaiden edessä ja etuhampaiden takana ihmisellä (hammaslääkäriterminä kolmoset) ja muilla imettäväisillä

kulmakarva /kˈulmakˌarva/ (n)
Augenbraue
  silmäkuopan yläpuolella kasvava karva

kulmapotku /kˈulmapˌotku/ (n)
Eckball, Ecke
  jalkapallossa puolustavan joukkueen pelaajasta päätyrajan ylittäneestä pallosta hyökkääjän pelaajalle kentän kulmasta tehtäväksi annettu pelinaloitus

kulta /kˈulta/ (n)
Gold
  Metallinen alkuaine, vaalean keltainen taipuisa metalli, jonka kemiallinen merkki on Au. Kuuluu jalometalleihin.
  kultametallin kellertävä väri
Schatz
  hellittelynimi

kultainen /kˈultainen/ (adj)
golden
  sellainen, joka on kullasta tehty; myös kullalta näyttävä, kullan värinen
goldig
  ystävällinen, rakas

kultainen leikkaus /kˈultainen lˈeikːaus/ (n)
golden#Saksa Schnitt
  eräs matemaattinen vakio: irrationaaliluku, joka saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko janaan

kultainennoutaja /kˈultainˌennoutˌaja/ (n)
Golden Retriever
  keskikokoinen, noutajaksi jalostettu koirarotu, jonka turkki on luonnon valkoisesta vaalean oranssiin ja -ruskeaan

kultamitali /kˈultamˌitalɪ/ (n)
Goldmedaille
  urheilu- ym. kilpailuissa ensimmäiseksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

kultaraha /kˈultarˌaha/ (n)
Goldmünze
  kullasta lyöty raha

kultarinta /kˈultarˌinta/ (n)
Gelbbrust
  kerttujen sukuun kuuluva selkäpuolelta kellertävän oliivinvihreä, vatsapuolelta sitruunankeltainen 15 cm mittainen lintu ()

kultaseppä /kˈultasˌepːæ/ (n)
Goldschmied
  koruja jalometallista valmistava käsityöläinen

kultti /kˈultːɪ/ (n)
Kult
  uskonnon palvontamenot

kulttuuri /kˈultːuːrɪ/ (n)
Kultur
  tietylle kansalle tai ihmisryhmälle ominaiset tavat, perinnetavat

kulttuurisota /kˈultːuːrˌisota/ (n)
Kulturkampf
  kiihkeä vastakkainasettelu oikeiston ja vasemmiston välillä

kulttuurišokki /kˈultːuːrɪʃˌokːɪ/ (n)
Kulturschock
  vieraan kulttuurin voimakkaan vaikutuksen aiheuttama hämmennys, vaikeutta sopeutua vieraaseen kulttuuriin

kulut /kˈulut/ (n)
Kosten
  rahan meno, kustannukset

kuluttaa /kˈulutːaː/ (v)
ausgeben
  vähentää jnk määrää käyttämällä sitä
verbrauchen
  käyttää jotain hyödykettä

kuluttaja /kˈulutːˌaja/ (n)
Konsument, Verbraucher
  yksityishenkilö, joka kuluttaa tuotettuja hyödykkeitä

kumi /kˈumɪ/ (n)
Gummi, Kautschuk
  joustava ja venyvä polymeeri; luonnonkumi

kumina /kˈumɪna/ (n)
Kümmel
  koiranputkea muistuttava kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi (), jota kasvaa luonnonkasvina lähes koko Suomessa ja on otettu viljelyskasviksi, jonka hedelmiä ja jossain määrin myös myös lehtiä käytetään mausteena

kumipää /kˈumɪpæː/ (n)
Tor, Trottel
  heikkoälyinen ja/tai epämiellyttävä henkilö

kumisaapas /kˈumɪsˌaːpas/ (n)
Gummistiefel
  (yleensä monikossa) kumilla päällystetty vettä pitävä korkea jalkine

kumivasara /kˈumɪvˌasara/ (n)
Gummihammer
  moskan kaltainen työkalu, jonka lyömiseen tarkoitettu pää on kumia; käytetään erityisesti muotoiltaessa pintoja, jotka eivät kestä metallisella vasaralla lyömistä

kumkvatti /kˈumkvatːɪ/ (n)
Kumquat
  (yleisesti) kumkvattien () risteymäsuvun sitruskasveja ja niiden hedelmä

kummitus /kˈummɪtus/ (n)
Geist, Gespenst
  (taruolento) kuolleen ihmisen sielu

kummitustalo /kˈummɪtˌustalo/ (n)
Spukhaus
  talo, jossa kummituksia ilmestyvät ja kummittelevat

kumota /kˈumota/ (v)
stürzen
  kaataa
widerrufen, annullieren stornieren
  saattaa pois voimasta, tehdä pätemättömäksi (voimaansaatettu asia)
entkräften, widerlegen
  osoittaa vääräksi, osoittaa paikkansa pitämättömäksi

kumpu /kˈumpu/ (n)
Hügel
  vähäinen mäki tai maankohouma

kuningas /kˈunɪŋŋas/ (n)
König
  kuningaskunnan miespuolinen hallitsija
  shakkipelin nappula: ♔ tai ♚, joka voi liikkua yhden ruudun ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin edellyttäen, että ruutu johon se siirtyy ei ole oman nappulan miehittämä eikä vastustajan nappulan uhkaama. Ruudussa oleva vastustajan nappula voi joutua kuninkaan lyömäksi. Kuningas on pelin arvokkain nappula ja sen kohtalo ratkaisee pelin lopputuloksen. Jos kuninkaaseen kohdistuvaa uhkausta eli shakkia ei voi torjua, häviää heti pelin.
  korkea-arvoisin tai toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, numero 13

kuningaskalastaja /kˈunɪŋŋˌaskalˌastaja/ (n)
Eisvogel
  koskien läheisyydessä viihtyvä lintu ()

kuningaskobra /kˈunɪŋŋˌaskobra/ (n)
Königskobra
  Kaakkois-Aasiassa elävä kookas myrkkykäärme

kuningaskunta /kˈunɪŋŋˌaskunta/ (n)
Königreich, Königtum
  valtakunta, jota johtaa kuningas tai kuningatar

kuningasvesi /kˈunɪŋŋˌasvesɪ/ (n)
Königswasser
  suolahapon ja typpihapon seos

kuningatar /kˈunɪŋŋatar/ (n)
Königin, Dame
  kuningaskunnan naispuolinen hallitsija
Königin
  kuninkaan puoliso, kuningatarpuoliso
Königin, Bienenkönigin
  eräiden hyönteisyhteisöjen ainoa lisääntymiskykyinen naaras
Dame, Königin
  shakkipelin nappula, tunnus D, symboli ♛ tai ♕, joka voi liikkua ylös, alas, oikealle, vasemmalle tai viistoihin niin paljon kuin haluaa kuitenkaan ylittämättä muita nappuloita.
Dame
  toiseksi korkea-arvoisin kuvallinen pelikortti, tunnus Q

kuninkaallinen /kˈunɪŋkˌaːllɪnen/ (adj)
königlich
  kuninkaaseen tai kuningattareen liittyvä

kuninkaallinen /kˈunɪŋkˌaːllɪnen/ (n)
königlich, royal
  henkilö joka on kuninkaallista syntyperää

kuninkaiden kirjat /kˈunɪŋkˌaideŋ kˈirjat/ (n)
Könige
  yksi Vanhan testamentin kirjoista

kunnia /kˈunnɪa/ (n)
Ehre
  jostakin teosta aiheutuva myönteinen maine tai julkisuus

kunnia-arjalainen /kˈunnɪaˈarjalˌainen/ (n)
Ehrenarier, Ehrenarierin
  natsien rotupoliittisen viraston toisen maailmansodan tienoilla myöntämä poikkeusasema eräille kansoille (japanilaisille, kiinalaisille ja suomalaisille) sekä muutamille yksilöille muista kansoista, joiden he eivät katsoneet kuuluvan perimänsä puolesta arjalaiseen rotuun

kunnioittaa /kˈunnɪˌoitːaː/ (v)
respektieren, achten, Ehre halten, aufsehen
  pitää (suuressa) arvossa

kunnioitus /kˈunnɪˌoitus/ (n)
Respekt, Achtung
  arvossa pitäminen, arvostus, arvonanto

kunnossa /kˈunnossa/ (adv)
fit, in Ordnung, okay
  ehjä; toimii, niin kuin pitääkin; terve

kunta /kˈunta/ (n)
Gemeinde
  paikallistasolla toimiva julkishallinnon yksikkö, jolla on oma rajattu alueensa ja väestönsä
Reich
  eliöiden jaottelun karkea taso, esimerkiksi eläimiin ja kasveihin, eläinkunta, kasvikunta

kunto /kˈunto/ (n)
Zustand, Kondition
  terveydentila
Ordnung
  normaalia elämää tai toimimista varten tarpeellinen asiaintila; järjestys

kuntosali /kˈuntosˌalɪ/ (n)
Fitnessstudio
  paikka, jossa on laitteita kuntoilua ja voimailua varten

kuohia /kˈuohɪa/ (v)
entmannen
  kastroida; tehdä uroseläin siitoskyvyttömäksi

kuohitsija /kˈuohɪtsˌija/ (n)
Kastrierer, Kastriererin
  henkilö, joka kuohitsee

kuohu /kˈuohu/ (n)
Schaum
  vaahto

kuohuviini /kˈuohuvˌiːnɪ/ (n)
Sekt, Schaumwein
  yleensä viinirypäleistä kaksinkertaisella käymisellä valmistettu hiilihappopitoinen alkoholijuoma

kuokka /kˈuokːa/ (n)
Hacke
  maan kaivamiseen ja möyhentämiseen käytettävä työkalu, jossa terä on suorassa kulmassa varteen nähden

kuolema /kˈuolema/ (n)
Tod, Ableben, Hinscheiden, Verscheiden
  ihmisen, eläimen tai muun eliön elämän päättyminen

kuolemanrangaistus /kˈuolemˌanraŋŋˌaistus/ (n)
Todesstrafe
  joidenkin maiden lainsäädännössä määrätyistä teoista langetettava sanktio, joka toteutetaan teloittamalla siihen tuomittu

kuolemanspiraali /kˈuolemˌanspɪrˌaːlɪ/ (n)
Todesspirale
  yksi pariluistelussa tehtävistä liikkeistä

kuolemansyyntutkija /kˈuolemˌansyːntˌutkɪja/ (n)
Coroner
  virkamies, jonka tarkoituksena on tutkia kuoleman syy, kun kuoleman uskotaan olevan epäluonnollisista syistä johtuva; tutkimuskohteina erityisesti väkivaltaiset ja äkilliset kuolemantapaukset, tapot ja murhat (ruumiinavauksen tekee kuitenkin oikeuslääkäri ko. virkamiehen pyynnöstä)

kuolemantapaus /kˈuolemˌantapaus/ (n)
Todesfall
  (useimmiten ihmisen) kuolemaan johtanut tapahtuma

kuolematon /kˈuolematon/ (adj)
unsterblich
  sellainen, joka elää ikuisesti, kuolematta koskaan

kuolinilmoitus /kˈuolɪnˌilmoitus/ (n)
Todesanzeige
  esim. sanomalehdessä julkaistava ilmoitus jonkun ihmisen kuolemasta

kuolinpesä /kˈuolɪmpˌesæ/ (n)
Erbengemeinschaft
  vainajan jäämistön kokonaisuus, joka ei ole oikeushenkilö, vaan osakkaidensa väliaikainen henkilöyhteenliittymä

kuolinsyy /kˈuolɪnsyː/ (n)
Todesursache
  kuoleman syy, oikeammin kuolemansyy

kuolla /kˈuolla/ (v)
sterben
  lakata elämästä

kuollut /kˈuollut/ (adj)
tot, gestorben
  (ihmisestä tai muusta eliöstä) sellainen, jonka elämä on päättynyt, joka on vainaja

kuollut /kˈuollut/ (n)
Tote Tote
  vainaja, kuollut henkilö

kuoma /kˈuoma/ (n)
Kumpel
  ystävä, kaveri

kuonokoppa /kˈuonokˌopːa/ (n)
Maulkorb
  eläimen, tavallisesti koiran kuonon ympärille laitettava yleensä nahkasta valmistettu korimainen laite, joka estää eläintä puremasta

kuore /kˈuore/ (n)
Stint
  norssi, rasvaevällinen pienehkö järvissä ja meressä elävä lohikaloja muistuttava parvikala

kuori /kˈuorɪ/ (n)
Schale
  ympäröivä yhtenäinen kerros

kuoria /kˈuorɪa/ (v)
schälen
  poistaa kuori tai pintakerros

kuorma /kˈuorma/ (n)
Last, Fuder
  kuljetusvälineessä yhdellä kertaa kuljettava tavaramäärä; lasti, taakka, kantamus

kuorma-auto /kˈuormaˈauto/ (n)
Lastkraftwagen, Lastwagen
  tavaran kuljetukseen tarkoitettu auto, joka on tyypillisesti pakettiautoa ja lava-autoa raskaampi; Suomessa tavaran kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo, jonka kokonaismassa on suurempi kuin 3,5 tonnia

kuormitus /kˈuormɪtus/ (n)
Belastung
  tuotantolaitoksen, koneen, liikenneväylän, siirtoverkon, jne. käytön suuruus

kuoro /kˈuoro/ (n)
Chor
  laulajista koostuva lauluyhtye tai yhdessä esiintyvien lausujainryhmä

kuosi /kˈuosɪ/ (n)
Muster, Form
  esineelle, tekstiilille, vaatekappaleelle tms. ominainen muoto tai julkiasu; esineen malli tai muotoilu; kankaan kuviointi.

kupari /kˈuparɪ/ (n)
Kupfer
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen tunnus on Cu.

kuperkeikka /kˈuperkˌeikːa/ (n)
Purzelbaum
  maassa tehtävä liike, jossa jalat kiepautetaan pään yli

kupoli /kˈupolɪ/ (n)
Kuppel
  pyöreiden, monikulmaisten tai neliömäisten tilojen kupumainen katto

kuponki /kˈupoŋkɪ/ (n)
Coupon
  dokumentti, jolla saa esim. alennusta tuotteen hinnasta; alennuskuponki, etuseteli

kuppa /kˈupːa/ (n)
Syphilis
  Treponema pallidum -bakteerin aiheuttama sukupuolitauti; iholle haavaumia aiheuttava sukupuolitauti, joka edetessään aiheuttaa myös pahkuroita (gumma) ja mielenterveyden ongelmia (neurosyfilis)

kuppi /kˈupːɪ/ (n)
Tasse
  usein korvallinen juoma-astia, josta juodaan kuumia juomia, kuten kahvia tai teetä

kurdi /kˈurdɪ/ (n)
Kurdisch
  kurdien puhuma iranilainen kieli, kielikoodi ku
Kurd
  kurdikansan jäsen

kuri /kˈurɪ/ (n)
Disziplin
  esivallan tai auktoriteetin asettama käyttäytymistä rajoittava järjestys

kuristaa /kˈurɪstaː/ (v)
würgen erwürgen
  pitää tiukasti kiinni jstk sen kaikilta puolilta puristaen sitä kasaan (yl. kurkkua)

kurjenmiekka /kˈurjenmˌiekːa/ (n)
Iris
  kurjenmiekkojen () suvun kasvi

kurki /kˈurkɪ/ (n)
Kranich
  kookas lintulaji (), jolla on harmaa vartalo, mustavalkoinen pää ja pitkä kaula sekä punainen päälaki, ja joka muuttaa auran muotoisissa parvissa

kurkku /kˈurkːu/ (n)
Kehle Hals, Kehle
  (anatomia) kaulan etupuolinen osa, jossa sijaitsevat kurkunpää ja nielu

kurkkukipu /kˈurkːukˌipu/ (n)
Halsschmerzen
  kurkussa tuntuva kipu, joka liittyy tavallisesti nielun tulehdukseen

kurkuma /kˈurkuma/ (n)
Gelbwurz, Kurkuma, Kurkume
  edellisestä valmistettava mauste, josta myös uutetaan väriaineena käytettävää kurkumiinia

kurkunpää /kˈurkumpæː/ (n)
Kehlkopf
  (anatomia) keuhkoilla hengittävien selkärankaisten rustoinen elin, jossa olevan aukon kautta hengitysilma pääsee suuontelosta keuhkoihin; myös tärkeä merkitys ääni- ja ääntöeliminä (larynx)

kurnusimppu /kˈurnusˌimpːu/ (n)
Knurrhahn
  mikä tahansa kurnusimppujen heimoon () kuuluvista simppukalojen lajeista tai sellaisen yksilö

kurpitsa /kˈurpɪtsa/ (n)
Kürbis
  sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja
  (yleisesti) mikä tahansa kurpitsoiden () suvun kasvi

kurtiini /kˈurtɪːnɪ/ (n)
Kurtine
  linnoituksen tai kaupunginmuurin tornien välinen puolustusmuuri; kahta bastionia yhdistävä muuri tai välivalli

kusi /kˈusɪ/ (n)
Pisse
  virtsa

kusipää /kˈusɪpæː/ (n)
Scheißkerl, Arschloch, Ficker, Wichser
  epämiellyttävä ja/tai itsekeskeinen henkilö

kuski /kˈuskɪ/ (n)
Fahrer, Chauffeur
  auton tai muun liikennevälineen kuljettaja

kuskus /kˈuskus/ (n)
Kuskus
  Pohjois-Afrikasta kotoisin oleva ruoka, durumvehnästä pyöritettyjä ryynejä

kustannus /kˈustannus/ (n)
Kosten
  (usein monikossa) hyödykkeen tekemisestä aiheutunut rahameno taikka vaiva

kustantaa /kˈustantaː/ (v)
verlegen
  julkaista kirjallinen teos

kustantamo /kˈustantˌamo/ (n)
Verlag, Verlagsanstalt
  yritys, joka julkaisee kirjoja, lehtiä tai muita painotuotteita

kutea /kˈutea/ (v)
laichen
  laskea mätiä; laskea maitia mädin päälle

kutoa /kˈutoa/ (v)
weben
  valmistaa kudosta esimerkiksi puikkojen ja langan avulla

kutsua /kˈutsua/ (v)
aufrufen
  kiinnittää toisen huomio itseensä mainitsemalla tämä nimeltä
einladen
  pyytää, kehottaa tai velvoittaa saapumaan johonkin tilaisuuteen, esimerkiksi juhliin, tai tulemaan kylään
  pyytää luokseen, käskeä käymään

kutsuttu /kˈutsutːu/ (adj)
eingeladen
  kutsutuksi tullut, kutsun saanut

kuu /kˈuː/ (n)
Mond
  planeettaa kiertävä taivaankappale

kuubalainen /kˈuːbalˌainen/ (n)
Kubaner
  pysyvästi Kuubassa asuva henkilö

kuudestoistaosanuotti /kˈuːdestˌoistaˌosanˌuotːɪ/ (n)
Sechzehntel
  ¹/16-nuotti, puolen kahdeksasosanuotin ja kahden kolmaskymmeneskahdesosanuotin pituinen nuotti

kuukasvot /kˈuːkasvot/ (n)
Mondgesicht, Vollmondgesicht
  lääketieteellinen tila, jossa kortisolin tai muiden steroidien kertyminen elimistöön on muuttanut kasvot Kuuta muistuttavan pyöreiksi

kuukausi /kˈuːkausɪ/ (n)
Monat
  kuu, vuoden osa, joka kestää noin yhden kuunkierron (lyh. )

kuukkeli /kˈuːkːelɪ/ (n)
Unglückshäher
  eräs varislintu ()

kuulakärkikynä /kˈuːlakˌærkɪkˌynæ/ (n)
Kugelschreiber, Kuli
  mustekynä, jossa kirjoituskärjessä on pyörivä kuula siirtämässä mustetta paperille

kuulalaakeri /kˈuːlalˌaːkerɪ/ (n)
Kugellager
  vierintälaakeri, jossa on kahden kehän välissä teräskuulat

kuulantyöntö /kˈuːlantˌyøntø/ (n)
Kugelstoßen
  yleisurheilulaji, jossa kilpaillaan kuulan työntämisestä mahdollisimman kauas

kuulento /kˈuːlento/ (n)
Mondflug
  avaruuslento kuuhun; sekä meno että paluu

kuulla /kˈuːlla/ (v)
hören
  aistia ääntä korvillaan

kuuloaisti /kˈuːloˌaistɪ/ (n)
Gehör, Gehörsinn
  kuulo, kuuloelimen toimintaan perustuva aisti

kuulostaa /kˈuːlostaː/ (v)
klingen
  olla jonkin kuuloinen

kuuluisa /kˈuːlwɪsa/ (adj)
berühmt
  tunnettu, maineikas; henkilö, josta monet ovat kuulleet ja tietoisia

kuulustella /kˈuːlustella/ (v)
verhören
  kysyä toistuvasti kysymyksiä tarkoituksena selvittää jokin asia; selvittää tapahtumien kulkua rikostutkinnan osana

kuuma /kˈuːma/ (adj)
heiß, warm
  lämpötilaltaan korkea

kuume /kˈuːme/ (n)
Fieber
  tila, jossa elimistön lämpötila on normaalia korkeampi sairauden vuoksi

kuumemittari /kˈuːmemˌitːarɪ/ (n)
Fieberthermometer
  lämpömittari, jota käytetään ruumiinlämmön mittaamiseen mahdollisen kuumeen määrittämiseksi

kuunnella /kˈuːnnella/ (v)
zuhören, hören, anhören
  keskittyä siihen mitä kuulee
lauschen, zuhören
  ottaa huomioon; totella

kuunsirppi /kˈuːnsɪrpːɪ/ (n)
Mondsichel
  Kuusta näkyvä osa hieman ennen ja jälkeen uudenkuun, Kuun sirppi

kuura /kˈuːra/ (n)
Reif
  erityisesti syksyisin ulkona esiintyvä härmistyneestä vesihöyrystä syntyneiden pienten jääkiteiden muodostama valkea peite rakenteiden pinnassa

kuuria /kˈuːrɪa/ (n)
Kurie
  paavin ja pyhän istuimen hallinto, hovi ja viranomaiset

kuuro /kˈuːro/ (adj)
taub, gehörlos
  sellainen, joka ei kuule; täysin kuulematon

kuuro /kˈuːro/ (n)
taub
  henkilö, jonka kuuloaisti ei toimi

kuurous /kˈuːrous/ (n)
Gehörlosigkeit, Taubheit
  se, että on kuuro

kuusi /kˈuːsɪ/ (n)
Fichte
  kuusipuu, kuusten suvun () puu

kuusikulmio /kˈuːsɪkˌulmɪo/ (n)
Sechseck
  heksagoni, monikulmio, jossa on kuusi kulmaa, heksagoninen monikulmio.

kuusimetsä /kˈuːsɪmˌetsæ/ (n)
Tannenwald
  täysin kuusivaltainen metsä, jossa kasvaa yleensä eri-ikäisiä kuusia

kuusiokoloavain /kˈuːsɪˌokolˌoavain/ (n)
Inbusschlüssel, Innensechskantschlüssel
  tyypillisesti L:n muotoon taivutettu, poikkileikkaukseltaan kuusikulmion muotoinen työkalu, joka on tarkoitettu kuusiokoloruuvien kiristämiseen ja avaamiseen

kuusipeura /kˈuːsɪpˌeura/ (n)
Damhirsch
  pienikokoinen, alun perin Lähi-idästä kotoisin oleva jalohirvilaji ()

kuutamo /kˈuːtamo/ (n)
Mondlicht, Mondschein
  kirkas kuunpaiste, kuunloiste

kuutio /kˈuːtɪo/ (n)
Würfel, Kubus
  heksaedri, kuuden yhteneväisen neliön rajaama monitahokas

kuutiometri /kˈuːtɪomˌetrɪ/ (n)
Kubikmeter
  tilavuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m³, tuhat litraa

kuva /kˈuva/ (n)
Bild
  jäljennös siitä mitä näemme, yleensä kaksiulotteiselle pinnalle

kuvaannollinen /kˈuvaːnnˌollɪnen/ (adj)
übertragen
  vertauksellinen, symbolinen, vertauskuvallinen

kuvaannollisesti /kˈuvaːnnˌollɪsˌestɪ/ (adv)
übertragen
  kielikuvin esitettynä; symbolisesti

kuvailla /kˈuvailla/ (v)
beschreiben
  kertoa jonkin asian yksityiskohdista

kuvakirja /kˈuvakˌirja/ (n)
Bilderbuch
  kirjan muotoinen kuvateos; kirja, jonka sisällön pääosa muodostuu kuvista; runsaasti kuvitettu kirja

kuvanveistäjä /kˈuvanvˌeistæjæ/ (n)
Bildhauer, Bildhauerin
  veistoksia tekevä taiteilija

kuvaruutu /kˈuvarˌuːtu/ (n)
Bildschirm
  tietokoneen tai television näyttö

kuvastaa /kˈuvastaː/ (v)
widerspiegeln, spiegeln, ausdrücken
  heijastaa peilikuvana

kuvasto /kˈuvasto/ (n)
Katalog
  postimyyntiluettelo, jossa on kuvia tuotteista

kuvata /kˈuvata/ (v)
beschreiben
  esittää, kuvailla, kertoa jostakin kuvaillen

kuvauksellinen /kˈuvauksˌellɪnen/ (adj)
malerisch
  (ihmisestä) karismaattinen, tyylikäs

kuvitella /kˈuvɪtella/ (v)
vorstellen
  muodostaa mielikuva mielessään, luulla

kuvittaa /kˈuvɪtːaː/ (v)
illustrieren
  piirtää kuvia johonkin, varustaa kuvilla, tehdä kuvitus

kvantitatiivinen /kvˈantɪtatˌiːvɪnen/ (adj)
quantitativ
  määrällinen, määrää koskeva, määrä-

kvantti /kvˈantːɪ/ (n)
Quant
  kvantittuneen suureen kentän alkio

kvarkki /kvˈarkːɪ/ (n)
Quark
  ydinfysiikassa jakamaton alkeishiukkanen, josta erotetaan spininsä perusteella eri muotoja

kvartetti /kvˈartetːɪ/ (n)
Quartett
  neljän muusikon muodostama yhtye

kvartetto /kvˈartetːo/ (n)
Quartett
  neljälle laulajalle tai soittajalle sävelletty musiikki

kvartsi /kvˈartsɪ/ (n)
Quarz
  kiteinen piidioksidi mineraalina

kvartti /kvˈartːɪ/ (n)
Quarte
  länsimaisessa säveljärjestelmässä neljän sävelaskelen väli, intervalli. Puhdas kvartti on viisi puolisävelaskelta

kvassi /kvˈassɪ/ (n)
Kwass
  janojuomana käytettävä perinteinen venäläinen, läheisesti kotikaljaa muistuttava juoma, jota tehdään käymismenetelmällä viljasta, yleensä rukiista, tai ruisleivästä

kvintetti /kvˈintetːɪ/ (n)
Quintett
  viiden muusikon muodostama yhtye

kvintti /kvˈintːɪ/ (n)
Quinte
  länsimaisessa säveljärjestelmässä viiden sävelaskelen väli, intervalli

kvitteni /kvˈitːenɪ/ (n)
Quitte
  sen hedelmä

kyhmyjoutsen /kˈyhmyjˌoutsen/ (n)
Höckerschwan
  suuri valkoinen sorsalintu (Cygnus olor), jonka nokka on punertava ja siinä on musta kyhmy

kykenevä /kˈykenˌevæ/ (adj)
fähig
  sellainen, joka kykenee tekemään jtk

kyklooppi /kˈykloːpːɪ/ (n)
Zyklop, Kyklop
  kreikkalaisessa muinaistarustossa yksisilmäinen jättiläinen

kyky /kˈyky/ (n)
Fähigkeit
  luontaisen taipumuksen, oppimisen tai muun kehityksen tuloksena syntynyt ominaisuus, joka auttaa suoriutumisessa, jonkin taidon hallitseminen; aineessa oleva jotakin mahdollistava ominaisuus

kylkiluu /kˈylkɪluː/ (n)
Rippe
  jokin rintakehän muodostavista kaarevista luista

kyllä /kˈyllæ/ (adv)
ja, jawohl
  varsinkin repliikeissä ilmaisemassa myönteisyyttä, toisen ajatukseen yhtymistä t. toisaalta tehostamassa väitettä

kylmyys /kˈylmyːs/ (n)
Kälte
  lämmön puute, esimerkiksi kylmän ilman, nesteen tai esineen ominaisuus

kylmä /kˈylmæ/ (adj)
kalt
  lämpötilaltaan alhainen
kaltherzig, kalt
  välinpitämätön ihminen

kylmä sota /kˈylmæ sˈota/ (n)
Kalter Krieg, kalter Krieg
  toisen maailmansodan lopussa alkanut Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välinen vastakkainasettelun aika, jonka katsotaan päättyneen 1990-luvun alussa Neuvostoliiton purkautuessa

kylmäkomero /kˈylmækˌomero/ (n)
Kühlschrank
  ulkoilman viileänä pitämä ruokatavarakaappi

kylmänkukat /kˈylmæŋkukat/ (n)
Kuhschellen
  yksi leinikkikasvien heimoon kuuluvista kaksisirkkaisten suvuista ()

kylpeä /kˈylpeæ/ (v)
baden
  mennä puhdistautuakseen nesteellä täytettyyn astiaan; yleensä vettä ja saippuaa

kylpijä /kˈylpɪjæ/ (n)
Schwimmer, Schwimmerin, Badende, Badender, Nacktbader, Nacktbaderin
  henkilö, joka kylpee

kylpy /kˈylpy/ (n)
Bad
  itsensä liottaminen tai liottautuminen kylpyammeessa. Monet saunattomat kutsuvat toimenpidettä kylpemiseksi.

kylpyamme /kˈylpyˌamme/ (n)
Badewanne, Wanne
  kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas

kylpyhuone /kˈylpyhˌuone/ (n)
Badezimmer, Bad
  huone, joka on tarkoitettu peseytymiseen

kylpytakki /kˈylpytˌakːɪ/ (n)
Bademantel
  monesti froteekankainen pitkä kylvyn jälkeen yllä pidettävä rento takki

kylvää /kˈylvæː/ (v)
säen
  levittää siemeniä viljelytarkoituksessa

kylvö /kˈylvø/ (n)
Saat
  kylvämisen eli touonteon toteutus

kylvös /kˈylvøs/ (n)
Saat
  äskettäin kylvetty maa-ala; kylvöala, johon on juuri laitettu siemenet

kylvösiemen /kˈylvøsˌiemen/ (n)
Saat
  (maatalous) kylvettäväksi tarkoitettu laatukriteerit täyttävä siemen

kylä /kˈylæ/ (n)
Dorf
  pienehkö taajama kaavoitetulla tai haja-asutusalueella

kyläläinen /kˈylælˌæinen/ (n)
Dorfbewohner, Dörfler, Dörflerin
  henkilö, joka asuu tietyssä kylässä

kyläpöllönen /kˈylæpˌøllønen/ (n)
Zwergohreule
  Pöllösten suvun pöllölintu, . Aikaisempi nimitys kääpiösarvipöllö

kymmensormijärjestelmä /kˈymmensˌormɪjˌærjestˌelmæ/ (n)
Zehnfingersystem
  taito kirjoittaa kirjoituskoneella tai tietokoneen näppäimistöllä kaikkia kymmentä sormea hyväksi käyttäen ja katsomatta näppäimistöön

kymri /kˈymrɪ/ (n)
Walisisch
  Walesissa puhuttava kelttiläinen kieli. (kielitunnus: cy, cym)

kynnys /kˈynnys/ (n)
Schwelle
  eri huoneiden lattioiden välissä oleva korkeampi kohta, jota vasten ovi tyypillisesti sulkeutuu
  edellytyksistä muodostuva raja, jonka ylittyminen johtaisi johonkin toimenpiteeseen

kynnysmatto /kˈynnysmˌatːo/ (n)
Fußabstreicher
  kynnyksen edessä oleva matto, ovenedusmatto

kynologia /kˈynolˌoɡɪa/ (n)
Kynologie
  (eläintiede) koiria sekä niiden jalostusta ja kasvatusta tutkiva oppi

kynsi /kˈynsɪ/ (n)
Nagel Klaue, Nagel
  kädellisillä sormen ja varpaan, muilla nisäkkäillä ja linnuilla varpaan päässä jatkeena sijaitseva kova osa
Zehe
  valkosipulin lohko

kynsilakanpoistoaine /kˈynsɪlakˌampoistoˌaine/ (n)
Nagellackentferner
  aine jolla puhdistetaan lakka kynsistä

kynsilakka /kˈynsɪlˌakːa/ (n)
Nagellack
  kynsien kaunistamiseen ja vahvistamiseen käytettävä lakka

kynsimö /kˈynsɪmø/ (n)
Felsenblümchen
  mikä tahansa kynsimöiden sukuun () kuuluva ristikukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

kynsisakset /kˈynsɪsˌakset/ (n)
Nagelschere
  pienet mahdollisesti käyrät sakset, jotka on suunniteltu ensisijaisesti kynsien leikkaamista varten

kynttilä /kˈyntːɪlæ/ (n)
Kerze, Licht
  valonlähde, jonka rungon muodostaa kiinteä, us. lieriömäinen, liekin lämmöstä vähitellen sulava polttoainekappale ja sen sisälle sijoitettu lankasydän, jossa polttoaine pitää yllä valaisevaa liekkiä

kynttilänjalka /kˈyntːɪlˌænjalka/ (n)
Kerzenhalter
  kynttilöille tarkoitettu pidike

kynttilänvalo /kˈyntːɪlˌænvalo/ (n)
Kerzenlicht
  kynttilästä lähtevä valo

kynä /kˈynæ/ (n)
Stift, Feder Schreiber
  väline, jolla voi piirtää tai kirjoittaa erilaisille pinnoille
Kiel, Feder
  linnun sulan ruodin ontto tyviosa

kynäjalava /kˈynæjˌalava/ (n)
Flatterrüster, Flatterulme
  Suomen luonnossa harvinaisena elävä jalavakasveihin kuuluva lehtipuu; kynneppää ()

kypsyys /kˈypsyːs/ (n)
Reife
  se, että on täysin kehittynyt, kypsä

kypsä /kˈypsæ/ (adj)
reif, gar
  kypsynyt tai kypsennetty; kypsytetty
reif
  täysin kehittynyt
fertig, müde
  saanut tarpeekseen, väsynyt, kyllästynyt

kypärä /kˈypæræ/ (n)
Helm
  päässä pidettävä yleensä lujarakenteinen suojapäähine

kyrpä /kˈyrpæ/ (n)
Schwanz, Pimmel, Nille
  siitin

kyseenalaistaa /kˈyseːnalˌaistaː/ (v)
anzweifeln
  pitää jotakin kyseenalaisena, pitää jotakin todeksi väitettyä epävarmana

kyseinen /kˈyseinen/ (adj)
fraglich, betreffend, einschlägig
  joka on kyseessä, jota parhaillaan käsitellään

kyssäkaali /kˈyssækˌaːlɪ/ (n)
Kohlrabi
  kaalin muunnos (), jonka syötävä osa on sen tyvestä kasvanut mukula

kysta /kˈysta/ (n)
Zyste
  nesteen täyttämä rakkula tai ontelo kehossa

kysymys /kˈysymys/ (n)
Frage, Anfrage
  lause, jolla tiedustellaan jotakin ja johon odotetaan vastausta

kysymysmerkki /kˈysymˌysmerkːɪ/ (n)
Fragezeichen
  iso välimerkki, joka merkitsee kysymyslausetta. Vastaava symboli [?]

kysyntä /kˈysyntæ/ (n)
Nachfrage
  hyödykkeen määrä, jonka toimijat ovat valmiita ostamaan annetulla hinnalla

kysyä /kˈysyæ/ (v)
fragen
  esittää kysymys, tiedustella

kytkin /kˈytkɪn/ (n)
Kupplung, Kupplungspedal
  moottoriajoneuvon osa, jolla moottori irrotetaan voimansiirrosta ja vaihteistosta vaihteen vaihtamista tai ajoneuvon pysäyttämistä varten
Switch
  tietokoneiden lähiverkoissa käytettävä laite, joka yhdistää muita laitteita toisiinsa ja välittää datan oikealle laitteelle. Samalla tavoin käytetty, mutta kehittyneempi laite kuin keskitin

kyvetti /kˈyvetːɪ/ (n)
Küvette
  neliönmuotoinen astia, jota käytetään spektroskooppisissa mittauksissa

kyy /kˈyː/ (n)
Kreuzotter
  kyykäärme (), matelija, jota tavataan lähes koko Suomessa. Kyy on ainoa Suomen luonnossa elävä myrkkykäärme. Kyyn tunnistaa ruskehtavasta tai harmaasta väristä ja koko eläimen mittaisesta sahanteräjuovasta. Myös tummia yksivärisiä yksilöitä esiintyy, jolloin lajin määrittämiseksi kannattaa kiinnittää huomio silmäterän pystysuoruuteen.

kyyhky /kˈyːhky/ (n)
Taube
  jokin laji noin kolmesataalajisesta kyyhkylintujen heimosta, joille on tyypillistä, että naaraat munivat kerralla kaksi munaa ja ruokkivat poikasia pesään aluksi kupunsa maitomaisella eritteellä ja myöhemmin siemenillä. Suomessa varsinaisia kyyhkyjä pesii luonnossa kaksi lajia, sepelkyyhky ja uuttukyyhky; lisäksi ihmisen luomissa olosuhteissa lisääntyy kesykyyhky.

kyyhkyslakka /kˈyːhkyslˌakːa/ (n)
Taubenschlag
  kesyjen kyyhkyjen yhteiseksi lepo- ja suojapaikaksi tehty matala puinen laatikko tai yksittäislakka lisääntymistä varten; kirjekyyhkyn kotilakka on paikka, jossa kirjekyyhky voi levätä kunnes jatkaa matkaa

kyynel /kˈyːnel/ (n)
Träne
  (fysiologia) silmäkulmaan kihoava nestepisara

kyynelehtiä /kˈyːnelˌehtɪæ/ (v)
tränen
  vuodattaa kyyneleitä

kyynelkaasu /kˈyːnelkˌaːsu/ (n)
Tränengas
  silmiä ja/tai hengitysteitä ärsyttävä kemikaali, jota käytetään esimerkiksi mellakoiden hillitsemisessä ja itsepuolustuksessa

kyynelluu /kˈyːnelluː/ (n)
Thränenbein
  silmäkuopann sisäsivulla sijaitseva kallon osa ()

kyynärluu /kˈyːnærluː/ (n)
Ellenbogenbein, Elle
  pikkusormen puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

kyynärpää /kˈyːnærpæː/ (n)
Ellbogen, Ellenbogen
  ihmisen kyynärvarren ja olkavarren taitteen terävä ulkoreuna

kyynärvarsi /kˈyːnærvˌarsɪ/ (n)
Unterarm, Vorderarm
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, kyynärpään ja ranteen välissä

kyynärä /kˈyːnæræ/ (n)
Elle
  vanha pituusyksikkö, ihmisen kyynärvarren ja oikaistujen sormien pituus. Suomessa käytetty alkujaan ruotsalainen Tukholman kyynärä oli n. 0,594 m.

kädenvääntö /kˈædenvˌæːntø/ (n)
Armdrücken
  kahden henkilön voimakamppailu, jossa pyritään käsiotteessa saattamaan vastustajan nyrkki alustalle

käki /kˈækɪ/ (n)
Kuckuck
  Käkilintuihin kuuluva lintulaji (), jonka urokset kukkuvat.

käly /kˈæly/ (n)
Schwägerin
  oman aviopuolison sisko

kämmekkä /kˈæmmekːæ/ (n)
Orchidee
  jokin kämmekkäkasvien (Orchidaceae) heimoon kuuluva kasvi(laji)

kämmen /kˈæmmen/ (n)
Handfläche
  käden sisäpuoli; se puoli jonne sormet taipuvat

kämmenluu /kˈæmmenluː/ (n)
Mittelhandknochen
  kämmenessä oleva sormen luu

kämmenselkä /kˈæmmensˌelkæ/ (n)
Handrücken
  se puoli käsiterästä, joka jää ulkopuolelle puristettaessa käsi nyrkkiin

kännykkä /kˈænnykːæ/ (n)
Handy
  pienikokoinen matkapuhelinlaite

käpy /kˈæpy/ (n)
Zapfen
  havupuun tai muun paljassiemenisen kasvin kukinto

käpytikka /kˈæpytˌikːa/ (n)
Buntspecht
  tikkalintuihin kuuluva lintu (Dendrocopos major)

kärhi /kˈærhɪ/ (n)
Ranke
  (kasvitiede) kasvin lankamainen kiipeämis- ja tarttumaelin

kärki /kˈærkɪ/ (n)
Spitze
  esineen tai muodostuman uloin, tavallisesti teräväksi suippeneva osa
  joukon etumainen osa
  sanallisen tai fyysisen hyökkäyksen ensimmäinen, näkyvin tai tärkein osa

kärppä /kˈærpːæ/ (n)
Hermelin
  näätäeläimiin kuuluva pieni petoeläin (Mustela erminea)

kärpänen /kˈærpænen/ (n)
Fliege
  mikä tahansa kaksisiipisten -alalahkoon kuuluva hyönteislaji tai sellaisen yksilö

kärpäslätkä /kˈærpæslˌætkæ/ (n)
Fliegenklatsche
  kärpästen tappamiseen käytetty apuväline

kärpässieni /kˈærpæssˌienɪ/ (n)
Fliegenpilz, Wulstling
  jonkin helttasienten sukuun Amanita kuuluvista myrkkysienistä

kärsivällinen /kˈærsɪvˌællɪnen/ (adj)
geduldig, schuldig
  joka odottaa rauhassa, huolestumatta tai hermostumatta

kärsiä /kˈærsɪæ/ (v)
leiden, aushalten, ertragen
  tuntea fyysistä tai henkistä tuskaa

käräjöidä /kˈæræjˌøidæ/ (v)
prozessieren
  riidellä jostakin oikeudessa

käsi /kˈæsɪ/ (n)
Hand
  ihmisen tai apinan yläraajan kärkiosa ranteesta sormenpäihin, käsi suppeassa merkityksessä
Arm
  käsi laajassa merkityksessä, ihmisen tai apinan koko yläraaja olkapäästä sormenpäihin

käsiala /kˈæsɪˌala/ (n)
Schrift
  ihmisen persoonallinen tapa kirjoittaa käsin tyylinsä mukaisesti

käsikirja /kˈæsɪkˌirja/ (n)
Handbuch
  teos, jossa on esitetty tietyn alan keskeiset käytäntöön liittyvät tiedot ja tavallisesti myös suuri määrä yksityiskohtaisia tietoja lukuarvoina

käsikirjoitus /kˈæsɪkˌirjoitus/ (n)
Drehbuch
  näytelmän, elokuvan tai muun esityksen toteutussuunnitelma

käsilaukku /kˈæsɪlˌaukːu/ (n)
Handtasche
  olalla tai kädessä kannettava laukku

käsine /kˈæsɪne/ (n)
Handschuh
  kättä peittävä vaatekappale

käsipallo /kˈæsɪpˌallo/ (n)
Handball
  kilpaurheilulajina pelattava pallopeli, jossa kaksi seitsemänhenkistä (maalivahti + 6 kenttäpelaajaa) joukkuetta yrittää saada pallon heittämällä vastustajan maaliin
  käsipallopelin pelivälineenä käytettävä pallo

käsiraha /kˈæsɪrˌaha/ (n)
Anzahlung, Angeld, Handgeld
  kauppaa solmittaessa tai sopimusta tehtäessä aikeen vahvistamiseksi sillä hetkellä maksettava rahasumma

käsiraudat /kˈæsɪrˌaudat/ (n)
Handschellen
  henkilöä rajoittavat, tyypillisesti molempiin ranteisiin asennettavat kettingillinen kahleet; tyypillinen varuste poliisivoimilla

käsisuudelma /kˈæsɪsˌuːdelma/ (n)
Handkuss
  suudelma kädelle

käsite /kˈæsɪte/ (n)
Begriff
  ihmisen mielessä jäsentynyt, selkeästi määriteltävissä oleva idea todellisuudessa esiintyvästä konkreettisesta tai abstraktista asiasta

käsitellä /kˈæsɪtellæ/ (v)
behandeln
  koetella käsin

käsittää /kˈæsɪtːæː/ (v)
begreifen, verstehen
  tiedostaa ja ymmärtää jokin asia
bestehen
  muodostua jostakin, sisältää

käsitys /kˈæsɪtys/ (n)
Ahnung
  havainnollisesta aineksesta tai viestinnästä ihmiselle muodostunut mentaalinen kuva, joka on enemmän tai vähemmän jäsentynyt

käsityö /kˈæsɪtyø/ (n)
Handarbeit, Handwerk
  pienissä sarjoissa tehty pienimuotoinen tuotteiden valmistus, kuten ompelu, yleensä matkamuistoiksi tai koristeiksi
Handarbeit
  käsityönä valmistettu tai tekeillä oleva tuote, käsiteollisuustuote

käsivarsi /kˈæsɪvˌarsɪ/ (n)
Arm
  kädellisten yläraajan osa ranteesta olkapäähän, eli kyynärvarsi ja olkavarsi yhdessä

käsky /kˈæsky/ (n)
Befehl, Geheiß, Gebot
  jonkun puheella tai kirjallisesti tai muuten ilmaisema lausuma, jonka mukaan jokin asia tulee viestin vastaanottajan toteuttaa hänen tahdostaan riippumatta

käteinen /kˈæteinen/ (n)
Bargeld
  raha paperirahana ja kolikoina; vastakohtana maksukorteille tai sähköiselle rahalle

kätellä /kˈætellæ/ (v)
Hand schütteln
  tervehtiä jotakuta ojentamalla hänelle kätensä ja puristamalla hänen kättään

kätilö /kˈætɪlø/ (n)
Geburtshelferin, Hebamme
  terveydenhuollon ammattinimike henkilölle, joka avustaa synnyttävää naista synnytyksessä

kätkeä /kˈætkeæ/ (v)
verbergen, vergraben
  laittaa kätköön, laittaa salaiseen paikkaan
verbergen, verhehlen
  pitää omana tietonaan

kävellä /kˈævellæ/ (v)
gehen, laufen
  liikkua laittamalla jalkaa toisen eteen

kävelykatu /kˈævelˌykatu/ (n)
Fußgängerzone
  moottoriajoneuvoliikenteeltä suljettu katu

kävelykeppi /kˈævelykˌepːɪ/ (n)
Spazierstock
  kävelemisessä apuna käytettävä keppi, jonka avulla saadaan siirrettyä painoa jaloilta kepin varaan

käydä päinsä /kˈæydæ pˈæinsæ/ (v)
ziemen
  sopia, olla hyväksyttävää

käymälä /kˈæymælæ/ (n)
Toilette, WC
  vessa, ulkohuone

käyntikortti /kˈæyntɪkˌortːɪ/ (n)
Visitenkarte
  pieni kortti, jossa on henkilön yhteystiedot ja monesti myös yrityksen tietoja

käyrä /kˈæyræ/ (adj)
krumm
  kaareva, ei-suora

käyrä /kˈæyræ/ (n)
Kurve
  viiva, joka ei ole kauttaaltaan suora

käyrätorvi /kˈæyrætˌorvɪ/ (n)
Horn, Waldhorn
  varhaisista metsästystorvista kehittynyt vaskipuhaltimiin kuuluva torvi, jonka pituus on 3–4 metriä

käytettävyys /kˈæytetːævyːs/ (n)
Brauchbarkeit
  helppous käyttää, mahdollisuudet käyttää

käyttäjä /kˈæytːæjæ/ (n)
Benutzer
  henkilö, joka käyttää jotakin konetta, laitetta tai muuta työvälinettä

käyttäytyminen /kˈæytːæytˌymɪnen/ (n)
Benehmen, Verhalten
  tapa, jolla elollinen olento käyttäytyy tai toimii

käyttäytyä /kˈæytːæytˌyæ/ (v)
verhalten, benehmen, betragen
  toimia jollakin tietyllä tavalla jossakin tilanteessa

käyttää /kˈæytːæː/ (v)
benutzen, verwenden
  tehdä tai toteuttaa jokin asia jollakin nimenomaisella esineellä, tietokoneohjelmalla tms., pitää jossakin käytössä

käyttöjärjestelmä /kˈæytːøjˌærjestˌelmæ/ (n)
Betriebssystem
  tietokoneen keskeinen matalan tason tietokoneohjelmisto, joka tarjoaa perustoiminnot tietokoneen käyttämiseen ja toimii rajapintana fyysisen laitteiston ja tietokoneessa toimivien ohjelmistojen välillä

käyttöohje /kˈæytːøˌohje/ (n)
Gebrauchsanweisung, Bedienungsanleitung
  jonkin koneen, laitteen, tuotteen tms. käyttämiseen opastava ohje

käytäntö /kˈæytæntø/ (n)
Praxis
  toimivaksi todettu järjestelmällisyyteen pyrkivä toimintatapa

käännekohta /kˈæːnnekˌohta/ (n)
Wende
  uuden ajanjakson alku

käännynnäinen /kˈæːnnynnˌæinen/ (n)
Konvertit
  uskonnosta toiseen uskontoon kääntynyt henkilö

käännös /kˈæːnnøs/ (n)
Wende
  muutos suhtautumisessa, toimintatavoissa, politiikassa tms.
Übersetzung
  (kielitiede) teksti, joka on käännetty kieleltä toiselle

käännöslaina /kˈæːnnøslˌaina/ (n)
Lehnübersetzung, Lehnübertragung
  lainasana, joka on muodostettu kääntämällä vieraan kielen sanan osat suoraan

kääntyä /kˈæːntyæ/ (v)
abbiegen
  vaihtaa suuntaa; tehdä käännös

kääntäjä /kˈæːntæjæ/ (n)
Übersetzerin, Übersetzer
  kielenkääntäjä, henkilö, joka kääntää tekstiä kieleltä toiselle, vrt. tulkki
Kompiler, Compiler, Kompilierer
  tietokoneohjelma, joka luo tietokoneohjelman ohjelmointikielisen lähdekoodin perusteella konekielisen ajettavan binääritiedoston

kääntää /kˈæːntæː/ (v)
Richtung wechseln
  vaihtaa jonkun suuntaa; saada jokin vaihtamaan suuntaansa
übersetzen
  tulkita teksti kieleltä toiselle
kompilieren
  muuntaa lähdekoodi konekieliseksi

kääntöpiiri /kˈæːntøpˌiːrɪ/ (n)
Wendekreis
  leveyspiiri, joka on pohjoisimmalla tai eteläisimmällä kohdalla, johon aurinko johonkin aikaan vuodesta paistaa kohtisuoraan ylhäältä eli zeniitistä; maapallon kääntöpiirien sijainti on noin 23 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä päiväntasaajan molemmin puolin; sijainti on sama kuin maapallon akselikaltevuus

kääpiögalaksi /kˈæːpɪˌøɡalˌaksɪ/ (n)
Zwerggalaxie
  pienikokoinen galaksi, joka kiertää usein suurempaa galaksia

kääpiöhuitti /kˈæːpɪˌøhwɪtːɪ/ (n)
Zwergsumpfhuhn
  eräs pikkuhuittien (), eräissä uusissa luokitteluissa huittien (), sukuun kuuluva hyvin pienikokoinen rantakanojen laji ( tai ) taikka sen yksilö

kääretorttu /kˈæːretˌortːu/ (n)
Biskuitrolle, Biskuitroulade
  makea leivonnainen, joka muodostuu täytteellä päällystetystä ja rullalle kääritystä kakkulevystä

käärme /kˈæːrme/ (n)
Schlange
  alalahkoon Serpentes kuuluva jalaton ja vaihtolämpöinen matelija, jonka sanotaan kehittyneen liskoista

köli /kˈølɪ/ (n)
Kiel
  laivan tai veneen pohjassa sijaitseva uloke, evä tai palkki, joka vakauttaa pituussuuntaista kulkua erityisesti purjeveneissä ja tuulisissa olosuhteissa

kölninvesi /kˈølnɪnvˌesɪ/ (n)
Eau de Cologne, Kölnisch Wasser, Kölnischwasser
  alkoholipitoinen raikastus- ja puhdistusvesi, eau de Cologne

kömpelö /kˈømpelø/ (adj)
klobig, plump
  liikkeissään jäykkä, kankea, hidas, joustamaton; taitamaton, avuton

köyhtyä /kˈøyhtyæ/ (v)
verarmen
  tulla köyhäksi

köyhyys /kˈøyhyːs/ (n)
Armut
  köyhänä oleminen, puutteenalaisuus

köyhä /kˈøyhæ/ (adj)
arm
  osattomaksi jäänyt, varaton
  hedelmätön
armselig
  huono, tylsä

köysi /kˈøysɪ/ (n)
Seil, Tau
  muun muassa kiinnittämiseen käytettävä useista kuiduista tai säikeistä palmikoitu tai kierretty paksu naru

köysirata /kˈøysɪrˌata/ (n)
Drahtseilbahn
  kuljetusväline, jossa voimansiirto on toteutettu kuormaa vetävällä köydellä tai vaijerilla

la chaconne /lˈa khˈakonne/ (n)
La Chaconne
  eräs Ranskasta lähtöisin oleva Ludwig 13:nnen aikainen salonkitanssi, nelijakoinen muunnelma chaconnesta

laadukas /lˈaːdukas/ (adj)
hochklassig, hochwertig
  sellainen, jonka laatu on hyvä, laadultaan korkea; laatuisa, tasokas

laaja /lˈaːja/ (adj)
weit, breit, umfassend, beträchtlich, umfangreich
  suuri alueeltaan tai vaikutukseltaan

laajakaista /lˈaːjakˌaista/ (n)
Breitband
  suuren siirtonopeuden tietoliikenneväylä

laajentua /lˈaːjentˌua/ (v)
erweitern
  tulla laajemmaksi

laakeri /lˈaːkerɪ/ (n)
Lager
  kone-elin, jonka on tarkoitus vähentää kitkaa ja kulumista pyörivien osien välillä

laakerinlehti /lˈaːkerˌinlehtɪ/ (n)
Lorbeerblatt, Lorbeer
  laakeripuun mausteena käytetty lehti

laakeriseppele /lˈaːkerɪsˌepːele/ (n)
Lorbeerkranz
  Laakeripuun oksista ja lehdistä tehty seppele.

laakso /lˈaːkso/ (n)
Tal, Senke
  alue vuorten tai mäkien välissä

laama /lˈaːma/ (n)
Lama
  Etelä-Amerikassa kuljetusjuhdaksi jalostettu kamelieläinten heimon nisäkäs (), jonka polkuanturat ovat heikosti kehittyneet

laapis /lˈaːpɪs/ (n)
Höllenstein, Lapis Infernalis
  hopeanitraatti lääkkeellisesti käytettynä

laastari /lˈaːstarɪ/ (n)
Pflaster, Wundschnellverband
  ihoon tarraliimalla kiinnittyvä, yleensä kankaasta, muovista tai kuituaineesta tehty lappu, jonka tehtävä on suojata haavaa; kiinnelaastaria käytetään muiden sidosten kiinnittämiseen

laatikko /lˈaːtɪkːo/ (n)
Kiste, Schachtel
  esine, jossa säilytetään muita esineitä
Auflauf
  uunissa haudutettu kasviksista ja mahdollisesti lihasta koostuva ruokalaji

laatikkoruoka /lˈaːtɪkːorˌuoka/ (n)
Auflauf
  vuokaan tai muuhun paistoastiaan sijoitettuna uunissa kypsennetty ruokalaji

laatu /lˈaːtu/ (n)
Qualität
  kvaliteetti, laadukkuus, tekninen tai taiteellinen korkeatasoisuus, hyvyys

laatukuva /lˈaːtukˌuva/ (n)
Qualitätsbild
  korkealaatuinen, laadukas kuva
Genrebild
  genre, tyylilaji
  arkielämää ja sen tapahtumia kuvaava tyylilaji tai tätä edustava teos

laava /lˈaːva/ (n)
Lava
  tulivuorista osittain tai kokonaan sulana purkautuva kiviaines, magma

laavalamppu /lˈaːvalˌampːu/ (n)
Lavalampe
  koristekäyttöön tarkoitettu valaisin, jossa on läpinäkyvä säiliö, jonka sisältämää vahaa lampun synnyttämä lämpö kohottaa ylöspäin

laboratorio /lˈaborˌatorˌio/ (n)
Laboratorium, Labor
  kokeellisiin (tieteellisiin tai teknisiin) tutkimuksiin käytetty tila, sellaisia tutkimuksia tekevä laitos tai osasto taikka eräiden korkeakoulujen toimintayksikkö

labyrintti /lˈabyrˌintːɪ/ (n)
Labyrinth
  sokkelo, käytäväverkosto, jossa on lähtöpaikasta määränpäähän johtavan reitin lisäksi monia umpikujia ja harhauttavia lenkkejä

ladata /lˈadata/ (v)
laden, latten
  täyttää akku sähkövirralla, varata

ladin /lˈadɪn/ (n)
Ladinisch
  galloromaaniseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan Pohjois-Italian Dolomiiteilla Trenton, Bellunon ja Bolzanon maakunnissa (kielitunnus: lld)

ladonala /lˈadonˌala/ (n)
eine Wiesenfläche
  sellaisen heinäniityn pinta-ala, josta saatu sato täyttää yhden ladon

laguuni /lˈaɡuːnɪ/ (n)
Lagune
  matalasta merenlahdesta kuroutunut vesiallas

lahja /lˈahja/ (n)
Geschenk, Gabe
  vapaaehtoisesti jollekulle annettu asia tai esine, jonka tarkoituksena on yleensä ilahduttaa; annetaan merkkipäivänä tai kiitokseksi
Talent, Gabe
  luontainen kyky tai taipumus, kyky tehdä jotakin hyvin luonnostaan

lahjakas /lˈahjakas/ (adj)
talentiert, begabt
  sellainen, jolla on lahjoja, luontaisia taipumuksia; etevä ja kyvykäs, luonnostaan taitava, erityisen hyvä jossakin asiassa

lahjapaperi /lˈahjapˌaperɪ/ (n)
Geschenkpapier
  lahjojen päällystämiseen käytettävä koristeellinen paperi

lahjaton /lˈahjaton/ (adj)
untalentiert
  henkilö, jolla ei ole erityisiä kykyjä tai taipumuksia

lahjoa /lˈahjoa/ (v)
bestechen, schmieren
  tarjota tai antaa lahjus

lahjoittaa /lˈahjoitːaː/ (v)
schenken
  antaa lahjaksi; antaa veloituksetta jotakin jonkun toisen käyttöön ja/tai omistukseen

lahjomaton /lˈahjomaton/ (adj)
unbestechlich
  henkilö, joka ei suostu ottamaan vastaan lahjuksia, jota ei voi ostaa
  (metaforinen) ihminen tai asia, joka ei ole altis ulkopuolisille yllykkeille tai vaikutteille

lahjonta /lˈahjonta/ (n)
Bestechung
  lahjusten antaminen ja vastaanottaminen ilmiönä
  lahjuksen antaminen

lahjus /lˈahjus/ (n)
Schmiergeld, Bestechungsgeschenk
  raha tai jokin muu hyötyä tuottava asia, jota käytetään lahjonnassa, kun yritetään vaikuttaa erityisesti poliittisiin päättäjiin omien etujen ajamiseksi

lahko /lˈahko/ (n)
Sekte
  mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irtaantunut ryhmittymä tai suuntaus, jolla on edeltäjästään poikkeavia opillisia korostuksia (tässä yhteydessä käytettynä sanalla on usein torjuva tai halventava sävy)
Ordnung, Ordo
  taksonomian hierarkiataso, eliökunnan luokitteluyksikkö, joka on heimon ja luokan välissä

lahna /lˈahna/ (n)
Brasse, Brachse
  särkikalojen heimon sivuilta litistynyt korkearakenteinen makean veden ja murtoveden kala (). Lahnan selkäevässä on 12 ruotoa ja pitkässä peräevässä 28–31 ruotoa.

lahti /lˈahtɪ/ (n)
Bucht, Golf, Förde
  meren tai järven muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

lahtivalas /lˈahtɪvalas/ (n)
Zwergwal
  hetulavalaisiin kuuluva pienehkö laji, joka elää sekä pohjoisen että eteläisen pallonpuoliskon merialueilla ()

laidun /lˈaidun/ (n)
Weide
  alue, jolla kasveja ravinnokseen käyttävät kotieläimet laiduntavat

laiduntaa /lˈaiduntaː/ (v)
grasen
  olla laitumella, syödä laitumella

laiha /lˈaiha/ (adj)
mager
  (eläimestä tai ihmisestä) jolla on vähän ihonalaista rasvaa, hoikka, luiseva

laika /lˈaika/ (n)
Laika
  venäläinen metsästys- tai rekikoirana käytetty pystykorva

laillinen /lˈaillɪnen/ (adj)
legal
  sellainen, joka perustuu voimassa olevaan lakiin, lainmukainen

laillistaa /lˈaillɪstaː/ (v)
legalisieren
  tehdä lailliseksi

laillistaminen /lˈaillɪstˌamɪnen/ (n)
Legalisierung
  ammatin laillistaminen on viranomaisen tekemä hallintotoimi, jolla henkilö saa oikeudellisen kelpoisuuden toimia säädöksillä luvanvaraiseksi säännellyssä ammatissa

laiminlyödä /lˈaimɪnlˌyødæ/ (v)
versäumen
  jättää huolehtimatta asianmukaisesti

laina /lˈaina/ (n)
Darlehen
  tilapäisesti haltuun otettu esine tai raha, joka aiotaan palauttaa tai maksaa takaisin

lainasana /lˈainasˌana/ (n)
Lehnwort
  toisesta kielestä omaksuttu sana

lainata /lˈainata/ (v)
leihen, verleihen
  antaa jotakin olettaen, että se palautetaan takaisin
ausleihen, leihen
  ottaa jokin olettaen, että se palautetaan takaisin
zitieren
  siteerata toisen tekstiä

lainausmerkki /lˈainausmˌerkːɪ/ (n)
Anführungszeichen
  suomen kielen välimerkki, jolla erotetaan tekstistä lainattu osa tai puherepliikki. Vastaava symboli ”

lainsäädäntövalta /lˈainsæːdˌæntøvˌalta/ (n)
Legislative
  oikeus säätää, muuttaa ja kumota lakeja

laipio /lˈaipɪo/ (n)
Decke
  huonetilan katto, sisäkatto

laipiollinen /lˈaipɪˌollɪnen/ (adj)
abgeschottet
  sellalinen, jossa on laipio, laipiolla varustettu

laiska /lˈaiska/ (adj)
faul träge, faul
  sellainen, joka on haluton tekemään töitä, jolle ei työnteko maistu

laiskiainen /lˈaiskɪˌainen/ (n)
Faultier
  kolmivarvaslaiskiaisten () tai kaksivarvaslaiskiaisten () heimon eläin

laite /lˈaite/ (n)
Apparat
  mekaaninen, tiettyä rajattua tarkoitusta varten valmistettu kone

laiton /lˈaiton/ (adj)
illegal
  lainvastainen

laituri /lˈaiturɪ/ (n)
Kai
  rannassa veden äärellä oleva rakennelma, jota käytetään alusten kiinnitys- tai lastauspaikkana tai vapaa-ajan viettoon

laiva /lˈaiva/ (n)
Schiff
  suurikokoinen vedessä kulkeva alus, yleensä selvästi suurempi kuin vene
  rakennuksen kattotukien tai niiden ja seinien rajoittama pituussuuntainen sisätilan osa
  metallinen alusta, jota käytetään ladelman kokoamiseen tai siirtämiseen

laivamatka /lˈaivamˌatka/ (n)
Schiffsfahrt
  laivalla tehty matka

laivanvarustaja /lˈaivanvarˌustaja/ (n)
Reeder
  henkilö, joka omistaa kauppalaivoja ja tai osuuksia niistä

laivasto /lˈaivasto/ (n)
Flotte
  merivoimien, valtion, varustamon tms. kaikki tai tiettyyn tarkoitukseen käytettävät alukset
  lentoyhtiön lentokonekalusto; käytettävissä olevat ilma-alukset

laivastonsininen /lˈaivastˌonsɪnɪnen/ (adj)
marineblau, navyblau
  väriltään laivastossa käytetyn tummansinisen kaltainen

laji /lˈajɪ/ (n)
Gattung, Typ, Schlag
  tyyppi, laatu, kategoria
Art, Spezies
  keskenään lisääntymiskelpoisia jälkeläisiä tuottavien yksilöiden joukko, eliölaji: eläinlaji, kasvilaji
Sport
  urheilumuoto, jolla on omat muista lajeista eroavat sääntönsä, urheilulaji

lajitella /lˈajɪtella/ (v)
sortieren
  järjestää jtk tietyn säännön mukaisesti eri ryhmiin

lakana /lˈakana/ (n)
Laken, Bettlaken
  vuodevaate, joka suojaa patjaa tai peitettä

lakeija /lˈakeija/ (n)
Lakai
  miespuolinen sisäpalvelija

laki /lˈakɪ/ (n)
Gesetz
  valtion lainsäädäntöelimen säätämä kaikkia velvoittava säädös; lain säätämiselle määrättyjä muotoja noudattaen syntynyt valtion tahdon ilmaus, jota on noudatettava

lakikirja /lˈakɪkˌirja/ (n)
Gesetzbuch
  voimassa oleva lait sisältävä teos

lakimies /lˈakɪmies/ (n)
Jurist, Rechtsanwalt
  lakien asiantuntija, lakien parissa työskentelevä lainoppinut

lakisääteinen /lˈakɪsˌæːteinen/ (adj)
gesetzlich vorgeschrieben
  laissa säädetty

lakka /lˈakːa/ (n)
Lack, Firnis
  kovapintaisten esineiden suojaamiseen ja kaunistukseen, pintakäsittelyyn käytettävä aine, joka levitetään sivelemällä tai ruiskuttamalla

lakko /lˈakːo/ (n)
Streik, Ausstand
  työnteon keskeytys, jonka tarkoituksena on saada työnantaja suostumaan työntekijän vaatimuksiin tai osoittaa mieltä työhön liittyviä asioita vastaan

lakritsi /lˈakrɪtsɪ/ (n)
Lakritze, Süßholz
  lakritsijuurella maustettu makeinen, joka sisältää sokerin ja vehnäjauhon lisäksi monesti myös arabikumia ja salmiakkia ja joka värjätään mustaksi lääkehiilellä

laktoosi /lˈaktoːsɪ/ (n)
Laktose, Milchzucker
  maidossa esiintyvä galaktoosista ja glukoosista muodostunut disakkaridi, maitosokeri

laktoosi-intoleranssi /lˈaktoːsɪˈintolerˌanssɪ/ (n)
Laktoseintoleranz
  ihmisen normaalitila, jossa laktoosia eli maitosokeria sisältävät ruoka-aineet aiheuttavat ruoansulatuskanavan oireita, koska ohutsuoleen ei erity tarpeeksi laktaasientsyymiä

lama /lˈama/ (n)
Depression
  kansantalouden tilanne jossa bruttokansantuote yleisen määritelmän mukaan laskee (muutos on miinusmerkkistä) vähintään kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä; taloustoiminnan supistumisen kausi, jonka seurauksena usein tavallista enemmän irtisanomisia ja konkursseja; pitkittynyt, vähintään kahden vuosineljänneksen pituinen matalasuhdanne; vakavampi kuin taantuma

lammas /lˈammas/ (n)
Schaf
  Ovis aries, sorkkaeläinten lahkon märehtijäin alalahkoon kuuluva nisäkäs, jota pidetään kotieläimenä tuottamaan villaa, lihaa ja turkiksia, joskus maitoa

lammaskoira /lˈammaskˌoira/ (n)
Schäferhund
  lampaiden ja vuohien paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

lammaspaimen /lˈammaspˌaimen/ (n)
Schafhirte, Schafhirtin
  työkseen lampaita kaitseva henkilö

lampaanliha /lˈampaːnlˌiha/ (n)
Schaffleisch
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava osa lampaasta

lampetti /lˈampetːɪ/ (n)
Lampe
  seinään kiinnitettävä kynttilän tai lampun pidike

lampi /lˈampɪ/ (n)
Teich, Tümpel, Weiher, See
  järveä pienempi vesitäytteinen luonnon allas, johon vettä kerääntyy ympäristöstä, usein lähteestä, ja josta ei ole näkyvää laskuväylää vesistöön

lamppu /lˈampːu/ (n)
Lampe
  joko nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta, tai sähköenergiaa käyttävä itsenäinen valaistuslaite; valaisin tai erityisesti sen valoa tuottava osa kuten polttimo

langeta /lˈaŋŋeta/ (v)
fallen, stürzen
  kaatua
erliegen
  sortua, hairahtaa, hairahtua tekemään jtk
auffallen entfallen, einfallen
  joutua jkn/jnk harhauttamana jhk

lanka /lˈaŋka/ (n)
Garn, Faden
  kuituja yhteen kehräämällä valmistettu kiinnitysväline, kutoma- ja ompelutarvike. Kerrattu lanka on valmistettu useista, toisiinsa kierteellä sidotuista säikeistä.

lankalauantai /lˈaŋkalˌauantai/ (n)
Karsamstag
  pääsiäislauantai, ensimmäistä pääsiäispäivää edeltävä lauantai; hiljaisen viikon lauantai

lankku /lˈaŋkːu/ (n)
Planke
  poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara, jonka paksuus on yli 38 mm ja leveys on yli 75 mm

lanko /lˈaŋko/ (n)
Schwager
  oman aviopuolison veli

lannenikama /lˈannenˌikama/ (n)
Bauchwirbel, Lenderwirbel
  selkärangan nikamat 20–24 ylhäältä laskien ()

lannistaa /lˈannɪstaː/ (v)
entmutigen
  viedä jkn into

lannoittaa /lˈannoitːaː/ (v)
düngen
  levittää lantaa tai muuta lannoitetta

lanta /lˈanta/ (n)
Dünger
  kasvisravintoa syövän kotieläimen uloste

lantaani /lˈantaːnɪ/ (n)
Lanthan
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on La ja järjestysluku 57

lantatunkio /lˈantatˌuŋkɪo/ (n)
Misthaufen
  lannoitteeksi tarkoitettu eläinten uloste ja kuivikkeet kasattuna keoksi tai läjäksi

lantio /lˈantɪo/ (n)
Becken
  (lat. pelvis) ihmisen lantio muodostuu lonkkaluista, häpyluiden välisestä häpyliitoksesta ja suoliluiden väliin sijoittuvasta ristiluusta. Lantion tehtävänä on liittää alaraajat vartaloa tukevaan selkärankaan ja samalla suojata suolistoa ja sukupuolielimiä.

lantioluu /lˈantɪoluː/ (n)
Beckenknochen
  lantion suuret laakeat luut

lantionympärys /lˈantɪonˌympærys/ (n)
Hüftumfang
  yksi vaatteiden mittayksiköistä

lantti /lˈantːɪ/ (n)
Münze
  metalliraha; pieni metallista valmistettu ympyrän muotoinen maksuväline, kolikko

lanttu /lˈantːu/ (n)
Kohlrübe, Steckrübe
  kaaleihin kuuluva ristikukkainen juureskasvi Brassica napus napobrassica, joka on syntynyt kaalin ja nauriin risteytymästä

lapanen /lˈapanen/ (n)
Fäustling
  käsineenä käytettävä kudonnainen, käteen laitettava usein villainen vaatekappale, jossa on yhteinen tila peukalolle ja muille neljälle sormelle

lapio /lˈapɪo/ (n)
Schaufel
  kaivamiseen tai luomiseen käytetty puu-, metalli- tai muovivartinen kaivu- tai luontityökalu, jossa on metallinen, joskus puinen tai muovinen, käyttöä varten muotoiltu lapa

lapsellinen /lˈapsellɪnen/ (adj)
kindisch
  lapsen kaltainen, lapsen tavalla käyttäytyvä tai sellaiselta vaikuttava

lapsenlapsi /lˈapsenlˌapsɪ/ (n)
Enkelin, Enkelkind, Kindeskind Enkel
  ihmisen jälkeläinen toisessa sukupolvessa

lapseton /lˈapseton/ (adj)
kinderlos
  jolla ei ole omia lapsia (harkitusti tai tahattomasti); johon ei kuulu lapsia

lapsi /lˈapsɪ/ (n)
Kind
  nuori ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut
  ihmisen jälkeläinen

lapsilisä /lˈapsɪlˌisæ/ (n)
Familienbeihilfe, Kindergeld, Kinderzulage
  Suomessa valtion maksama lapsen kasvatukseen ja elatukseen tarkoitettu sosiaalietuus, jota maksetaan kunnes lapsi täyttää 17 vuotta

lapsuudenystävä /lˈapsuːdenˌystævæ/ (n)
Kindheitsfreund
  ystävä, johon on tutustuttu lapsena

lapsuus /lˈapsuːs/ (n)
Kindheit, Kinderzeit
  aika, jolloin ihminen on lapsi; syntymästä murrosikään t. nuoruuteen asti

lasagne /lˈasaɡne/ (n)
Lasagne
  italialainen pastaruoka, jossa lasagnelevyjen välissä on tyypillisesti kerroksittain jauhelihakastiketta ja juustokastiketta

laser /lˈaser/ (n)
Laser
  tekniikka, jolla vahvistetaan valoa stimuloidulla emissiolla

lasi /lˈasɪ/ (n)
Glas
  kivennäisaineseosten sulatteen jähmettyessä syntyvä kova, amorfinen aine

lasiainen /lˈasɪˌainen/ (n)
Glaskörper
  linssin ja verkkokalvon välin täyttävä kirkas hyytelömäinen aine silmässä

lasikko /lˈasɪkːo/ (n)
Vitrine
  lasikaappi, johon asetetaan esineitä näytteille

lasikuitu /lˈasɪkwˌitu/ (n)
Glasfiber
  ohkaisista lasisäikeistä valmistettu materiaali

lasinen /lˈasɪnen/ (adj)
gläsern
  lasista valmistettu

lasinpesuneste /lˈasɪmpˌesunˌeste/ (n)
Scheibenwaschwasser
  tuulilasin ja mahdollisesti takalasin ja ajovalojen pesuveteen sekoitettava neste, joka useimmiten sisältää alkoholia jäätymisen estämiseksi ja erilaisia pesuaineita.

lasinpuhallus /lˈasɪmpuhˌallus/ (n)
Glasblasen
  lasinmuokkaustekniikka, jossa sulalasimassapisaraan puhalletaan ilmaa puhallusputken avulla ja muodostuu sula kupla, jota muotoilemalla saadaan haluttu kappale

lasiovi /lˈasɪˌovɪ/ (n)
Fenstertür
  ovi, jonka ovilevy on valmistettu lasista; oven saranat ovat metallia ja mahdollinen karmi puuta tai metallia

lasipaperi /lˈasɪpˌaperɪ/ (n)
Glaspapier
  aiemmin käytössä ollut hiomapaperin tyyppi, jossa hiovana aineena oli lasijauhe; käytettiin puun hiomiseen ja nahan kiillottamiseen

lasisilmä /lˈasɪsˌilmæ/ (n)
Glasauge
  silmää korvaava proteesi

lasite /lˈasɪte/ (n)
Glasur
  keraamisen esineen pinnan ohut lasikerros

lasittaja /lˈasɪtːˌaja/ (n)
Glaser
  lasiosien asennusta, leikkausta ja muuta muotoilua tekevä henkilö, erityisesti ikkuna- tai rakennuslasin asentaja

laskea /lˈaskea/ (v)
rechnen, zählen
  tehdä laskutoimituksia; arvioida matemaattisesti; selvittää lukumäärä, ottaa luku
senken
  siirtää jokin alaspäin
fallen, sinken
  vähentyä, tulla alaspäin joltain tasolta
reduzieren, senken
  vähentää

lasketella /lˈasketella/ (v)
hinunterfahren
  laskea mäkeä

laskeutua /lˈaskeutˌua/ (v)
absteigen
  tulla alas hallitusti
landen
  (erityisesti) siirtyä lennosta maan varaan

laskiaismaanantai /lˈaskɪˌaismaːnˌantai/ (n)
Rosenmontag
  laskiaissunnuntain ja laskiaistiistain välinen maanantai

laskimo /lˈaskɪmo/ (n)
Vene, Ader
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämeen päin

laskin /lˈaskɪn/ (n)
Taschenrechner
  mekaaninen tai elektroninen laite, joka suorittaa laskutoimituksia annettujen ohjeiden mukaan

lasku /lˈasku/ (n)
Rechnung
  matemaattinen toimitus, laskeminen
Rechnung, Faktura
  laskutehtävä esim. kotiläksynä

laskupiste /lˈaskupˌiste/ (n)
Zählpunkt
  metallirahan laakapinnassa oleva kohouma; laskupisteiden, joiden lukumäärän ja sijainnin avulla voi selvittää rahan arvon, käyttö oli tavallista menneinä aikoina, jolloin lukutaito oli harvinainen kyky

laskuraha /lˈaskurˌaha/ (n)
Raitpfennig, Rechenpfennig
  laskutoimitusten apuna käytettävä pikkuesine; antiikin aikana oli tapana helpottaa laskutoimitusten tekoa siirtämällä pieniä kiviä tai muita kappaleita alustan päällä, muistissa pitämistä helpottava tapa siirtyi aikanaan länsimaihin, joissa alettiin käyttää rahaa muistuttavia laskurahoja

laskuttaa /lˈaskutːaː/ (v)
berechnen, fakturieren, abrechnen
  pyytää maksua lähettämällä toivotulle maksajalle laskun; lähettää lasku maksajalle

laskuvarjo /lˈaskuvˌarjo/ (n)
Fallschirm
  aiemmin silkistä, nykyisin yleensä nailonista valmistettu valjaskiinnitteinen, rakenteeltaan alta avoin pallomainen (ilmanvastukseen perustuva) tai patjamainen (liito-ominaisuuteen ja siiven nostovoimaan perutuva) laite, jota käytetään ensisijaisesti hidastamaan vapaata pudotusta ilmassa

lasta /lˈasta/ (n)
Pfannenwender, Backschaufel, Pfannenmesser
  litteä ja leveä työkalu, jolla levitetään tai siirretään aineita

lastata /lˈastata/ (v)
beladen, laden
  tehdä kuormaa, kuormata

lastenkirja /lˈasteŋkˌirja/ (n)
Kinderbuch
  lapsille tarkoitettu kirja, mahdollisesti kuvakirja

lastenlääkäri /lˈastenlˌæːkærɪ/ (n)
Kinderarzt, Kinderärztin
  lapsiin ja lastentauteihin erikoistunut lääkäri, pediatri

lastensairaala /lˈastensˌairaːla/ (n)
Kinderkrankenhaus
  sairaala, jossa hoidetaan pääasiassa vain lapsia

lastu /lˈastu/ (n)
Span
  puusta vuolemalla irrotettu suikale

lastulevy /lˈastulˌevy/ (n)
Spanplatte
  puisista tai puumaisista lastuista valmistettu rakennus- ja huonekaluteollisuuden levy, jossa lastut on liitetty toisiinsa liiman, paineen ja lämmön avulla

latina /lˈatɪna/ (n)
Latein, Lateinisch
  latinan kieli (kielitunnus: la), alkuaan Italiassa Latiniumin maakunnassa latinien puhuma indoeurooppalaisten kielten italialaisen kieliryhmän kieli, joka oli myös antiikin roomalaisten kieli

lato /lˈato/ (n)
Scheune
  rakennus, jossa säilytetään eläinten rehuksi tarkoitettuja heiniä

lattia /lˈatːɪa/ (n)
Fußboden, Boden
  huoneen pohjana oleva rakenne, jonka päällä yleensä kävellään

lattialämmitys /lˈatːɪalˌæmmɪtys/ (n)
Fußbodenheizung
  rakennusten lämmönjakotapa, jossa rakennuksen lattiassa kiertävä lämmitysaine tai sähkövastus luovuttaa lämpöään lattiaan ja lattiasta lämpö edelleen siirtyy huoneilmaan

lattiasieni /lˈatːɪasˌienɪ/ (n)
Hausschwamm, Tränenschwamm
  kantasieniin lukeutuva lahottajasieni, joka hajottaa puun selluloosan hiilidioksidiksi ja vedeksi

latvia /lˈatvɪa/ (n)
Lettisch
  latvian kieli (kielilyhenne: lv), Latviassa puhuttava indoerooppalaisten kielten balttilaiseen ryhmään kuuluva kieli.

latvialainen /lˈatvɪalˌainen/ (adj)
lettisch
  Latviasta peräisin oleva tai Latviaan liittyvä

latvialainen /lˈatvɪalˌainen/ (n)
Lette, Lettin
  pysyvästi Latviassa asuva henkilö
  Latvian kansalainen
  syntyperältään latvialainen

latvianpunainen /lˈatvɪˌampunˌainen/ (n)
Lettischrot
  Latvian lipussa esiintyvä tummahkon punaisen ruskehtava sävy

latvus /lˈatvus/ (n)
Baumkrone, Krone
  yksittäisen puun tai pensaan oksisto ja lehvästö; myös puun hakkuutähteeksi jäävä latvaosa

lauantai /lˈauantai/ (n)
Samstag, Sonnabend
  viikon kuudes päivä, päivä perjantain ja sunnuntain välissä

laukka /lˈaukːa/ (n)
Lauch
  varsinkin luonnonvaraisena kasvavista laukkojen () suvun sipuleista, joista osaa suositaan maustekasveina, käytettävä nimitys

laukkaratsastaja /lˈaukːarˌatsastˌaja/ (n)
Jockey
  ammattilaisratsastaja laukkakilpailussa, jockey

laukki /lˈaukːɪ/ (n)
Blesse
  hevosen päässä oleva leveä, valkoinen juova, joka ulottuu otsasta turvalle

laukku /lˈaukːu/ (n)
Tasche
  kankaasta tai nahasta valmistettu kantoväline, jossa voi säilyttää ja kuljettaa tavaroita

laulaa /lˈaulaː/ (v)
singen
  tuottaa ääntä yhtenäisen uloshengitysvirtauksen kulkiessa äänihuulten välistä siten että noudatetaan säveltaajuuksia ja säilytetään sävelten kesto sekä tyypillisesti lausutaan laulunsanat suu avoinna edellä mainitulla tavalla vokaaleja pidentäen

laulaja /lˈaulaja/ (n)
Sänger, Sängerin
  henkilö, joka laulaa eli tuottaa äänielimillään musiikkia

laulajatar /lˈaulajatar/ (n)
Sängerin
  naispuolinen laulaja; naislaulaja

laulu /lˈaulu/ (n)
Gesang, Lied
  ihmisäänellä aikaan saatua musiikkia
Lied, Song
  laulettavaksi tarkoitettu teksti ja siihen liittyvä sävellys

laulujoutsen /lˈaulujˌoutsen/ (n)
Singschwan
  kansan kielessä joutsen, kookas valkea sorsalintu, jonka kanta on elpynyt muutama vuosikymmen sitten uhanneesta sukupuutosta niin, että nykyisin laulujoutsenia pesii lähes koko Suomessa

laulukirja /lˈaulukˌirja/ (n)
Liederbuch, Gesangbuch
  kirja, jossa on laulujen sanoja

lauma /lˈauma/ (n)
Herde
  eläinten, erityisesti maanisäkkäiden joukko

lause /lˈause/ (n)
Satz
  ihmiskielten kielenkäytön yksikkö, jossa sanotaan ainakin yksi asia, ilmaistaan ajatus. Lauseessa on predikaatti ja usein myös subjekti.

lauseoppi /lˈauseˌopːɪ/ (n)
Satzlehre
  (kielitiede) kieliopin osa, jossa käsitellään lauseen osia ja rakennetta

lausunto /lˈausunto/ (n)
Aussage
  (usein juridisia vaikutuksia sisältävä) suullinen toteamus

lauta /lˈauta/ (n)
Brett
  lankkua ohkaisempi ja rimaa leveämpi poikkileikkaukseltaan suorakaiteen muotoinen sahatavaramitoituksen mukainen puutavara (paksuus on alle 38 mm ja leveys yli 75 mm)

lautakunta /lˈautakˌunta/ (n)
Ausschuss
  tiettyä tehtävää varten asetettu monien henkilöiden muodostama toimielin

lautanen /lˈautanen/ (n)
Teller
  kattaukseen kuuluva matala syömä-, tarjoilu- tai koristeastia

lautapeli /lˈautapˌelɪ/ (n)
Brettspiel
  peli, jossa yl. kahdesta neljään pelaajaa saa siirrellä vuorokerroin pelinappuloita erityisellä pelilaudalla tiettyjen sääntöjen mukaan

lautasliina /lˈautaslˌiːna/ (n)
Serviette, Mundtuch
  paperinen tai kankainen liina, johon pyyhitään suuta ruokailun jälkeen

lautta /lˈautːa/ (n)
Fähre, Floß
  pölleistä tai tukeista koottu tilapäinen kelluva liikkumisväline, puulautta
Fähre
  sisävesien alus, liikenneväline, joka kuljettaa joen tai vastaavan ylitse, lossi

lautturi /lˈautːurɪ/ (n)
Ferge, Fährmann
  lautan ohjaaja

lavastaja /lˈavastˌaja/ (n)
Bühnenbildner, Bühnenbildnerin, Szenograf
  (näyttämötaiteet, elokuva, tv) henkilö, joka lavastaa; näyttämökuvan tai kuvausympäristön luoja

legenda /lˈeɡenda/ (n)
Legende
  mytologinen sankaritaru
  sankaritarun päähenkilö
  tavallisesti jossakin määrin liioitellen kerrottu tarina tai muu kertomus

legioona /lˈeɡɪˌoːna/ (n)
Legion
  roomalainen sotajoukko, joka koostui noin 6000 miehestä

lehdistö /lˈehdɪstø/ (n)
Laub
  kasvin, varsinkin puun lehdet
Presse, Zeitungen
  aikakaus- ja sanomalehdet

lehdistötiedote /lˈehdɪstøtˌiedote/ (n)
Pressemitteilung
  lehdistölle julkaistava tiedote

lehdistötilaisuus /lˈehdɪstˌøtɪlˌaisuːs/ (n)
Pressekonferenz
  tiedotustilaisuus joukkotiedotusvälineiden edustajille

lehmus /lˈehmus/ (n)
Linde
  metsälehmus (), lehtipuu, jolla on suuret sydämenmuotoiset lehdet

lehmä /lˈehmæ/ (n)
Kuh
  naaraspuolinen, vähintään kerran synnyttänyt nauta; monien muidenkin märehtijöiden naarassukupuolta kutsutaan lehmäksi

lehmänläjä /lˈehmænlˌæjæ/ (n)
Kuhfladen
  lehmän jättämä kasa ulostetta

lehmänmaito /lˈehmænmˌaito/ (n)
Kuhmilch
  lehmän tuottama maito

lehmäntatti /lˈehmæntˌatːɪ/ (n)
Birkenpilz, Birkenröhrling
  Leccinum scabrum, erittäin pehmeärakenteinen tattilaji Leccinum-suvusta

lehti /lˈehtɪ/ (n)
Blatt
  kasvinosa, johon kuuluvat lehtiruoti, lehtilapa ja lehtikanta
  vihon tai lehtiön yksi arkki tai kirjan yksi yleensä molemmin puolin painettu kahdesta sivusta muodostuva kokonaisuus
Blatt, Zeitung
  sanomalehti, aikakauslehti tai muu säännöllisesti ilmestyvä yleensä painettu julkaisu

lehtikaali /lˈehtɪkˌaːlɪ/ (n)
Grünkohl
  tummanvihreä, voimakkaanmakuinen lehtivihannes (Brassica oleracea var. sabellica)

lehtikuusi /lˈehtɪkˌuːsɪ/ (n)
Lärche
  mikä tahansa Larix-sukuinen havupuu

lehtipihvi /lˈehtɪpˌihvɪ/ (n)
Minutensteak
  ohueksi hakattu pihvi, tyypillisesti naudanlihaa

lehtipuu /lˈehtɪpuː/ (n)
Laubbaum
  puu, jolla on leveät lehdet.

lehtiriepu /lˈehtɪrˌiepu/ (n)
Käseblatt
  sanoma- tai aikakauslehti

lehto /lˈehto/ (n)
Hain, Wäldchen
  lehtipuista koostuva metsätyyppi

lehtopöllö /lˈehtopˌøllø/ (n)
Waldkauz
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

leija /lˈeija/ (n)
Drachen
  muovinen, paperinen tai kankainen lennokki, jota lennätetään tuulisella säällä pitkän narun päässä

leijona /lˈeijona/ (n)
Löwe, Löwin
  kissaeläimiin kuuluva petoeläin (Panthera leo), joka elää villinä Afrikan savanneilla ja Intiassa

leijonanosa /lˈeijonˌanosa/ (n)
Löwenanteil
  suurin osa, valtaosa

leijulauta /lˈeijulˌauta/ (n)
Hoverboard
  fantasiaelokuvissa esiintyvä kuvitteellinen liikkumaväline, joka kulkee ilmassa vapaasti leijuen

leikata /lˈeikata/ (v)
schneiden
  osittaa saksilla, veitsellä tai muulla teräaseella

leikkaussali /lˈeikːaussˌalɪ/ (n)
Operationssaal
  tila, jossa kirurginen toimenpide tehdään

leikkausveitsi /lˈeikːausvˌeitsɪ/ (n)
Skalpell
  kirurgisissa operaatioissa kudosten leikkaamiseen käytettävä veitsi

leikki /lˈeikːɪ/ (n)
Spiel
  toiminta, jota tehdään huvin vuoksi, erityisesti lasten kesken

leikkikalu /lˈeikːɪkˌalu/ (n)
Spielzeug
  lelu, leikkimistä varten valmistettu esine, joskus myös toiminnallinen laite

leikkisyys /lˈeikːɪsyːs/ (n)
Verspieltheit
  se, että on leikkisä

leikkiä /lˈeikːɪæ/ (v)
spielen
  puuhailla askareissa, joita kutsutaan leikiksi; usein huvin vuoksi, yksin tai toisten lasten kanssa, spontaanisti tai ohjattuna

leikkuulauta /lˈeikːuːlˌauta/ (n)
Schneidbrett, Schneidebrett
  leikkaamiseen tarkoitettu muovinen tai puinen keittiöväline

leikkuupuimuri /lˈeikːuːpwˌimurɪ/ (n)
Mähdrescher
  kone, jolla korjataan vilja ja erotellaan jyvät oljista ja ruumenista

leinikki /lˈeinɪkːɪ/ (n)
Hahnenfuß
  jokin leinikkien () sukuun kuuluva kasvi

leipominen /lˈeipomɪnen/ (n)
Backen
  leipoa-verbistä muodostettu teonnimi

leipomo /lˈeipomo/ (n)
Bäckerei
  paikka, jossa leivotaan leipomotuotteita

leipomotuote /lˈeipomotˌuote/ (n)
Backware
  leipomossa valmistettu tuote, kuten leipä tai kakku

leipuri /lˈeipurɪ/ (n)
Bäcker, Bäckerin
  Henkilö, joka leipoo, useimmiten ammatikseen.

leipä /lˈeipæ/ (n)
Brot
  viljasta jauhetuista jauhoista ja nesteestä leipomalla ruoaksi valmistettava leipomotuote

leipäkori /lˈeipækˌorɪ/ (n)
Brotkorb
  usein rottinkinen kori leipien kuljettamiseen

leipäpuut /lˈeipæpuːt/ (n)
Brotfruchtbäume
  yksi mulperikasvien heimoon kuuluvista kaksisirkkaisten kasvien suvuista ()

leipäteksti /lˈeipætˌekstɪ/ (n)
Brotschrift
  painotuotteen tms. pääasiallisen tekstin osa, johon eivät sisälly otsikot, kuvatekstit, omistuskirjoitukset eikä tavallisesti myöskään johdantokappale

leipäveitsi /lˈeipævˌeitsɪ/ (n)
Brotmesser
  leivän leikkaamiseen tarkoitettu veitsi

leiri /lˈeirɪ/ (n)
Lager
  paikka jossa majoitutaan tiettyä tarkoitusta varten tilapäismajoituksessa kuten teltoissa tai parakeissa

leirintäalue /lˈeirɪntˌæalˌue/ (n)
Campingplatz
  tilapäiseen vapaa-ajan majoitukseen tarkoitettu alue, johon voi pysähtyä asuntovaunulla tai -autolla, pystyttää teltan tai monissa tapauksissa myös vuokrata mökin

leishmaniaasi /lˈeishmanɪˌaːsɪ/ (n)
Leishmaniose
  minkä tahansa -sukuun kuuluvan harvasiimaeliön aiheuttama sairaus

leivinjauhe /lˈeivɪnjˌauhe/ (n)
Backpulver
  leivonnassa käytetty kohottaja-ainesosa

leivänmuru /lˈeivænmˌuru/ (n)
Brotkrume
  leivästä irronnut murunen

leivänpaahdin /lˈeivæmpˌaːhdɪn/ (n)
Toaster
  kodinkone jolla voi paahtaa leipäviipaleita lämpimiksi ja rapeiksi.

leka /lˈeka/ (n)
Vorschlaghammer
  raskas, rautainen ja pitkävartinen työkalu, jolla voi mm. hakata paaluja maahan ja lyödä halkaisukiiloja puiden halkaisemiseksi, moukari

leksikko /lˈeksɪkːo/ (n)
Lexikon
  johonkin kieleen kuuluva tai johonkin alaan liittyvä sanasto

leksikologia /lˈeksɪkˌoloɡˌia/ (n)
Lexikologie
  sanasto-oppi, sanastontutkimus

leksikostatistiikka /lˈeksɪkˌostatˌistɪːkːa/ (n)
Lexikometrie, Lexikostatistik
  sanastontukimus tilastollisilla menetelmillä

lemmikki /lˈemmɪkːɪ/ (n)
Vergissmeinnicht
  jokin suvun kasveista, jotka tekevät pieniä viisiterälehtisiä vaaleansinisiä kukkia

lempielokuva /lˈempielˌokuva/ (n)
Lieblingsfilm
  elokuva, josta henkilö pitää eniten

lempinimi /lˈempɪnˌimɪ/ (n)
Spitzname
  kutsumanimi, lisänimi, liikanimi

lemu /lˈemu/ (n)
Gestank
  paha haju, löyhkä

leninismi /lˈenɪnˌismɪ/ (n)
Leninismus
  Leninin poliittinen ideologia

lenkkeilijä /lˈeŋkːeilˌijæ/ (n)
Jogger, Joggerin
  henkilö joka lenkkeilee

lenkkeillä /lˈeŋkːeillæ/ (v)
joggen
  käydä juoksulenkillä (harrastuksenaan)

lenkki /lˈeŋkːɪ/ (n)
Verknüpfung, Glied
  silmukka, rengas
Verbindung
  yhdysside, linkki

lento /lˈento/ (n)
Flug
  lentämisen tapahtuma
  lentomatka, lentäen lentokoneella tehty matka

lentoasema /lˈentoˌasema/ (n)
Flughafen, Flugplatz
  yleensä henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu ilmailuliikennepaikka; lentopaikka, jossa ilmaliikennepalvelu on pysyvästi järjestetty

lentoemäntä /lˈentoemˌæntæ/ (n)
Flugbegleiterin, Stewardess
  naispuolinen henkilö, joka palvelee matkustajia lentokoneessa

lentokenttä /lˈentokˌentːæ/ (n)
Flughafen, Flugfeld
  tasainen maasta toimivien lentokoneiden nousu- ja laskeutumisalue, jossa on kiitoradat ja lentotoimintaan tarvittava varustus

lentokone /lˈentokˌone/ (n)
Flugzeug
  siivin varustettu ilma-alus, jolla kuljetetaan matkustajia ja rahtia

lentokyvytön /lˈentokˌyvytøn/ (adj)
flugunfähig
  sellainen, joka ei kykene lentämään tai ei osaa lentää; lentämään kykenemätön.

lentopaikka /lˈentopˌaikːa/ (n)
Flugplatz
  tilapäisessä lentotoiminnassa käytetty laskeutumis-, lentoonlähtö- ja tankkauspaikka, joka ei yleensä kuulu lentokenttäluokitukseen

lentopallo /lˈentopˌallo/ (n)
Volleyball
  pallopeli, jossa palloa lyödään käsin korkean verkon yli kentän puolelta toiselle
  tietynlainen ilmatäytteinen pallo, jolla ko. peliä pelataan

lentoposti /lˈentopˌostɪ/ (n)
Luftpost
  lentoteitse kuljetettava posti

lentotukialus /lˈentotˌukɪalus/ (n)
Flugzeugträger
  suuri hävittäjäkoneita kantamaan kykenevä kiitoradallinen sota-alus

lentoyhtiö /lˈentoˌyhtɪø/ (n)
Fluggesellschaft
  yhtiö, joka kuljettaa matkustajia tai rahtia ilmateitse lentokoneita tai helikoptereita käyttäen

lentäjä /lˈentæjæ/ (n)
Pilot
  henkilö, jolla on koulutus, viranomaisen myöntämä lupa (lentolupakirja) ja lääketieteellinen kelpoisuus ohjata eli lentää ilmassa liikkuvaa kulkuneuvoa, esim. lentokonetta

lentävä lautanen /lˈentævæ lˈautanen/ (n)
fliegende Untertasse
  ufo

lentää /lˈentæː/ (v)
fliegen
  liikkua ilmassa

leopardi /lˈeopˌardɪ/ (n)
Leopard
  pantteri, eräs Afrikassa ja Aasiassa elävä, jonkin verran leijonaa pienempi kissaeläinlaji () tai sen yksilö

lepakko /lˈepakːo/ (n)
Fledermaus
  siipijalkainen, Chiroptera-lahkon nisäkäs, joka kykenee lentämään lenninräpylöidensä avulla

lepinkäinen /lˈepɪŋkˌæinen/ (n)
Würger
  lepinkäisten suvun () varpuslintu

leppoisa /lˈepːoisa/ (adj)
gesprächig
  rauhallinen ja hyväntahtoinen

leppä /lˈepːæ/ (n)
Erle
  koivukasveihin kuuluvan Alnus-suvun puulaji

leppäkerttu /lˈepːækˌertːu/ (n)
Marienkäfer
  jokin heimon () lajeista, pieni puolipallon muotoinen kovakuoriainen

leptoni /lˈeptonɪ/ (n)
Lepton
  eräitä alkeishiukkasia; fermioni, jonka spin on ½

lesbo /lˈesbo/ (n)
Lesbe, Lesbierin
  samaa sukupuolta olevaan seksuaalista ja tunnepohjaista vetoa tunteva nainen

lese /lˈese/ (n)
Kleie
  jyvän kuori, siementä ympäröivä kasvikuitu, yleensä jauhettuna lesejauhona; myllyssä viljaa kuorittaessa leseeseen jää jonkin verran siemenen valkuaista

leskeys /lˈeskeys/ (n)
Witwenschaft, Witwentum
  leskenä oleminen

leski /lˈeskɪ/ (n)
Witwe, Witwer
  ihminen, jonka puoliso on kuollut

leskimies /lˈeskɪmies/ (n)
Witwer
  miespuolinen leski

lestadiolaisuus /lˈestadˌiolˌaisuːs/ (n)
Laestadianismus
  1800-luvun puolivälissä syntynyt luterilainen herätysliike

lesti /lˈestɪ/ (n)
Leisten
  kengän valmistuksessa käytettävä muotti
Schuhspanner, Spannleisten
  lepolesti; saapaslesti

leuka /lˈeuka/ (n)
Kinn, Unterkiefer, Kiefer Oberkiefer
  ihmisen kasvojen alaosa, suuta ympäröivät luut, joiden ylä- ja alaosassa hampaat ovat kiinni, muodostaa leukaparin, jonka muodostavat yläleuka (maxilla) ja alaleuka (mandibula)

leukemia /lˈeukemˌia/ (n)
leukämie, Leukämie
  veren valkosolujen syöpä

leukoija /lˈeukoija/ (n)
Levkoje
  mikä tahansa leukoijoiden suvun () kasvi

leveä /lˈeveæ/ (adj)
breit
  sellainen, jolla on paljon mittaa ja ulottuvuutta leveyssuunnassa, laaja sivusuunnassa

levoton /lˈevoton/ (adj)
unruhig
  sellainen, joka on mielentilaltaan huolestunut, hermostunut, rauhaton; luonteenlaadultaan tai olemukseltaan tasapainoton, ailahteleva, vakiintumaton; puheissaan ajattelematon, sopimattomaan kielenkäyttöön syyllistyvä

levy /lˈevy/ (n)
Platte
  litteä, tasapaksu kappale
  tietokoneen massamuistiasema

levyjarru /lˈevyjˌarru/ (n)
Scheibenbremse
  pyörimisliikettä hidastava laite, jossa pyörimisakselille kiinnitettyä kiekkoa painetaan erityisillä jarrupaloilla

levyke /lˈevyke/ (n)
Diskette, Floppy
  tietokoneen tallennusväline, jossa on pyörivä magneettinen kiekko sijoitettuna muovikuoren sisään; edustaa vanhentunutta, käytöstä poistunutta tekniikkaa

levykokoelma /lˈevykˌokoˌelma/ (n)
Diskothek
  kokoelma äänilevyjä

levä /lˈevæ/ (n)
Alge
  monenlaisia aitotumallisia yksi- tai monisoluisia eliöitä, joista osa luetaan protisteihin ja osa kasvikuntaan

levätä /lˈevætæ/ (v)
ruhen
  olla kuluttamatta voimiansa

liaani /lˈiaːnɪ/ (n)
Liane
  tropiikissa puita tai muita suuria kasveja pitkin ylöspäin kasvava puuvartinen köynnöskasvi

libero /lˈibero/ (n)
Libero
  jalkapallossa tietty puolustava pelirooli

libertarismi /lˈibertarˌismɪ/ (n)
Libertarismus
  aate, joka yksilön tasolla katsoo, että henkilöllä tulee olla täysi vapaus tehdä mitä itse haluaa edellyttäen, että suo tämän vapauden myös muille, ja valtion suhteen kannattaa muissa suhteissa minimivaltiota, mutta katsoo kuitenkin väkivaltakoneiston ylläpidon kuuluvan valtiovallalle

libyalainen /lˈibyalˌainen/ (n)
Libyer
  Libyana tunnetun alueen asukas tai Libyan valtion kansalainen

liekki /lˈiekːɪ/ (n)
Flamme
  tulen näkyvä muoto, kaasun yhtyessä ilman happeen tapahtuvaan palamiseen liittyvä valoilmiö

liemikuutio /lˈiemɪkˌuːtɪo/ (n)
Brühwürfel
  pieneksi kuutioksi pakattu liemitiiviste

lieriö /lˈierɪø/ (n)
Zylinder
  geometrinen muoto, jossa kaksi pohjaa ja vaippa, pohjat ovat yhdensuuntaiset ja yhtenevät

liesi /lˈiesɪ/ (n)
Herd
  alkuaan muurattuun savupiippuun kytketty paikalle muurattu tai valurautainen ruoan valmistukseen takoitettu tasopinnallinen, liesitasollinen tulisija, joka on usein varustettu uunilla

lieskauuni /lˈieskaˌuːnɪ/ (n)
Flammofen
  (metallurgia) metallin kuumentamiseen tai sulattamiseen käytettävä suuri laakeapohjainen kaasu-uuni

lietsoa /lˈietsoa/ (v)
entfachen
  puhaltaa palkeilla ilmaa hiiliin tai tuleen palamisen kiihdyttämiseksi
  tietoisesti (yrittää) saada aikaan, aiheuttaa, kiihdyttää (jtak kielteistä)

liettua /lˈietːua/ (n)
Litauisch
  Liettuassa puhuttava balttilainen kieli (sanalista)

liettualainen /lˈietːualˌainen/ (adj)
litauisch
  Liettuasta peräisin oleva tai Liettuan liittyvä

liettualainen /lˈietːualˌainen/ (n)
Litauer, Litauerin
  pysyvästi Liettuassa asuva henkilö

lieventää /lˈieventæː/ (v)
lindern, mildern
  tehdä lievemmäksi

lievittää /lˈievɪtːæː/ (v)
lindern, mildern
  tehdä lievemmäksi

liha /lˈiha/ (n)
Fleisch
  teurastuksessa eroteltu ruoaksi valmistettava syötävä eläinten juovikkaan lihaksiston osa, nisäkkäiden ja lintujen liha

lihakauppa /lˈihakˌaupːa/ (n)
Metzgerei
  kauppa, jossa myydään lihaa tai muita lihatuotteita

lihaksikas /lˈihaksɪkas/ (adj)
muskulös, muskulär
  jolla on voimakkaat tai isot lihakset

lihansyöjä /lˈihansˌyøjæ/ (n)
Fleischfresser
  eliö, joka saa suurimman osan ravinnostaan syömällä muiden eläinten lihaa, toisenvarainen eliö

lihansyöjäkasvi /lˈihansˌyøjækˌasvɪ/ (n)
fleischfressende Pflanze
  kasvi, joka houkuttelee hyönteisiä tai pieniä eläimiä kuolemaan ja käyttää niitä ravintona

lihas /lˈihas/ (n)
Muskel
  lihaskudos, säikeinen kokonaisuus, joka supistumalla kykenee muuttamaan pituuttaan ja siten liikuttamaan kehon osia

lihava /lˈihava/ (adj)
fett, dick
  (ihmisestä tai eläimestä) paksuudeltaan mittava, pulska, rehevä

lihoa /lˈihoa/ (v)
zunehmen
  tulla lihava(mma)ksi, saada lisää rasvaa kehoonsa

liian /lˈiːan/ (adv)
zu, allzu
  enemmän tai vähemmän kuin tarpeeksi; ei sopivasti; ei sopiva

liikaa /lˈiːkaː/ (adv)
zu viel
  kohtuullisuutta tai tarpeellista määrää enemmän, liian paljon

liikanimi /lˈiːkanˌimɪ/ (n)
Beiname
  varsinaisen nimen lisäksi tai tilalla käytettävä nimi

liikavarvas /lˈiːkavˌarvas/ (n)
Hühnerauge
  (lääketiede) tavallisimmin varpaisiin ahtaiden kenkien aiheuttaman ärsytyksen seurauksena muodostuva sarveisainetta sisältävä ihokyhmy

liike /lˈiːke/ (n)
Bewegung
  liikkuminen, paikasta toiseen siirtyminen tai kulkeminen tai jatkuva aseman muutos
  liikeyritys, kauppa, myymälä

liike-energia /lˈiːkeˈenerɡˌia/ (n)
kinetische Energie, Bewegungsenergie
  kappaleen kyky tehdä työtä liiketilansa perusteella

liikemäärä /lˈiːkemˌæːræ/ (n)
Impuls
  suure, joka määritellään massan ja nopeuden tulona

liikenne /lˈiːkenne/ (n)
Verkehr
  kulkuvälineiden ja jalankulkijoiden liikkuminen ja tavaroiden kuljetus kokonaisuutena

liikenneonnettomuus /lˈiːkenneˌonnetːomuːs/ (n)
Verkehrsunfall
  onnettomuus, joka on tapahtunut liikenteen aiheuttamana

liikennevalot /lˈiːkennˌevalot/ (n)
Ampel
  liikenteessä käytettävä opastejärjestelmä, joka liikennevalojen avulla kertoo, kenellä milloinkin ja mihin suuntaan on vallitseva ajo- tai kulkuoikeus

liikenneympyrä /lˈiːkennˌeympyræ/ (n)
Kreisverkehr
  ympyrän muotoinen väylä tieliikenteessä, jota ajetaan ympäri ja josta on poistumismahdollisuudet eri reiteille

liiketaloustiede /lˈiːketalˌoustiede/ (n)
Betriebswirtschaftslehre
  tiede, joka tutkii yritystaloutta ja sen osa-alueita; kauppatiede

liikevaihto /lˈiːkevˌaihto/ (n)
Umsatz
  yrityksen tietyssä ajassa synnyttämä myyntitulo; yrityksen myyntituottojen yhteenlaskettu määrä kirjanpitolain mukaisesti laskettuna

liikkeellelasku /lˈiːkːeːllelˌasku/ (n)
Emission, Ausgabe
  osakkeiden tai joukkolainan vaihtaminen ensi kerran sijoittajilta saatavaan rahaan
Emission
  uusien kolikoiden ja setelien käyttöön päästäminen

liikkeeseenlasku /lˈiːkːeːsˌeːnlasku/ (n)
Emission, Ausgabe
  anti, emissio; osakkeiden tai joukkolainan vaihtaminen ensi kerran sijoittajilta saatavaan rahaan
Emission
  uusien kolikoiden ja setelien käyttöön päästäminen

liikkua /lˈiːkːua/ (v)
bewegen
  kulkea, siirtyä, muuttaa asemaansa kerran tai toistuvasti, olla parhaillaan liikkeessä tai liikkeellä

liikunta /lˈiːkunta/ (n)
Sportunterricht
  kouluaine, johon kuuluu erilaista urheilua

liila /lˈiːla/ (adj)
lila, violett
  väriltään vaaleanvioletti

liima /lˈiːma/ (n)
Klebstoff, Leim, Kleber
  tavallisesti nestemäinen kiinnitysaine, jolla liitetään yhteen eli liimataan toisistaan irrallaan olevia osia tai esineitä

liimata /lˈiːmata/ (v)
kleben, leimen
  liittää yhteen liimaa käyttäen

liioitella /lˈiːoitella/ (v)
übertreiben
  paisutella esim. kertomusta tai pyöristää mm. lukuja ylöspäin

liipaisin /lˈiːpaisɪn/ (n)
Abzug
  kivääreitten ja pistooleitten laukaisuvipu

liiste /lˈiːste/ (n)
Latte
  ohut, kapea ja pitkänomainen puukaistale, joka on valmistettu halkaisemalla, sahaamalla tai veistämällä; liiste on lautaa vähäisempi puukappale, mutta katontekoaineena se on pärettä pitempi

liisteri /lˈiːsterɪ/ (n)
Kleister
  vedessä turpoavia yhdisteitä sisältävä liima

liisukka /lˈiːsukːa/ (n)
Harfenstrauch
  (yleisesti) mikä tahansa liisukoiden sukuun () kuuluva huulikukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

liite /lˈiːte/ (n)
Anlage, Beilage, Anhang
  liitetty asia: esimerkiksi teokseen, kirjeeseen tai artikkeliin oheistettu asiakirja tai tiedosto

liitto /lˈiːtːo/ (n)
Union
  sopimus kahden tai useamman ihmisen tai muun toimijan välisestä yhteistyöstä tms; yhdistys; järjestö

liittoerä /lˈiːtːoˌeræ/ (n)
Verbandsblock
  työmarkkinaneuvotteluissa sovittu palkankorotuksen osa, jonka käyttötapa on erilainen kussakin työ- ja virkaehtosopimuksessa

liittokansleri /lˈiːtːokˌanslerɪ/ (n)
Bundeskanzler, Bundeskanzlerin
  Sveitsin liittoneuvoston kansliapäällikkö

liittokunta /lˈiːtːokˌunta/ (n)
Bundesgenossenschaft, Föderation, Staatenbund
  kahden tai useamman valtion yhteenliittymä jonkin poliittisen, sotilaallisen tai taloudellisen tavoitteen saavuttamiseksi

liittoluku /lˈiːtːolˌuku/ (n)
komplex Konjugierte
  kompleksiluku, joka on toiseen kompleksilukuun suhteessa siten, että sen imaginaariosa on toisen luvun imaginaariosan vastaluku, esim. luvun 3 + 4i liittoluku on 3 - 4i

liittotasavalta /lˈiːtːotˌasavˌalta/ (n)
Bundesrepublik
  liittovaltio, termiä käytetään vain Saksasta

liivi /lˈiːvɪ/ (n)
Weste
  miesten edestä suljettava hihaton vaate, jota yleensä käytetään pukutakin kanssa väliasusteena
Livisch
  Latviassa puhuttava, harvinainen itämerensuomalainen kieli. Kielitunnus liv.

lika /lˈika/ (n)
Schmutz
  jollekin pinnalle kertynyt, usein tarttunut, vieras aine

likainen /lˈikainen/ (adj)
schmutzig
  sellainen, jossa on likaa, likaantunut, epäsiisti

likomato /lˈikomˌato/ (n)
Neunaugenlarve
  (eläintiede) nahkiaisen toukka-aste

likvida /lˈikvɪda/ (n)
Fließlaut, Liquid, Liquida
  vokaalisia konsonantteja, joilla ei ole vastaavaa vokaaliäännettä

likööri /lˈikøːrɪ/ (n)
Likör
  tavallisesti runsassokerinen ja vahva maustettu alkoholijuoma

lilja /lˈilja/ (n)
Lilie
  jokin liljojen (Lilium) kasvisukuun kuuluva kasvi

lilliputti /lˈillɪpˌutːɪ/ (n)
Liliputaner
  peukaloinen, kääpiö, pienikokoinen olento

lillukka /lˈillukːa/ (n)
Steinbeere
  usein yksittäisenä luumarjana tai vähän kerrottuna esiintyvä vatukkakasvi ()

lima /lˈima/ (n)
Schleim
  limakalvojen ja hengitysteiden nestemäinen, monesti sitkeähkö liukas erite

limaani /lˈimaːnɪ/ (n)
Liman
  Mustanmeren rannikolle tyypillinen laguunimainen lahti

limakalvo /lˈimakˌalvo/ (n)
Schleimhaut
  ruuansulatuskanavaa, hengitysteitä, virtsateitä ja sukuelimiä peittävä ohut solukerros, jonka päällä on sitkeää limaa

limburg /lˈimburɡ/ (n)
Limburgisch
  Alankomaissa, Belgiassa ja Luxemburgissa puhuttava germaaninen kieli (kielitunnus: li)

limonadi /lˈimonˌadɪ/ (n)
Limonade, Zitrone
  perinteinen virvoitusjuoma, jossa kivennäisveteen on sekoitettu makeaa hedelmämehua; sitruunasooda; nykyisin mikä tahansa makea tai makeutettu ja hiilihapotettu virvoitusjuoma

linimentti /lˈinɪmˌentːɪ/ (n)
Liniment
  ihmisen tai eläimen iholle levitettävä nestemäinen lääkevalmiste, jonka tarkoituksena on vaikuttaa paikallisesti

linja /lˈinja/ (n)
Linie
  säännöllisesti liikennöity reitti kahden paikkan välillä, yhteys, liikenneyhteys

linja-auto /lˈinjaˈauto/ (n)
Bus
  moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu usean ihmisen yhtäaikaiseen kuljettamiseen ja jota käytetään yleisesti joukkoliikenteessä

linja-autoasema /lˈinjaˈautoˌasema/ (n)
Busbahnhof
  linja-autoliikenteen, erityisesti kauko- ja pikavuoroliikenteen keskus rakennuksineen, jonne linja-autot saapuvat ja josta ne lähtevät

linjalaiva /lˈinjalˌaiva/ (n)
Linienschiff
  (historia) purjelaiva-aikakaudelta alkaen käytetty nimitys suuresta aseistuksella varustetusta sota-aluksesta, taistelulaivan edeltäjä
  tietyllä linjalla määrävuoroin liikennöivä kauppa-alus

linkki /lˈiŋkːɪ/ (n)
Link, Hyperlink
  avainsana hypertekstissä, josta siirrytään aiheesta toiseen; hyperlinkki

linna /lˈinna/ (n)
Schloß, Schloss
  asuntona tai sotilaallisena suojarakennuksena toimiva rakennus, jonka tärkeimmät osat ovat muurit ja torni
Knast
  vankila

linnakreivi /lˈinnakrˌeivɪ/ (n)
Burggraf
  kreivi, joka oli kuninkaan tai piispan linnan, tai linnoitetun kaupunkin päällikkö

linnoitus /lˈinnoitus/ (n)
Befestigung
  sotilaallinen tukikohta tai suojavarustus, jota suojaavat muurit, vallit tai vastaavat rakennelmat
Rochade
  kerran kummallekin pelaajalle mahdollinen erikoissiirto, jossa kuningas siirtyy alkuasemastaan kaksi ruutua jompaakumpaa tornia kohti ja kyseinen torni välittömästi kuninkaan toiselle puolelle

linnunpelätin /lˈinnumpˌelætɪn/ (n)
Vogelscheuche
  lintujen pelottamiseksi pois viljelyksiltä rakennettu ihmisen muotoinen hahmo tai jonkinlaisia kiiltäviä nauhoja tai levyjä sisältävä laite

linnunpesä /lˈinnumpˌesæ/ (n)
Vogelnest
  linnun rakentama sija, jossa yleensä munii ja hautoo munansa

linnunpönttö /lˈinnumpˌøntːø/ (n)
Nistkasten
  pesimistä varten rakennettu suoja kolopesiville linnuille

linssi /lˈinssɪ/ (n)
lenteja, Linse
  rokkalinssi, mikä hyvänsä hernekasvien heimon linssien (Lens) sukuun kuuluva laji ja sen ruokana käytettävä siemen, erityisesti kylvövirvilä (Lens culinaris)
Linse
  (optiikka) läpinäkyvä optinen osa, jonka pinnat ovat kuperat tai koverat ja tehtävänä koota tai hajottaa valonsäteitä

linssikeitto /lˈinssɪkˌeitːo/ (n)
Linsensuppe
  linsseistä valmistettu us. suurustettu keitto

lintsata /lˈintsata/ (v)
schwänzen
  jäädä luvatta pois (esim. koulusta)

lintu /lˈintu/ (n)
Vogel
  lintujen luokkaan (Aves) kuuluva tasalämpöinen muniva selkärankainen eläin, jonka eturaajat ovat kehittyneet siiviksi

lintukolera /lˈintukˌolera/ (n)
Geflügelcholera
  -basillin aiheuttama zoonoosi, joka on eräille lintulajeille tappava, mutta muille eliöille lähes harmiton

lintulauta /lˈintulˌauta/ (n)
Vogelhäuschen
  lintujen ruokintaan käytettävä teline tai yksinkertainen rakennelma

lintuperspektiivi /lˈintupˌerspektˌiːvɪ/ (n)
Vogelperspektive
  näkymä ylhäältä

lintutiede /lˈintutˌiede/ (n)
Ornithologie
  lintuja tutkiva eläintieteen haara

lipasto /lˈipasto/ (n)
Kommode
  huonekalu, jossa säilytetään tavaroita vetolaatikoissa

liperi /lˈiperɪ/ (n)
Liebstöckel, Maggikraut
  (yleisesti) -suvun kasvi (Suvun ainoa laji on Levisticum officinale.)

lipodystrofia /lˈipodˌystrofˌia/ (n)
Lipodystrophie
  rasva-aineenvaihdunnan häiriö, elimistön rasvakudosta rappeuttava sairaus

lipofiilinen /lˈipofˌiːlɪnen/ (adj)
lipophil
  sellainen joka liukenee rasvoihin; rasvahakuinen, rasvaliukoinen

lippalakki /lˈipːalˌakːɪ/ (n)
Schirmmütze
  kesällä käytettävä lakki, jonka etuosassa on suoralta auringonpaisteelta suojaava lippa

lippu /lˈipːu/ (n)
Flagge, Fahne
  kankainen tunnusmerkki, joka kiinnitetään reunastaan salkoon, ja jota käytetään valtion tai jonkin organisaation symbolina tai signaalinantoon
Fahrkarte, Ticket
  matkustamiseen tai johonkin tilaisuuteen osallistumaan oikeuttava, ostettu tai muuten saatu lupa

lippulaiva /lˈipːulˌaiva/ (n)
Flaggschiff
  laivueen komentajan laiva

liputtaa /lˈiputːaː/ (v)
beflaggen
  nostaa lippu salkoon ja pitää se siellä jonkin juhlan tai tapahtuman vuoksi

lisenssi /lˈisenssɪ/ (n)
Lizenz
  käyttölupa; oikeudenhaltijan lupa hyödyntää tuotetta tai valmistaa siitä kopioita

lisko /lˈisko/ (n)
Echse, Eidechse
  suomukas, yleensä nelijalkainen matelijoihin kuuluva selkärankainen. Suomessa eläviä liskoja ovat mm. sisilisko ja vaskitsa

lisänimi /lˈisænˌimɪ/ (n)
Beiname
  henkilölle annettu liikanimi, joka usein kuvaa jotain tämän ominaisuutta tai saavutusta

lisätä /lˈisætæ/ (v)
hinzufügen, addieren
  tehdä lisäys
vermehren, mehren
  enentää määrää, kartuttaa tai suurentaa määrää tai arvoa

lisäys /lˈisæys/ (n)
Zusatz
  lisäämisen tai lisääntymisen tulos; kasvu

lisääntyä /lˈisæːntˌyæ/ (v)
vermehren
  tulla määrältään suuremmaksi
vermehren, fortpflanzen
  tuottaa jälkeläisiä

litium /lˈitium/ (n)
Lithium
  kevyin alkalimetalleihin kuuluva metallimainen alkuaine

litra /lˈitra/ (n)
Liter
  SI-järjestelmän lisäyksikkö, tilavuusmitta, joka vastaa yhtä kuutiodesimetriä. Tunnus l tai L.

litsi /lˈitsɪ/ (n)
Litschi
  eteläkiinalainen puu ; sen hedelmä, joka on luumarja

litteä /lˈitːeæ/ (adj)
flach, platt
  sellainen, joka on muodoltaan ohut; leveähkö, vahvuudeltaan vähäinen, kuin olisi litistynyt

litteäpääkissa /lˈitːeæpˌæːkɪssa/ (n)
Flachkopfkatze
  pieni kaakkoisaasialainen kissaeläin

liturgia /lˈiturɡˌia/ (n)
Liturgie
  jumalanpalveluskaava, jonka mukaan jumalanpalvelus eräissä kirkkokunnissa toimitetaan

liukas /lˈiukas/ (adj)
glatt, schlüpfrig, schmierig
  sellainen, jossa kitka on pieni

liukua /lˈiukua/ (v)
gleiten, rutschen
  liikkua pinnalla niin, että pysyy koko ajan (ainakin näennäisesti) kiinni pinnassa

liukumäki /lˈiukumˌækɪ/ (n)
Rutsche, Rutschbahn
  rakennelma, jota pitkin liu’utaan alas esimerkiksi leikkikentällä

liukuportaat /lˈiukupˌortaːt/ (n)
Rolltreppe
  automaattisesti ylös- tai alaspäin liikkuvat portaat, joissa ei tarvitse itse kävellä

liuos /lˈiuos/ (n)
Lösung
  seos jossa kaksi tai useampi aine ovat sekoittuneet muodostaen yhtenäisen faasin

liuottaa /lˈiuotːaː/ (v)
auflösen
  saattaa aine liukenemaan toiseen

livistää /lˈivɪstæː/ (v)
ausfliegen, fliehen
  lähteä nopeasti pakoon

livvi /lˈivvɪ/ (n)
Livvische, Olonetzische
  livvin kieli, suomalais-ugrilainen, itämerensuomen kieli, myös aunuksenkarjala; kielitunnus olo

lobbari /lˈobːarɪ/ (n)
Lobbyist, Lobbyistin
  henkilö joka harjoittaa lobbausta ammatikseen

lobbaus /lˈobːaus/ (n)
Lobbyismus
  poliittisiin päättäjiin vaikuttamista ennen päätöksen tekemistä; tietyn intressin ajamista

lobotomia /lˈobotˌomɪa/ (n)
Lobotomie
  aivojen lohkon poistoleikkaus; tehtiin tyypillisesti katkaisemalla hermoratoja tietystä aivojen osasta

logaritminen /lˈoɡarˌitmɪnen/ (adj)
logarithmisch
  logaritmifunktion mukaisesti, hidastuvasti, kasvava tai vähenevä

logiikka /lˈoɡɪːkːa/ (n)
Logik
  formaalinen tiede, jonka kohteena ovat käsitteiden yleiset ja muodolliset ominaisuudet ja suhteet, joita kuvaamaan käytetään erityisistä merkeistä koostuvia filosofian ja matematiikan lainalaisuuksia noudattavia formaaleja kieliä

lohduttaa /lˈohdutːaː/ (v)
aufrichten, trösten
  yrittää parantaa toisen pahaa mieltä esim. halaamalla tai sanomalla jotain mukavaa

lohenpunainen /lˈohempunˌainen/ (adj)
lachsfarben
  väriltään vaaleanpunaisen-oranssi

lohenpyrstöliitos /lˈohempˌyrstølˌiːtos/ (n)
Schwalbenschwanzverbindung
  eräs erityisen pitävä ja taitoa vaativa kahden puuosan välinen liimaton liitos

lohikala /lˈohɪkˌala/ (n)
Lachs
  mikä tahansa Salmoniformes-lahkoon kuuluva viuhkaeväisten kalojen laji tai sellaisen yksilö

lohikäärme /lˈohɪkˌæːrme/ (n)
Drache
  tarujen siivekäs lisko, joka kykenee syöksemään tulta

lohtu /lˈohtu/ (n)
Trost
  lohduttava asia

loikka /lˈoikːa/ (n)
Sprung
  pitkä hyppäävä askel

loinen /lˈoinen/ (n)
Parasit, Schmarotzer
  Suomessa maaseudun tilattoman köyhälistön edustaja, joka eli toisen tuvassa, saunassa tai muissa tiloissa ja sai pääsääntöisesti elantonsa luontaistuotteina siten kuin isäntä parhaaksi katsoi antaa

loistava /lˈoistava/ (adj)
ausgezeichnet, prima
  todella hyvä, suurenmoinen
glänzend, blendend
  kirkkaasti valaiseva, hohtava

loistelias /lˈoistelɪas/ (adj)
glorreich, herrlich, prachtvoll
  erinomainen, todella hyvä

loisteputki /lˈoistepˌutkɪ/ (n)
Leuchtstofflampe, Leuchtstoffröhre, Neonröhre
  valonlähde, joka perustuu tyhjiöputkessa olevan kaasun ionisoitumiseen ja fluoresenssiin

lojaalisti /lˈojaːlˌistɪ/ (adv)
loyal
  lojaalilla tavalla; uskollisesti

lokakuu /lˈokakuː/ (n)
Oktober
  vuoden kymmenes kuukausi, kuukausi syyskuun ja marraskuun välissä

lokki /lˈokːɪ/ (n)
Möwe
  (yleisesti) mikä tahansa lokkien heimoon () kuuluva rantalintujen laji tai sellaisen yksilö

lokum /lˈokum/ (n)
Lokum
  turkkilaisperäinen tomusokerilla päällystetty hillomainen makeinen

loma /lˈoma/ (n)
Ferien, Urlaub
  pitkähkö yhtenäinen lepokausi uurastuksen vastapainona

lomake /lˈomake/ (n)
Formular, Vordruck
  painettu liuska tiettyyn tarkoitukseen kerättävien tietojen ilmoittamiseksi

lomamatka /lˈomamˌatka/ (n)
Urlaubsreise
  loma-aikana tehtävä, kauas kotoa suuntautuva matka, jonka tarkoituksena on arjesta irrottautuminen

lomapäivä /lˈomapˌæivæ/ (n)
Urlaubstag
  päivä joka on lomaa

lomauttaa /lˈomautːaː/ (v)
beurlauben
  laittaa työntekijä pakkolomalle

lompakko /lˈompakːo/ (n)
Geldbörse, Brieftasche
  rahalompakko, nahkasta tai kankaasta valmistettu, mukana kannettava, litteä, yleensä monilokeroinen säilytystila seteleille, pienelle määrälle kolikoita ja luottokorteille sekä joillekin henkilökohtaisille papereille

lonkero /lˈoŋkero/ (n)
Tentakel
  selkärangattomilla eläimillä pitkänomainen, joustava elin

lonkka /lˈoŋkːa/ (n)
Hüfte
  nivel reiden ja lantion välissä

lonkkaluu /lˈoŋkːaluː/ (n)
Hüftbein
  ihmisen parillinen luu, joka muodostuu kolmesta osasta: suoliluusta, istuinluusta ja häpyluusta; jokaisella yksilöllä on kaksi lonkkaluuta, jotka ovat merkittävä osa lantiota

lontoolainen /lˈontoːlˌainen/ (adj)
Londoner
  Lontoosta peräisin oleva tai Lontooseen liittyvä

looginen /lˈoːɡɪnen/ (adj)
logisch
  logiikan mukainen, johdonmukainen

loppiainen /lˈopːɪˌainen/ (n)
Dreikönigsfest, Erscheinung des Herrn
  joulunajan juhlista viimeisenä, 6. tammikuuta vietettävä kirkollinen juhlapäivä

loppu /lˈopːu/ (n)
Ende
  viimeiset vaiheet
Rest
  jäljellä oleva osa, jäännös

loppua /lˈopːua/ (v)
ausgehen
  hävitä käytön tai kulumisen takia kokonaan

lornetti /lˈornetːɪ/ (n)
Lorgnette
  sangattomat varresta pidettävät silmälasit, jota pidellään kädellä silmien edessä sivussa olevan varren avulla

loru /lˈoru/ (n)
Kinderreim
  rytmikäs runo tai hokema

lossi /lˈossɪ/ (n)
Seilfähre
  vedessä kahden päätepisteen väliä vaijeriin kytkettynä kulkeva lautta

louhinta /lˈouhɪnta/ (n)
Abbau
  (kaivannaiset) kiinteän maa-aineksen irrottaminen kappaleina maaperästä, erityisesti kiven irrottaminen kalliosta

loukata /lˈoukata/ (v)
beleidigen
  satuttaa jotakuta toista (henkisesti)

lounas /lˈounas/ (n)
Südwesten, Südwest
  väli-ilmansuunta etelän ja lännen välissä
Mittagessen, Lunch
  aamupäivällä tai keskipäivällä nautittu ruoka

lounasaika /lˈounasˌaika/ (n)
Mittagszeit
  työaikaan sisältyvä lounaan syömiseen varattu ajanjakso

lounastaa /lˈounastaː/ (v)
lunchen
  syödä lounasta

luento /lˈuento/ (n)
Vorlesung
  opetustarkoituksessa pidettävä esitelmä, yliopiston oppitunti

luetella /lˈuetella/ (v)
aufzählen, auflisten, listen
  lukea ääneen tai kirjallisesti mainita luettelosta

luettelo /lˈuetːˌelo/ (n)
Katalog, Verzeichnis
  kirjoitus, jossa mainitaan toisiinsa liittyviä asioita

luikas /lwˈikas/ (adj)
glatt, schlüpfrig, schmierig
  (murretta) liukas

luistella /lwˈistella/ (v)
eislaufen
  liikkua luistimilla

luistelu /lwˈistelu/ (n)
Schlittschuhlauf
  liikunta- tai urheilumuoto, jossa luistellaan jään päällä luistimilla

luistin /lwˈistɪn/ (n)
Schlittschuh
  luistelua varten suunniteltu jalkine, jonka pohjassa on tätä tarkoitusta varten terä

luistinrata /lwˈistɪnrˌata/ (n)
Eisbahn
  alue, joka on varattu luistelemiseen

luja /lˈuja/ (adj)
entschieden, entschlossen
  vahvatahtoinen, vankkumaton

lukea /lˈukea/ (v)
lesen
  esittää ääneen tekstistä tai ulkomuistista

lukeminen /lˈukemɪnen/ (n)
Lesen
  kirjoituksen tulkitseminen mielleyhtyminä

lukihäiriö /lˈukɪhˌæirɪø/ (n)
Dyslexie
  lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeus.

lukija /lˈukɪja/ (n)
Leser, Leserin
  ihminen, joka lukee

lukio /lˈukɪo/ (n)
Gymnasium
  Suomen koulutusjärjestelmän vapaaehtoinen oppilaitos, joka antaa yleissivistystä ja valmiudet aloittaa opinnot korkea-asteella

lukita /lˈukɪta/ (v)
abschließen, verschließen
  laittaa lukolla kiinni, sulkea pääsy jhk, salvata

lukkari /lˈukːarɪ/ (n)
Küster
  kirkon vanha ammattinimike kellojen soittajalle

lukko /lˈukːo/ (n)
Schloss
  ovessa oleva laite tai mekanismi, joka estää pääsyn johonkin ilman avainta tai muuta keinoa avata ovi

lukkoseppä /lˈukːosˌepːæ/ (n)
Schlosser
  ammatinharjoittaja, joka rakentaa, huoltaa, asentaa ja avaa lukkoja

luksaatio /lˈuksaːtˌio/ (n)
Luxation, Verrenkung
  nivelen meneminen sijoiltaan

luksi /lˈuksɪ/ (n)
Lux
  valaistuksen voimakkuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lx)

luku /lˈuku/ (n)
Zahl, Nummer
  numeroista koostuva määrän kertova esitys
Kapitel
  lukumäärä, sen määrittäminen
Zahl, Numerus
  osa joihin kirjan teksti on jaettu

lukujärjestys /lˈukujˌærjestys/ (n)
Stundenplan
  koulun aikataulu oppilaiden oppituntien ajankohdista; lomake, jolle lukujärjestys on merkitty

lukukausi /lˈukukˌausɪ/ (n)
Termin, Semester
  oppilaitoksen lähes puolen vuoden mittainen, kesä- ja talviloman katkaisema vuotuinen opiskeluaika

lukumäärä /lˈukumˌæːræ/ (n)
Anzahl
  luettu eli laskettu määrä, lukuun perustuva tai lukuna ilmaistu paljous

lukutaito /lˈukutˌaito/ (n)
Lesefertigkeit, Lesefähigkeit
  kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi

lumeton /lˈumeton/ (adj)
aper, schneefrei
  sellainen, missä ei ole lunta

lumi /lˈumɪ/ (n)
Schnee
  veden härmistynyt olomuoto, jäätyneestä vedestä muodostunutta kiinteää kiteistä valkoista ainetta

lumiaura /lˈumɪˌaura/ (n)
Schneepflug
  aggregaattina ajoneuvoon kiinnitettävä aura, jolla työnnetään lunta pois

lumikenkä /lˈumɪkˌeŋkæ/ (n)
Schneeschuh
  lumessa liikkumiseen tarkoitettu, jalkineen pohjaan kiinnitettävä alunen, joka kannattelee kävelijää lumen pinnalla

lumikko /lˈumɪkːo/ (n)
Mauswiesel
  () elintavoiltaan kärppää muistuttava näätäeläin. Euroopassa elää kaksi kokonsa ja ulkonäkönsä puolesta toisistaan eroavaa alalajia.

lumikuuro /lˈumɪkˌuːro/ (n)
Schneeschauer
  lumisade(kuuro)

lumilinko /lˈumɪlˌiŋko/ (n)
Schneefräse, Schneeschleuder
  itsenäinen polttomoottorilla toimiva, joskus sähkökäyttöinen, laite, jolla lingotaan lumi sivuun

lumimyrsky /lˈumɪmˌyrsky/ (n)
Schneesturm
  myrsky johon liittyy lumisade ja lumen nousu ilmaan

lumipallo /lˈumɪpˌallo/ (n)
Schneeball
  lumesta tehty pallo

lumisade /lˈumɪsˌade/ (n)
Schneefall
  sade, joka laskeutuu lumena
Schnee
  television ruudussa näkyvä valkoinen kohina

lumiukko /lˈumiukːo/ (n)
Schneemann
  päällekkäin kasatuista lumipalloista tehty ihmisenmuotoinen hahmo

lumivalkoinen /lˈumɪvˌalkoinen/ (adj)
schneeweiß
  vitivalkoinen, täysin valkoinen

lumivyöry /lˈumɪvˌyøry/ (n)
Lawine
  luonnonilmiö, jossa lumimassa vyöryy alas rinnettä

lumme /lˈumme/ (n)
Seerose
  joukko lumpeitten () sukuun kuuluva vedessä eläviä kasveja

lumpenproletariaatti /lˈumpemprˌoletˌarɪˌaːtːɪ/ (n)
Lumpenproletariat
  ryysyköyhälistö; marxilaisuudessa yhteiskunnan subproletaarinen alaluokka jolta puuttuu luokkatietoisuus

lunni /lˈunnɪ/ (n)
Papageitaucher
  värikäsnokkainen kalaa syövä ruokkilintu ()

lunttilappu /lˈuntːɪlˌapːu/ (n)
Schummelzettel
  muistilappu, johon kootaan kokeeseen tai tenttiin tarvittavat olennaisimmat asiat, etenkin sellainen jota käytetään lunttaamiseen

luoda /lˈuoda/ (v)
schaffen, bilden
  tuottaa jotakin uutta ja omaperäistä

luode /lˈuode/ (n)
Nordwesten, Nordwest
  väli-ilmansuunta lännen ja pohjoisen välissä
Ebbe
  tilanne, jossa meriveden pinta on alhaisimmillaan vuorovesi-ilmiön korkeusvaihtelusyklissä, laskuvesi

luoho /lˈuoho/ (n)
Gemeiner Windhalm
  mikä tahansa luohojen suvun () kasvi

luokanvalvoja /lˈuokanvˌalvoja/ (n)
Klassenleiter, Klassenleiterin
  peruskouluun kuuluvassa yläkoulussa tietystä luokasta vastaava ja sitä ohjaava opettaja, joka opettaa yleensä vain yhtä oppiainetta luokalleen

luokka /lˈuokːa/ (n)
Klasse, Kategorie
  ryhmä, johon luokiteltava asia tai esine asetetaan samankaltaisten joukkoon
Klasse
  laatuaste, laatu
  tieteellisen luokittelun taso lahkon ja kaaren (kasvitieteessä) tai pääjakson (eläintieteessä) välissä (classis)
  koulussa samassa vaiheessa olevien oppilaiden opetusryhmä

luokkahuone /lˈuokːahˌuone/ (n)
Klasse
  luokka, huonetila, jossa opetus tapahtuu koulussa

luoko /lˈuoko/ (n)
Schwade
  kasa, jossa heinä on niitettynä maassa (kuivumassa)

luola /lˈuola/ (n)
Höhle, Grotte
  maan alla tai kallion sisällä oleva syvä onkalo

luomi /lˈuomɪ/ (n)
Muttermal
  tumma, joskus kohollaan oleva, yleensä hernettä pienempi epämuodostuma ihmisen iholla

luonne /lˈuonne/ (n)
Charakter
  jonkun henkiset ominaispiirteet

luonnollinen /lˈuonnollɪnen/ (adj)
natürlich
  joka on sopusoinnussa luonnon kanssa

luonnollinen kieli /lˈuonnollɪneŋ kˈielɪ/ (n)
natürliche Sprache
  kieli, jolla ihmiset yleisesti kommunikoivat keskenään ja joka on kehittynyt ja siirtynyt sukupolvelta toiselle normaalin sosiaalisen kanssakäymisen osana

luonnollinen luku /lˈuonnollɪnen lˈuku/ (n)
natürliche Zahl
  ei-negatiivinen kokonaisluku; kokonaislukujen joukon ℕ alkio

luonnollisesti /lˈuonnollɪsˌestɪ/ (adv)
natürlich, natürlicherweise
  luonnollisella tavalla

luonnonilmiö /lˈuonnonˌilmɪø/ (n)
Naturphänomen
  tapahtuma, joka ei ole ihmisen aikaansaama

luonnontiede /lˈuonnontˌiede/ (n)
Naturwissenschaft
  luontoa, sen ilmiöitä tutkiva, ja niitä selittämään pyrkivä tiede

luonnontieteellinen /lˈuonnontˌieteːllɪnen/ (adj)
naturwissenschaftlich
  luonnontieteisiin liittyvä tai sellaiseen kuuluva

luonto /lˈuonto/ (n)
Natur
  maapallolla kaikki, mikä ei ole ihmisen rakentamaa tai järjestelemää

luopua /lˈuopua/ (v)
aufgeben, sein lassen
  antaa pois jotakin, jonka omistaa; jättää jotakin, jonka haluaisi omistaa; jättää virka tai asema; lopettaa jonkin tekeminen, tavoittelu

luostari /lˈuostarɪ/ (n)
Kloster
  ulkopuolisilta lähes suljettu rakennus tai rakennusryhmä, missä miespuoliset munkit tai naispuoliset nunnat elävät luostarisäännön alaisina

luotettava /lˈuotetːˌava/ (adj)
verlässlich, zuverlässig
  sellainen, johon voi luottaa
  varmatoiminen

luotimuurahainen /lˈuotɪmˌuːrahˌainen/ (n)
24-Stunden-Ameise
  eräs -heimoon kuuluva muurahaisten laji (), joka on tunnettu siitä, että sen pisto on kaikki maailman hyönteislajit huomioon ottaen tiettävästi kivuliain

luotsata /lˈuotsata/ (v)
lotsen
  ohjata alukset turvallisesti avomereltä satamiin ja niistä ulos

luotsi /lˈuotsɪ/ (n)
Lotse
  merikapteenin tutkinnon suorittanut henkilö, joka ohjaa ja opastaa aluksia vaikeakulkuisten ja vaarallisten väylien läpi

luottokortti /lˈuotːokˌortːɪ/ (n)
Kreditkarte
  jonkin rahoituslaitoksen myöntämä maksukortti, jolla voi ostaa luotolla tiliehtojen mukaisesti

luovuttaa /lˈuovutːaː/ (v)
veräußern
  antaa jotakin jonkun hallintaan
aufgeben
  antaa periksi

luovuus /lˈuovuːs/ (n)
Kreativität
  se, että on luova

lupa /lˈupa/ (n)
Erlaubnis, Genehmigung
  suostumus
Genehmigung
  viranomaisen antama oikeus jonkin tekemiseen

lupaus /lˈupaus/ (n)
Versprechen, Zusage
  sitoumuksen tai vakuutuksen ilmaus

luppi /lˈupːɪ/ (n)
Lupe
  eräänlainen mm. jalokivikauppiaiden suurennuslasi, joka käytettäessä viedään hyvin lähelle silmää, ja suurennus on yleensä vähintään kymmenkertainen

lusikka /lˈusɪkːa/ (n)
Löffel
  löysän tai nestemäisen ruoan nauttimiseen tai sekoittamiseen tarkoitettu ruokailuväline

lutetium /lˈutetium/ (n)
Lutetium
  eräs alkuaine

luu /lˈuː/ (n)
Knochen, Bein
  (anatomia) kalkkinen selkärankaisen eläimen sisäisen tukirangan eli luurangon osa
Kern, Stein
  luumarjan siemen

luukala /lˈuːkala/ (n)
Knochenfisch
  mikä tahansa luukalojen yläluokkaan () kuuluva kalalaji tai sellaisen yksilö

luukalat /lˈuːkalat/ (n)
Knochenfische
  eräs selkärankaisten yläluokka ()

luukku /lˈuːkːu/ (n)
Luke
  aukon peittävä levymäinen osa, kansi, joka voidaan avata ja sulkea

luulla /lˈuːlla/ (v)
glauben
  kuvitella jotakin, joka ei välttämättä pidä paikkaansa, uskoa tietävänsä

luultavasti /lˈuːltavˌastɪ/ (adv)
wahrscheinlich
  oletettavasti, arvatenkin, uskottavasti

luumarja /lˈuːmarja/ (n)
Steinfrucht
  mehevä hedelmä, jonka siemen on mallon ympäröimän kiven sisällä

luumen /lˈuːmen/ (n)
Lumen
  valovirran SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus lm)

luumu /lˈuːmu/ (n)
Pflaume, Zwetschge
  mikä tahansa luumujen alasukuun () kuuluva -suvun puulaji tai sellaisen yksilö tai hedelmä
Pflaumenbaum
  mikä tahansa -hedelmäpuun alalaji tai sellaisen yksilö tai hedelmä

luunmurtuma /lˈuːnmurtˌuma/ (n)
Bruch
  luun murtuminen; murtunut kohta

luuppi /lˈuːpːɪ/ (n)
Lupe
  pieni kello- ja kultaseppien ym. käyttämä suurennuslasi

luuranko /lˈuːraŋko/ (n)
Gerippe, Skelett
  selkärankaisen luinen tukiranka

luuri /lˈuːrɪ/ (n)
Hörer
  puhelimen kädessä pidettävä osa, joka sisältää mikrofonin ja kuulokkeen

luuta /lˈuːta/ (n)
Besen
  yl. varrellinen varvuista kimpuksi koottu lakaisuväline

luutapallo /lˈuːtapˌallo/ (n)
broomball
  eräs pallopeli

luutnantti /lˈuːtnantːɪ/ (n)
Leutnant
  vänrikin ja yliluutnantin arvojen väliin sijoittuva sotilasarvo; sellaisen arvon haltija

luuttu /lˈuːtːu/ (n)
Laute
  keskiajalta lähtien Euroopassa käytetty kielisoitin
Wischlappen
  moppi tai riepu, rätti, jolla pestään lattia tai pöytä

luvata /lˈuvata/ (v)
versprechen, zusagen
  vakuuttaa, että jokin tulee tapahtumaan, antaa vakuutus, lupaus jostakin, joka tulee tapahtumaan

luxemburg /lˈuksemburɡ/ (n)
Luxemburgisch
  indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva germaaninen kieli, jota puhutaan Luxemburgissa ja osassa Belgiaa, Ranskaa ja Saksaa (kielitunnus: lb; sanalista)

lyhde /lˈyhde/ (n)
Garbe
  ennen leikkuupuimureiden aikaa elonkorjuussa leikatusta viljasta valmistettu sylin täysi kimppu, jotka kasataan kuhilaiksi pellolle viljan kuivatusta ja alkusäilytystä varten ennen puintia

lyhenne /lˈyhenne/ (n)
Abkürzung
  lyhennetty versio jostakin sanasta

lyhennesana /lˈyhennˌesana/ (n)
Akronym
  Alkuperäisen sanan tai sanojen osista koostettu sana, jota käytetään tavallisten sanojen tapaan. Lyhennesana voi olla typistesana, kirjainsana tai koostesana.

lyhentää /lˈyhentæː/ (v)
abkürzen, verkürzen
  tehdä lyhyemmäksi

lyhty /lˈyhty/ (n)
Laterne
  laite, joka tuottaa valoa yleensä polttamalla polttoainetta

lyhyt /lˈyhyt/ (adj)
kurz, klein
  sellainen, joka on pituudeltaan vähäinen, pituussuunnassa pieni

lyhytelokuva /lˈyhytˌelokˌuva/ (n)
Kurzfilm
  täysimittaista elokuvaa lyhyempi, yleensä alle tunnin, toisinaan vain minuutteja kestävä elokuva

lyijy /lˈyijy/ (n)
Blei
  metallinen aine, kemiallinen merkki Pb
Mine
  lyijykynän jälkeä paperille jättävä aine, ”lyijykynän lyijy”, oikeammin grafiittia

lyijykynä /lˈyijykˌynæ/ (n)
Bleistift, Graphitschreiber
  kirjoitus- tai piirustusväline, jossa on kiinteä puiseen kuoreen tai täytekynään sijoitettu grafiitti- ja savitäyte

lynkata /lˈyŋkata/ (v)
lynchen
  teloittaa joku, yleensä ilman oikeudenkäyntiä, väkijoukon toimesta

lynkkaus /lˈyŋkːaus/ (n)
Lynchjustiz
  väkijoukon suorittama omavaltainen teloitus

lypsykone /lˈypsykˌone/ (n)
Melkmaschine
  karjanhoidossa käytettävä laite, joka alipaineen avulla imee maidon karjan utareista

lypsää /lˈypsæː/ (v)
melken
  ottaa maitoa lehmän tai muun lypsykarjan utareista

lyödä /lˈyødæ/ (v)
schlagen
  iskeä kerran
  voittaa kilpailussa tai taistelussa

lyödä vetoa /lˈyødæ vˈetoa/ (v)
wetten, eingehen
  sopia maksavansa rahalla tai muulla omaisuudella, jos ennustaa tulevaisuuden väärin, ja saavansa saman summan rahaa tai muuta omaisuutta, jos arvaa tulevaisuuden oikein

lyönti /lˈyøntɪ/ (n)
Schlag
  yksittäinen isku, sivallus

lähde /lˈæhde/ (n)
Quelle
  paikka, jossa valuu pohjavettä maasta, maan pintaan avautuvasta vesisuonesta, vesilähde
  paikka, jossa nestettä tai kaasua työntyy ulos maasta
  paikka tai kappale, josta jokin aine, säteily, energia jne. on peräisin
  tiedon tms. alkuperä

lähdekoodi /lˈæhdekˌoːdɪ/ (n)
Quellcode, Quelltext
  (ohjelmointi) tekstitiedosto, joka on tarkoitettu käännettäväksi ohjelmointikielen kääntäjällä

lähdevesi /lˈæhdevˌesɪ/ (n)
Quellwasser
  lähteestä pulppuava vesi; lähteestä otettu vesi

lähellä /lˈæhellæ/ (adv)
nahe
  lyhyen matkan tai ajan päässä
  samankaltaisesta tai yhteenkuuluvasta
  hyvin mahdollisesti tai melkein tapahtuvasta

lähes /lˈæhes/ (adv)
fast, beinahe
  melkein, miltei, likipitäen

lähestymiskielto /lˈæhestymˌiskielto/ (n)
Kontaktverbot
  tuomioistuimen määräys, joka kieltää rangaistuksen uhalla tiettyä henkilö ottamasta yhteyttä tai lähestymästä jotakuta

lähestyä /lˈæhestˌyæ/ (v)
nähern, herankommen
  tulla lähemmäksi jjkta/jtak

lähete /lˈæhete/ (n)
Überweisung
  (asiakirja) saate, lähetykseen liitettävä yleensä lyhyt seloste lähetyksen sisällöstä tai tarkoituksesta; lappunen jossa on tieto lähettäjästä, tms.
Sendung
  (tekniikka) lähetetty tai vastaanotettu yleensä sähkömagneettinen signaali

lähetti /lˈæhetːɪ/ (n)
Bote
  viestejä, esim. kirjeitä ja muita lähetyksiä perille kuljettava henkilö
Läufer
  shakkinappula (♝ tai ♗), joka liikkuu shakkilaudalla joko mustia tai valkoisia diagonaaleja pitkin

lähettäjä /lˈæhetːˌæjæ/ (n)
Absender
  se joka lähettää

lähettää /lˈæhetːæː/ (v)
schicken, senden
  panna joku matkaan (johonkin muualle)
senden
  välittää televisio- tai radio-ohjelmaa

lähetys /lˈæhetys/ (n)
Sendung
  jonkin asian lähettämisen toteutus
Lieferung, Sendung
  lähetetty esine tai materia
Ausstrahlung
  ohjelmien julkaisu julkisessa (suoratoisto-) verkossa siten, että ne ovat vastaanotettavissa; lähetetty ohjelma
Mission
  eräiden uskontojen harjoittamiseen liittyvä toimi, jossa julistetaan sanaa niille, jotka eivät sitä tunne, lähetystyö

lähetyskulut /lˈæhetˌyskulut/ (n)
Versandkosten
  Rahamäärä, joka tarvitaan tavaran perille toimittamiseen.

lähetyskustannukset /lˈæhetˌyskustˌannukset/ (n)
Versandkosten
  rahamäärä, joka tarvitaan tavaran perille toimittamiseen

lähetysluettelo /lˈæhetˌysluˌetːelo/ (n)
Lieferschein, Versandlist
  lähetyslista, luetteloitu erittely lähetyksen sisältämistä tuotteista tarkistusta, kirjanpitoa ja laskutuksen valmistelua varten

lähetystyö /lˈæhetˌystyø/ (n)
Mission
  oman uskonnon taikka uskonnolliseksi luokiteltavan näkemyksen tai kokemuksen levittäminen tai tarjoaminen toisille

lähikauppa /lˈæhɪkˌaupːa/ (n)
Eckladen, Tante-Emma-Laden
  lähistön asukkaita palveleva pienehkö elintarvikeliike

lähimmäinen /lˈæhɪmmˌæinen/ (n)
Nächste
  (uskonnollinen) läheinen ihminen, oman kansan jäsen, ystävä

lähiö /lˈæhɪø/ (n)
Wohnsiedlung
  kaupungin laidalle rakennettu asuinalue

lähteä /lˈæhteæ/ (v)
gehen, veggehen
  alkaa mennä; mennä pois, poistua

lähtökohta /lˈæhtøkˌohta/ (n)
Ausgangspunkt
  se, mihin jokin perustuu; alkuperäinen kanta, hypoteesi tai premissi

lähtöselvitys /lˈæhtøsˌelvɪtys/ (n)
Abfertigung
  lentoasemalla ennen lähtöaulaan saapumista tapahtuva selvitys, jonka yhteydessä ilmoittaudutaan lennolle, varataan lentokoneesta istumapaikka ja luovutetaan koneen ruumaan menevät matkatavarat

läksy /lˈæksy/ (n)
Hausaufgabe, Aufgabe
  koulusta annettu kotitehtävä

lämmin /lˈæmmɪn/ (adj)
warm, heiß
  sellainen, jonka lämpötila on tavanomaista korkeampi tai pysyvästi korkeahko ja tuntuu monista aistittuna sopivalta tai miellyttävältä
fürsorglich
  (kuvaannollinen) huolehtiva, välittävä ihminen

lämmin rintama /lˈæmmɪn rˈintama/ (n)
Warmfront
  kahden ominaisuuksiltaa erilaisen troposfäärin ilmamassan välinen epäjatkuvuuskerros; lämpimän ilman virtaus matalapaineen mukana

lämpö /lˈæmpø/ (n)
Wärme
  lämpötilaa nostava energia, jonka syntyy tai kuluu jossakin reaktiossa tai olomuodon muutoksessa

lämpökynttilä /lˈæmpøkˌyntːɪlæ/ (n)
Teelicht
  metalliseen kuoreen valettu pieni kynttilä

lämpömittari /lˈæmpømˌitːarɪ/ (n)
Thermometer
  laite, jolla mitataan lämpötiloja

lämpötila /lˈæmpøtˌila/ (n)
Temperatur
  (fysiikka) termodynaaminen suure, lämpöliikkeen voimakkuutta vastaava kappaleen tai aineen ominaisuus, joka kertoo kuinka kuuma tai kylmä jokin on

länsi /lˈænsɪ/ (n)
Westen, West
  pääilmansuunta etelän ja pohjoisen välissä , etelästä 90 astetta myötäpäivään pohjoisella pallonpuoliskolla

läntinen /lˈæntɪnen/ (adj)
westlich
  sellainen, joka sijaitsee lännessä, lännessä oleva tai lännestä tuleva; läntiseen maailmaan liittyvä tai sieltä peräisin oleva

läpi /lˈæpɪ/ (adv)
durch
  lävitse

läpinäkyvä /lˈæpɪnˌækyvæ/ (adj)
durchsichtig
  (optiikka) sellainen materiaali, jonka läpi ihminen näkee, koska valo läpäisee sen erinomaisesti

lätäkkö /lˈætækːø/ (n)
Pfütze
  sadeveden täyttämä pieni kuoppa maassa

lävistys /lˈævɪstys/ (n)
Piercing
  kehoon tehty reikä, jotta koru voidaan kiinnittää

lääke /lˈæːke/ (n)
Medizin, Medikament
  ihmisen tai eläinten elimistössä sairautta tai sen oireita parantava tai elintoimintoja muuttava, Suomessa lääkelain säädösten mukainen, aine tai valmiste

lääkekasvi /lˈæːkekˌasvɪ/ (n)
Heilkraut
  (kasvitiede) kasvi, josta saadaan lääkeaineita käytettäväksi lääkkeisen valmistukseen

lääketiede /lˈæːketˌiede/ (n)
Medizin
  terveyden ylläpitämisen ja palauttamisen hoitomenetelmien ja lääkkeiden vaikutusten tieteellinen tutkimus; jakautuu lukuisiin osa-alueisiin

lääkäri /lˈæːkærɪ/ (n)
Arzt, Ärztin
  ihmisten sairauksia tunnistava ja hoitava, siihen koulutuksen saanut ja lääketieteen lisensiaatin tutkinnon suorittanut terveysammattilainen

lääkärintodistus /lˈæːkærˌintodˌistus/ (n)
Krankmeldung, ärztlich Bescheinigung, ärztlich Zeugnis
  lääkärin antama todistus sairaudesta

lössi /lˈøssɪ/ (n)
Löss
  hienojakoinen, pölymäinen maalaji, joka on syntynyt jäätikön jauhaessa alla olevaa kalliota

löyhkä /lˈøyhkæ/ (n)
Gestank
  voimakas paha haju

löytää /lˈøytæː/ (v)
finden
  nähdä jokin esine tai asia, joka on ollut kadoksissa tai jota on muuten kaivannut

löytöretki /lˈøytørˌetkɪ/ (n)
Entdeckungsreise
  matka ennalta tuntemattomaan paikkaan

löytötavaratoimisto /lˈøytøtˌavaratˌoimɪsto/ (n)
Fundbüro
  paikka jossa säilytetään löydettyjä tavaroita ja josta niitä voi hakea

maa /mˈaː/ (n)
Land, Erde, Erdboden
  maapallon kiinteä pinta; kuiva maa veden tai ilman vastakohtana
Erde
  aine, josta maa koostuu; maa-aines; multa
Gebiet, Land
  alue, joka on jonkun omistuksen kohteena tai jota käytetään viljelykseen tai hyödynnetään muuten
Land, Staat
  valtio
Farbe
  jokin tavallisen korttipakan neljästä ryhmästä (pata, hertta, risti, ruutu)

maahantuoja /mˈaːhantˌuoja/ (n)
Importeur, Einfuhrhändler
  yritys, joka tuo maahan jotakin tuotetta tai tuotteita yleisesti

maahantuonti /mˈaːhantˌuontɪ/ (n)
Einfuhr, Import
  tavaroiden tai palveluiden ostoa ja tuontia ulkomailta

maailma /mˈaːɪlma/ (n)
Welt
  planeetta Maa

maailmankaikkeus /mˈaːɪlmˌaŋkaikːeus/ (n)
Weltall, Universum
  kaikki olevainen

maailmankuulu /mˈaːɪlmˌaŋkuːlu/ (adj)
weltberühmt
  tunnettu kaikkialla, kuuluisa ympäri maailmaa

maailmankuva /mˈaːɪlmˌaŋkuva/ (n)
Weltanschauung
  yksilön tai yhteisön käsitys siitä, millainen ympäröivä todellisuus on

maailmanloppu /mˈaːɪlmˌanlopːu/ (n)
Weltuntergang
  (ihmisen) elämän päättyminen maapallolla

maailmanmatkaaja /mˈaːɪlmˌanmatkˌaːja/ (n)
Globetrotter
  laajasti matkusteleva henkilö

maakaasu /mˈaːkaːsu/ (n)
Erdgas
  tavallisesti lähes kokonaan metaanista koostuva fossiilinen polttoaine, joka on syntynyt ajan saatossa anaerobisen toiminnan myötä maaperässä

maakotka /mˈaːkotka/ (n)
Steinadler
  () haukkojen heimoon kuuluva kookas päiväpetolintu, Yleisväriltään ruskea lintu, jonka siipien kärkiväli saattaa ylittää kaksi metriä.

maakreivi /mˈaːkreivɪ/ (n)
Landgraf
  lähinnä kreivin tai markiisin arvonimi Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa; joskus vaaliruhtinas

maalainen /mˈaːlainen/ (adj)
ländlich
  maaseudulle ominainen

maalari /mˈaːlarɪ/ (n)
Maler, Malerin
  ammattihenkilö, joka maalaa

maalarinteippi /mˈaːlarˌinteipːɪ/ (n)
Malerband, Abdeckband, Malerklebeband, Malerkrepp
  maalaustöissä käytettävä pinnan maalilta suojaava tai rajaava teippi

maalata /mˈaːlata/ (v)
streichen, bemalen
  levittää jnk pinnan päälle maalia
malen
  tehdä maalaus

maalaus /mˈaːlaus/ (n)
Gemälde
  taidemaalarin maalaamalla tekemä taideteos
  maalaamalla tehty pinnoite; maalaajan työpanos, maalaustyö, missä tehdään yleensä värillinen päällyste halutun ulkonäön ja suojauksen aikaansaamiseksi

maalausteline /mˈaːlaustˌelɪne/ (n)
Staffelei
  taidemaalarin apuväline, joka pitää kankaan tukevasti paikallaan maalaamisen aikana

maali /mˈaːlɪ/ (n)
Farbe, Lack
  pinnoitukseen käytettävä aine, joka suojaa pintaa ja muuttaa sen väriä
Tor, Ziel
  joissakin urheilulajeissa paikka, johon yritetään päästä tai johon kilpailu päättyy maaliviivan ylityttyä
Zielscheibe, Ziel, Scheibe
  joissakin urheilulajeissa rakennelma ja paikka, johon peliväline yritetään saada
Tor
  joissakin urheilulajeissa kohde, johon yritetään osua; maalitaulu

maalipotku /mˈaːlɪpˌotku/ (n)
Abstoß
  jalkapallossa puolustavan joukkueen pelaajan (yleensä maalivahdin) tehtäväksi annettu palloa potkaisemalla tehtävä pelinavaus, joka tuomitaan, kun pallo on mennyt hyökkäävän joukkueen pelaajasta yli päätyrajan

maaliskuu /mˈaːlɪskuː/ (n)
März, Lenzing
  vuoden kolmas kuukausi, kuukausi helmikuun ja huhtikuun välissä

maalivahti /mˈaːlɪvˌahtɪ/ (n)
Torwart, Torhüter
  joidenkin joukkuelajien pelaaja, jonka tehtävänä on puolustaa omalla maalilla pyrkien estämään pelivälineen pääsy omaan maaliin

maallikko /mˈaːllɪkːo/ (n)
Laie
  henkilö, jolla ei ole ammatillista asiantuntemusta tietystä alasta

maanantai /mˈaːnantai/ (n)
Montag
  viikon ensimmäinen päivä Euroopassa ja ISO 8601 -standardia noudattavissa järjestelmissä, viikonpäivä sunnuntain ja tiistain välissä

maanjäristys /mˈaːnjærˌistys/ (n)
Erdbeben
  maan kallioperän tärähtely, joka on voimakkaana haitallista ihmisille ja rakennuksille

maanmies /mˈaːnmies/ (n)
Landsmann
  saman maan kansalainen, samasta valtiosta lähtöisin oleva henkilö

maanmittaus /mˈaːnmɪtːaus/ (n)
Vermessung
  toiminta, jossa määritetään mittausten avulla Maan pinnalla olevien kohteiden sijaintia, kokoa ja muotoa

maanosa /mˈaːnosa/ (n)
Erdteil, Kontinent
  mikä tahansa maapallon suurista maa-alueista, joiden paikoin epäselvät rajat on määritelty osin maantieteellisesti, osin poliittisesti; yhteensä maanosia hahmotetaan, ajatellaan olevan, seitsemän kappaletta

maantie /mˈaːntie/ (n)
Landstraße
  tieliikennettä varten tehty yleensä valtion omistama yleinen tie

maantiede /mˈaːntiede/ (n)
Geographie, Erdkunde
  Maan pintaa ja sen ilmiöitä tutkiva tiede; geografia

maantieteellinen /mˈaːntietˌeːllɪnen/ (adj)
geographisch
  sellainen, joka liittyy maantieteeseen, maantieteen alaan kuuluva

maanviljelijä /mˈaːnvɪljˌelɪjæ/ (n)
Bauer, Landwirt
  henkilö, joka saa toimeentulonsa maata viljelemällä

maanviljely /mˈaːnvɪljˌely/ (n)
Landwirtschaft, Ackerbau
  valikoima tekniikoita ja käytäntöjä, joilla ruokaa ja muita hyödykkeitä tuotetaan kasvattamalla hyötykasveja järjestelmällisesti

maapallo /mˈaːpallo/ (n)
Erde, Erdball, Globus
  Maa-planeetta; kolmas planeetta Auringosta lukien

maaperä /mˈaːperæ/ (n)
Erdboden
  kallioperää peittävä maata, vettä ja ilmaa sisältävä irtomaakerros

maapähkinä /mˈaːpæhkˌinæ/ (n)
Erdnuss
  eräs hernekasveihin kuuluva kasvi ()

maaseutu /mˈaːseutu/ (n)
Land Hinterland, Land
  harvaan asuttu, us. haja-asutettu alue kaupunkien ulkopuolella

maasika /mˈaːsɪka/ (n)
Erdferkel
  Saharan eteläpuolisilla alueilla Afrikassa elävä termiittejä syövä eläinlaji (Orycteropus afer)

maasto /mˈaːsto/ (n)
Gelände, Terrain
  luonnonvarainen, usein pinnanmuodoiltaan vaihteleva, luonnollinen ympäristö retkeilytarkoituksessa, metsästyksessä tai sotatoimien yhteydessä

maata /mˈaːta/ (v)
liegen
  olla makuuasennossa

maatalous /mˈaːtalous/ (n)
Landwirtschaft
  elinkeino, jossa tuotetaan ruokaa ja rehua sekä muita tuotteita raaka-aineeksi kasvattamalla tiettyjä viljelykasveja ja tuotantoeläimiä

maataloustiede /mˈaːtalˌoustiede/ (n)
Agronomie
  maatalouden menetelmiä ja prosesseja tutkiva tieteenala, joka keskittyy ruoan ja rehun tuottamiseen kasveja ja kesyjä eläimiä hyödyntämällä

maatila /mˈaːtɪla/ (n)
Bauernhof
  tila, jolla harjoitetaan maataloutta ja jolla on tätä varten tarvittavat rakennukset ja muut tuotantovälineet

maatua /mˈaːtua/ (v)
verrotten
  (orgaanisesta aineksesta) hajota luonnon biologisten, kemiallisten ja fysikaalisten prosessien tuloksena

maatuska /mˈaːtuska/ (n)
Matrjoschka, Matroschka
  puusta valmistettu naishahmoinen nukke, joka on ontto niin, että sen sisälle voidaan asettaa sarja samanlaisia, mutta aina hieman toistaan pienempiä nukkeja

maaöljy /mˈaːøljy/ (n)
Erdöl
  kuolleista muinaisista eliöistä kerrostunutta ja maankuoren paineessa ja kuumuudessa muodostunutta, maankuoren onkaloissa esiintyvää eripituisista hiilivedyistä koostuvaa hiekansekaista nestettä

made /mˈade/ (n)
Quappe, Trüsche
  (kalat) makeassa vedessä elävä turskakaloihin kuuluva petokala ()

mafia /mˈafɪa/ (n)
Mafia
  alun perin sisilialainen rikollis- ja terrorijärjestö

mafioso /mˈafɪˌoso/ (n)
Mafioso
  mafian jäsen

magia /mˈaɡɪa/ (n)
Magie
  (mytologia) salaoppi, menettelyt, joilla pyritään pakottamaan luonnon- ja kohtalonvoimat omien tarkoitusten mukaisiksi

magma /mˈaɡma/ (n)
Magma
  maan sisällä olevaa sulaa kivimassaa, joka tulivuorenpurkauksen yhteydessä valuu ulos tai räjähtää. Kun magma valuu ulos vuoren sisältä, sanotaan sitä laavaksi

magneetti /mˈaɡneːtːɪ/ (n)
Magnet
  voimakkaasti magneettinen kappale, joka luo ympärilleen magneettikentän

magneettikenttä /mˈaɡneːtːɪkˌentːæ/ (n)
Magnetfeld, Erdmagnetfeld
  kenttä, jonka aiheuttaa sähkövarausten liike (sähkövirta) tai muuttuva sähkökenttä

magneettinauha /mˈaɡneːtːɪnˌauha/ (n)
Magnetband
  magneettisella materiaalilla, usein rautaoksidilla päällystetty muovinauha, johon tallennetaan ääntä, kuvaa tai dataa avokelanauhurilla tai kasetin sisälle kelattuna

magnesium /mˈaɡnesium/ (n)
Magnesium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine

magnetismi /mˈaɡnetˌismɪ/ (n)
Magnetismus
  kappaleiden välistä vetovoimaa ilmentävien fysikaalisten ilmiöiden joukko

mahalaukku /mˈahalˌaukːu/ (n)
Magen, Bauch
  ruoansulatuselimistön osa, ruokatorven jatkeena oleva ruoansulatuskanavan laajentuma, jossa varsinainen ruoansulatus alkaa

maharadža /mˈaharˌadʒa/ (n)
Maharadscha
  Intian kuningaskuntia hallinneen hindulaisen hallitsijan arvonimi

mahdollinen /mˈahdollɪnen/ (adj)
möglich
  ehkä tapahtuva; toteutettavissa oleva; sellainen johon suodaan mahdollisuus

mahdollisesti /mˈahdollɪsˌestɪ/ (adv)
möglicherweise
  ilmaisee jonkin mahdollista tapahtumista tai toteutumista

mahdollistaa /mˈahdollˌistaː/ (v)
ermöglichen
  tehdä mahdolliseksi

mahdollisuus /mˈahdollɪsuːs/ (n)
Möglichkeit, Gelegenheit
  yksi vaihtoehdoista
Möglichkeit
  todennäköisyys, että jotain tapahtuu

mahla /mˈahla/ (n)
Birkenwasser, Saft Birkensaft
  lehtipuiden johtosolukoissa kasvikauden alussa virtaava makeahko ja siirappimainen maitiaisneste, jota on kerätty keväisin juotavaksi

mahonki /mˈahoŋkɪ/ (n)
Mahagoni
  yleisnimitys useiden trooppisten puiden, usein aitomahonkeihin kuuluville, punasävyisille koville puille

mahtava /mˈahtava/ (adj)
mächtig
  sellainen, jolla on mahtia eli kykyä vaikuttaa johonkin

mahtimies /mˈahtɪmies/ (n)
angesehener Mann, bedeutender Mann, grosser Mann
  vaikutusvaltainen mies

maila /mˈaila/ (n)
Schläger
  eräisiin urheilulajeihin kuuluva yhdellä kädellä tai molemmin käsin pideltävä peliväline, millä lyödään tai isketään palloa, kiekkoa tai muuta vastaavaa liikuteltavaa pelivälinettä

maili /mˈailɪ/ (n)
Meile
  anglosaksinen pituusmitta, 5 280 jalkaa eli noin 1 609 metriä

maine /mˈaine/ (n)
Ansehen, Ruf
  se, minkälainen käsitys muilla ihmisillä on jostakusta

mainita /mˈainɪta/ (v)
erwähnen
  antaa lyhyt ilmoitus; jstk, sanoa t. kertoa lyhyesti ohimennen

maisema /mˈaisema/ (n)
Landschaft
  näkymä luontoon tai rakennettuun alueeseen

maissi /mˈaissɪ/ (n)
Mais, Kukuruz
  viljelyskasvi Zea mays, joka on peräisin Väli-Amerikasta ja jonka syötävät siemenet ovat kukinnon määräämissä tasaisissa riveissä

maissintähkä /mˈaissɪntˌæhkæ/ (n)
Maiskolben
  maissin pitkänomainen hedelmystö, jossa siemenet ovat kiinni

maiti /mˈaitɪ/ (n)
Milch
  koiraskaloilla mätimunat hedelmöittävä aine, kalan sperma

maito /mˈaito/ (n)
Milch
  neste, jota nisäkkäät erittävät pienten jälkeläistensä imettäväksi
  maito myytynä ja tarjoiltuna ihmisravinnoksi

maitohammas /mˈaitohˌammas/ (n)
Milchzahn
  lapsille ensimmäisinä kasvavat hampaat, jotka korvautuvat myöhemmin pysyvillä hampailla

maitohappo /mˈaitohˌapːo/ (n)
Milchsäure
  orgaaninen happo, jota muodostuu maitohappokäymisessä, jossa maitohappobakteerit muuttavat hiilihydraatteja, esimerkiksi laktoosia maitohapoksi

maitohorsma /mˈaitohˌorsma/ (n)
Schmalblättriges Weidenröschen
  purppuranpunaisia kukkia kasvattava horsmalaji (Epilobium angustifolium, synon. Chamerion angustifolium)

maitojauhe /mˈaitojˌauhe/ (n)
Milchpulver
  maidosta kuivattamalla saatu jauhe

maitokahvi /mˈaitokˌahvɪ/ (n)
Milchkaffee
  kahvi jossa on maitoa; joskus tarkoitetaan erikoiskahveja

majakka /mˈajakːa/ (n)
Leuchtturm
  merenkulun turvaksi tarkoitettu, paikannuskohteena toimiva tornimainen rakennus

majava /mˈajava/ (n)
Biber
  vesistöissä elävä jyrsijä, jompikumpi heimon Castoridae lajeista

majesteetti /mˈajestˌeːtːɪ/ (n)
Majestät
  hallitsijan nimitys tai puhuttelu

majoittua /mˈajoitːˌua/ (v)
einquartieren
  asettua johonkin asumaan (yl. väliaikaisesti)

majoneesi /mˈajonˌeːsɪ/ (n)
Majonäse, Mayonnaise
  kypsentämätön kastike, joka valmistetaan ruokaöljystä, kananmunasta ja mausteista

majuri /mˈajurɪ/ (n)
Major
  kapteenin ja everstiluutnantin väliin sijoittuva sotilasarvo

makaaberi /mˈakaːbˌerɪ/ (adj)
makaber
  kaamea, kammottava

makaki /mˈakakɪ/ (n)
Makak, Makake
  laajalle levinnyt vanhan maailman häntäapinoihin kuuluva suku Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa eläviä apinoita ()

makaronilaatikko /mˈakarˌonɪlˌaːtɪkːo/ (n)
Makkaroniauflauf, Nudelauflauf
  makaronista valmistettu laatikkoruoka

makea /mˈakea/ (adj)
süß, lieblich
  yhden perusmaun mukainen, sokerin makuinen
Süßwasser
  (vedestä) suolaton, jossa ei ole suolaa
geil, klasse, spitze, super
  (Helsingin slangia, josta tullut puhekieltä) (käytetään lähes yksinomaan muodossa makee) jonkin tyylikkyyttä tai muuta hyvin myönteistä ominaisuutta ilmaiseva; siisti, hieno, upea, viilee
süss
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, makeampi kuin puolimakea

makeastevia /mˈakeˌastevˌia/ (n)
Süßblatt, Süßkraut
  eräs stevioiden sukuun kuuluvista asterikasvien lajeista () tai sen yksilö; kasvatetaan elintarviketeollisuudessa makeutusaineena käytettävän stevian lähteenä

makedonia /mˈakedˌonɪa/ (n)
Mazedonisch
  makedonian kieli (kielitunnus: mk), Makedoniassa puhuttava eteläslaavilainen kieli.

makeinen /mˈakeinen/ (n)
Süßigkeit, Bonbon, Drops, Süßware
  herkutteluun tarkoitettuja erittäin makeita, pieniksi muotoiltuja naposteltavia

makkara /mˈakːara/ (n)
Wurst, Würstchen
  suoleen tai muuhun päällykseen tai muottiin tehty lihasta ja sidosaineista ruoaksi valmistettu einestuote

makrilli /mˈakrɪllɪ/ (n)
Makrele
  kala, joka elää lähellä vedenpintaa ja syö eläinplanktonia ()

maksa /mˈaksa/ (n)
Leber
  nisäkkäiden ruoansulatukseen liittyvä suuri rauhanen, jonka erittämät entsyymit hajottavat hiilihydraatit, rasvat ja valkuaisaineet sekä tuhoavat verenkierron mukana tulevia bakteereja ja myrkkyjä ja joka toimii vararavinnon säilytyspaikkana

maksaa /mˈaksaː/ (v)
bezahlen, zahlen
  antaa rahallinen korvaus jostakin tavarasta tai palvelusta
kosten
  olla jonkin hintainen

maksamakkara /mˈaksamˌakːara/ (n)
Leberwurst
  makkara, jonka oleellisena valmistusaineena on jonkin eläimen maksa

maksamato /mˈaksamˌato/ (n)
Leberwurm
  mikä tahansa sellainen tiehytmatojen luokkaan () kuuluva laakamatojen laji, jolle on ominaista elää loisena nisäkkään maksassa ja sappitiehyissä

maksapasteija /mˈaksapˌasteija/ (n)
Leberpastete
  tavallisesti alkupalana tai voileivän päällä käytettävä maksaa sisältävä patee, maksapatee

maksasyöpä /mˈaksasˌyøpæ/ (n)
Leberkrebs
  maksassa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain

maksimaalinen /mˈaksɪmˌaːlɪnen/ (adj)
maximal
  mahdollisimman suuri, erittäin suuri

maksimoida /mˈaksɪmˌoida/ (v)
maximieren
  tavoitella suurinta (mahdollista) määrää tai astetta, enimmäistää

maksu /mˈaksu/ (n)
Bezahlung, Gebühr, Zahlung, Entrichtung, Satz
  se mitä pitää suorittaman jonkin hyödykkeen tai palvelun saamiseksi

maksutapa /mˈaksutˌapa/ (n)
Zahlungsart, Zahlungsweise
  miten hyödykkeestä annetaan korvaus sen myyjälle, esim. käteinen, luottokortti, osamaksukauppa

maksuton /mˈaksuton/ (adj)
gebührenfrei, kostenlos, umsonst
  sellainen, josta ei peritä maksua; ilmainen

maksuväline /mˈaksuvˌælɪne/ (n)
Zahlungsmittel
  väline, jolla maksetaan jotakin, esim. raha

maku /mˈaku/ (n)
Geschmack
  esteettinen mieltymys vaatteiden, ruoan tai muun vastaavan suhteen

makuaisti /mˈakuˌaistɪ/ (n)
Geschmack
  ihmisen aisti, joka havaitsee maun

makusuunta /mˈakusˌuːnta/ (n)
Mode
  (kulttuuri) ajalle ja muodille ominaisten mieltymysten suuntautuneisuuden ilmentymä, joka tulee erityisesti esille suhteessa taiteisiin

makuuhuone /mˈakuːhˌuone/ (n)
Schlafzimmer, Schlafkammer
  huone, jossa nukutaan; huone, joka on tarkoitettu nukkumista varten

makuupussi /mˈakuːpˌussɪ/ (n)
Schlafsack
  vetoketjun avulla pussiksi muotoutuva peite, jota esim. retkeilijät käyttävät

makuuvaunu /mˈakuːvˌaunu/ (n)
Schlafwagen
  junanvaunu, jossa on makuupaikkoja

malagassi /mˈalaɡˌassɪ/ (n)
Madagasse, Madagassin
  Madagaskarin alkuasukas
Madagassisch
  Madagaskarilla puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: mg)

malaiji /mˈalaijɪ/ (n)
Malaiisch
  (kielitiede) malaijin kieli, austronesialainen kieli, Malesian ja Brunein virallinen kieli. Sanalista

mali /mˈalɪ/ (n)
Wermut
  koiruoho (), eräs maustekasvi

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (adj)
malisch
  Malista peräisin oleva tai Maliin liittyvä

malilainen /mˈalɪlˌainen/ (n)
Malier, Malierin
  pysyvästi Malissa asuva henkilö

malja /mˈalja/ (n)
Schale
  yleensä pyöreä, matala ja leveä jalallinen juoma-, tarjoilu- tai koristeastia

maljakko /mˈaljakːo/ (n)
Vase
  koristeellinen, korkea vedenpitävä astia leikkokukkia ja vastaavia varten

mallas /mˈallas/ (n)
Malz
  viljasta, tyypillisesti ohrasta, idättämällä ja kuivattamalla valmistettu tuote, jota käytetään panimoissa oluen raaka-aineena ja polttimoissa sellaisenaan tai viljan ohessa tislattujen alkoholijuomien valmistukseen

mallastamo /mˈallastˌamo/ (n)
Mältzerei
  laitos, jossa mallastetaan, tehdään mallastus

malli /mˈallɪ/ (n)
Modell
  valmiiksi näytetty tapa tai esimerkki, jonka mukaan pitää toimia

malline /mˈallɪne/ (n)
Vorlage
  mallipohja, esimerkkipohja, valmispohja

malluainen /mˈalluˌainen/ (n)
Rückenschwimmer
  isomalluainen, erityisesti reheväkasvuisissa lammissa asustava -ludeheimon edustaja

malmi /mˈalmɪ/ (n)
Erz
  (geologia) sellainen luonnon mineraaliesiintymä, josta voidaan taloudellisesti tuottaa metalleja

maltankoira /mˈaltaŋkˌoira/ (n)
Malteser
  kääpiökokoinen seurakoirarotu

malttaa mielensä /mˈaltːaː mˈielensæ/ (v)
gedulden, geduldig
  olla kärsivällinen

mammutti /mˈammutːɪ/ (n)
Mammut
  sukupuuttoon kuolleen norsujen suvun (Mammuthus) edustaja

mandaatti /mˈandaːtːɪ/ (n)
Mandat
  toimeksianto, toimeksisaanti, valtuutus, etenkin demokraattisessa järjestelmässä kansalta saatu oikeutus johtaa maata

mandariinisorsa /mˈandarˌiːnɪsˌorsa/ (n)
Mandarinente
  (erityisesti) -laji tai sen yksilö

mandoliini /mˈandolˌiːnɪ/ (n)
Mandoline
  banjoa muistuttava kielisoitin, jossa on neljä kieliparia. Soitetaan plektralla.

mangaani /mˈaŋŋaːnɪ/ (n)
Mangan
  eräs alkuaine, siirtymämetalleihin kuuluva ulkonäöltään rautaa muistuttava harmaanvalkoinen metalli, joka on hyvin haurasta ja hapettuu helposti

mango /mˈaŋŋo/ (n)
Mango
  mangopuu, eräs mangojen eli mangopuiden sukuun () kuuluva sumakkikasvien () laji () tai sen yksilö

manifesti /mˈanɪfˌestɪ/ (n)
Manifest
  julkinen poliittisen puolueen tai muun ohjelmajulistus

manikyyri /mˈanɪkˌyːrɪ/ (n)
Maniküre
  käsien, etenkin kynsien, (varsinkin esteettinen) hoito

manilahamppu /mˈanɪlahˌampːu/ (n)
Manilahanf
  banaanisukuisesta kasvista Musa textilis saatava, Filippiineilla kasvatettavan kasvin kuitu, jota käytetään tekstiilien ja paperin valmistukseen

manilla /mˈanɪlla/ (n)
Abaka, Abaca, Abacá, Manilahanf
  eräs banaanien sukuun () kuuluva banaanikasvien laji () tai sen yksilö

maniokki /mˈanɪˌokːɪ/ (n)
Mandiok
  trooppinen ravinnoksi viljeltävä kasvi (), jota jauhetaan jauhoksi

manipuli /mˈanɪpˌulɪ/ (n)
Manipel
  roomalaisen legioonan 120–160 miehen osasto, joka jakautuu kahteen kenturiaan

manner /mˈanner/ (n)
Festland
  mannermaa t. suuri yhtenäinen maa-alue meren keskellä, vrt. saari ja maanosa

mansikka /mˈansɪkːa/ (n)
Erdbeere
  jokin runsaasti viljeltyjä ja villejä lajikkeita sisältävän ruusukasvisuvun jäsen

manteli /mˈantelɪ/ (n)
Mandel
  mantelipuu, pienikokoinen puu (Prunus dulcis)
Mandelbaum
  mantelipuun siemen, joita käytetään ruoanlaitossa ja leivonnassa

marabu /mˈarabu/ (n)
Marabu
  erityisesti afrikanmarabu ()

marakatti /mˈarakˌatːɪ/ (n)
Meerkatze
  häntäapinoihin lukeutuva apina, josta on useita lajeja

marenki /mˈareŋkɪ/ (n)
Baiser
  munanvalkuaisesta ja sokerista vatkattu kuorrute tai leivos

margariini /mˈarɡarˌiːnɪ/ (n)
Margarine
  kasvi- ja eläinrasvoista valmistettava voin korvike

marionetti /mˈarɪonˌetːɪ/ (n)
Marionette
  nukketeatterin nivelnukke, sätkynukke

marista /mˈarɪsta/ (v)
blöken
  valittaa (ärsyttävästi)

marja /mˈarja/ (n)
Beere
  mehevä, usein pensas- tai varpukasvin hedelmä, jonka seinämä on kokonaan hedelmämaltoa

marjakuusi /mˈarjakˌuːsɪ/ (n)
Eibe
  (yleisesti) mikä tahansa marjakuusien () havupuusuku, johon kuuluu muutamia lajeja, suvun kasvi

markka /mˈarkːa/ (n)
Mark
  useiden maiden rahayksikkö, sata penniä

markkinaosuus /mˈarkːɪnˌaosuːs/ (n)
Marktanteil
  jonkin yrityksen jostain markkinasta saama osuus, joka ilmoitetaan tavallisesti prosentteina

markkinat /mˈarkːɪnat/ (n)
Markt
  rajallisten myytävien hyödykkeiden kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutussuhde

markkinatalous /mˈarkːɪnˌatalous/ (n)
Marktwirtschaft
  talousjärjestelmä, jossa hinnat ja tuotanto- ja kulutusmäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan markkinoilla; markkinavoimien eli niin sanotun näkymättömän käden ohjaama talous

markkinatilanne /mˈarkːɪnˌatɪlˌanne/ (n)
Marktlage, Marktsituation
  kysynnän ja tarjonnan luomat olosuhteet ja vaikutus hinnanmuodostukseen tietyllä hetkellä

marmeladi /mˈarmelˌadɪ/ (n)
Marmelade
  hillomainen hedelmä- tai marjapohjainen liivatteen avulla hyydytetty sose, joka on rakenteeltaan lähellä murskattua hyytelöä

marmori /mˈarmorɪ/ (n)
Marmor
  karbonaattipitoinen kivilaji, jolla on sellainen kovuus ja kiillotettavuus, että sitä voidaan käyttää rakentamiseen ja veistoksiin

marmorirapu /mˈarmorˌirapu/ (n)
Marmorkrebs
  saksalaisesta eläinkaupasta 1990-luvullä löydetty äyriäinen, joka kykenee lisääntymään suvuttomasti suurella nopeudella, ja on luokiteltu EU:ssa haitalliseksi vieraslajiksi

marmoroida /mˈarmorˌoida/ (v)
marmorieren
  koristella pinta marmorin näköiseksi juovia maalaamalla

marokkolainen /mˈarokːolˌainen/ (adj)
marokkanisch
  Marokosta peräisin oleva tai Marokkoon liittyvä

marokkolainen /mˈarokːolˌainen/ (n)
Marokkaner
  pysyvästi Marokossa asuva henkilö

marraskuu /mˈarraskuː/ (n)
November, Nebelung
  vuoden yhdestoista kuukausi, kuukausi lokakuun ja joulukuun välissä

marsalkka /mˈarsalkːa/ (n)
Marschall, Feldmarschall
  eräissä maissa korkein mahdollinen sotilasarvo, kenraalia korkeampi; osassa maista (kuten Suomessa) voidaan myöntää vain sodanaikaisista ansioista (sotamarsalkka)

marsipaani /mˈarsɪpˌaːnɪ/ (n)
Marzipan
  jauhetuista manteleista ja tomusokerista tehty elintarvikemassa

marski /mˈarskɪ/ (n)
Marsch
  marskimaa, alava vetinen niitty

marsu /mˈarsu/ (n)
Meerschweinchen
  Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä ()

marxismi-leninismi /mˈarksɪsmɪlˈenɪnˌismɪ/ (n)
Marxismus-Leninismus
  Neuvostoliitossa 1920-luvulla kehitetty Karl Marxin ja Vladimir Leninin ajatuksiin perustuva maan virallinen poliittinen ideologia

masennus /mˈasennus/ (n)
Depression, Bedrücktheit, Bedrückung
  sairaus, jossa ihmisen mieliala on jatkuvasti alhainen

masentua /mˈasentˌua/ (v)
deprimiert werden, entmutigt werden, niedergeschlagen werden
  tulla alakuloiseksi, surulliseksi

maskuliini /mˈaskulˌiːnɪ/ (n)
Maskulinum
  kieliopillinen suku, jota käytetään viitattaessa miehiin; maskuliinisukuun kuuluva sana

maskuliininen /mˈaskulˌiːnɪnen/ (adj)
maskulin
  sellainen, joka on suvultaan maskuliini

masokisti /mˈasokˌistɪ/ (n)
Masochist
  henkilö, joka saa mielihyvää itsensä satuttamisesta tai nöyryyttämisestä

masoniitti /mˈasonˌiːtːɪ/ (n)
Masonit
  (vanhentunut) kova puukuitulevy, "kovalevy"

massa /mˈassa/ (n)
Menge
  suuri väkijoukko, kansa, ihmispaljous

massaluku /mˈassalˌuku/ (n)
Massenzahl
  luku, joka ilmaisee atomiytimen nukleonien määrän eli protonien ja neutronien summan

masto /mˈasto/ (n)
Mast
  (merenkulku) purjelaivan takilan eli rikin päävaruste, johon purjeet kiinnitetään
  (arkkitehtuuri), (tekniikka) korkea rakennelma, jonka huipulla on esimerkiksi antenni; radiomasto

masturboida /mˈasturbˌoida/ (v)
masturbieren
  tuottaa itselleen seksuaalista mielihyvää hyväilemällä sukupuolielimiään, tyydyttää itseään

masturbointi /mˈasturbˌointɪ/ (n)
Masturbation
  itsetyydytys

masurkka /mˈasurkːa/ (n)
Mazurka
  kolmijakoinen puolalainen tanssi, jossa pääpaino on kolmannella iskulla

masuuni /mˈasuːnɪ/ (n)
Hochofen
  kemiallinen reaktori, jossa rautamalmi pelkistetään metalliseksi raudaksi hiilen avulla

matala /mˈatala/ (adj)
flach
  sellainen, jolla on alhainen syvyys; sellainen, joka soveltuu kahluupaikaksi; sellainen, jossa aluksen syväys on liian suuri; sellainen, jossa voi polskia käsipohjaa

matalapaineen alue /mˈatalapˌaineːn ˈalue/ (n)
Tiefdruckgebiet
  maantieteellinen alue, jolla vallitsee matalapaine

matelija /mˈatelˌija/ (n)
Reptil, Kriechtier
  (eläintiede) selkärankaisten eläinten luokka, johon kuuluvat mm. liskot, käärmeet, kilpikonnat ja krokotiilieläimet. Matelijat ovat vaihtolämpöisiä.

matemaatikko /mˈatemˌaːtɪkːo/ (n)
Mathematiker, Mathematikerin
  matematiikan tutkija

matemaattinen /mˈatemˌaːtːɪnen/ (adj)
mathematisch
  sellainen, joka liittyy matematiikkaan, matematiikalle ominainen, matemaattisten lainalaisuuksien alainen

matemaattinen lauseke /mˈatemˌaːtːɪnen lˈauseke/ (n)
Formel, Gleichung
  suureita tai funktioita sisältävä matemaattinen esitys, kaava, johon on merkitty mitkä laskutoimitukset tai operaatiot johtavat tulokseen; merkitty laskutoimitus

matematiikka /mˈatematˌiːkːa/ (n)
Mathematik
  deduktiivisen logiikan avulla abstrakteja järjestelmiä tutkiva tieteenala

materia /mˈaterˌia/ (n)
Materie
  aine

materiaali /mˈaterɪˌaːlɪ/ (n)
Werkstoff
  aine, aines, josta valmistetaan jotain

matka /mˈatka/ (n)
Reise Weg, Reise
  siirtyminen paikasta toiseen

matkailu /mˈatkailu/ (n)
Tourismus
  matkustaminen huvitarkoituksessa; matkusteleminen, turismi

matkalaukku /mˈatkalˌaukːu/ (n)
Koffer, Reisetasche
  perinteisesti nahasta tai pahvista, nykyisin lujitemuovista tms. valmistettu suljettava, yleensä lukollinen laukku, joka on tarkoitettu matkatavaroiden kuljetukseen ja säilytykseen

matkamittari /mˈatkamˌitːarɪ/ (n)
hodometer
  kuljettua matkaa mittaava laite, hodometri

matkapuhelin /mˈatkapˌuhelɪn/ (n)
Handy, Mobiltelefon
  mukana kannettava, langaton, akkutoiminen puhelin

matkapuhelinnumero /mˈatkapˌuhelˌinnumˌero/ (n)
Handynummer
  matkapuhelimen puhelinnumero

matkatoimisto /mˈatkatˌoimɪsto/ (n)
Reisebüro
  yritys, joka tarjoaa erilaisia valmismatkoja asiakkailleen

matkustaa /mˈatkustaː/ (v)
reisen
  tehdä matka, mennä matkalle jonnekin

matkustaja /mˈatkustˌaja/ (n)
Passagier, Fahrgast, Insasse
  jollakin kulkuneuvolla matkustava henkilö

mato /mˈato/ (n)
Wurm
  johonkin eläinkunnan matomaiseen pääluokkaan kuuluva matelemalla liikkuva raajaton eläin

matriarkka /mˈatrɪˌarkːa/ (n)
Matriarchin
  (sosiologia) perheen tai suvun johtajana oleva äiti

matriisi /mˈatrɪːsɪ/ (n)
Matrix
  suorakulmainen riveihin ja sarakkeisiin jaettu taulukko, jonka alkiot ovat lukuja, usein reaali- tai kompleksilukuja, tai lausekkeita

matta /mˈatːa/ (adj)
matt
  himmeä, valoa heijastamaton

matto /mˈatːo/ (n)
Teppich
  muovista ym. materiaalista valmistettu lattiapinnoite

mattopiiska /mˈatːopˌiːska/ (n)
Teppichklopfer
  väline mattojen tamppaamiseen

mauri /mˈaurɪ/ (n)
Maure, Mohr
  muinaisen Mauritanian alueella eläneen islaminuskoisen kansan jäsen

maurilainen /mˈaurɪlˌainen/ (adj)
maurisch
  maureille ominainen tai maureihin liittyvät liittyvä

maustaa /mˈaustaː/ (v)
würzen
  lisätä mausteita ruokaan

mauste /mˈauste/ (n)
Gewürz, Würze
  Ruokiin ja juomiin toivotun maun saamiseksi ja ruoansulatuksen edistämiseksi lisättävä aine. Usein mausteena toimii maustevihannes tai muu pieninä annoksina käytettävä maultaan voimakas tai aromaattinen kasvin osa.

maustebasilika /mˈaustebˌasɪlˌika/ (n)
Basilikum
  basilika (Ocimum basilicum), ruoan maustamiseen käytetty yksivuotinen pensasmainen ruoho

maustekakku /mˈaustekˌakːu/ (n)
Gewürzkuchen
  ohuesta maustetusta taikinasta, joka sisältää yleensä neilikkaa, kanelia ja inkivääriä, tehty ja vuoassa paistettu kakku

maustekurkku /mˈaustekˌurkːu/ (n)
Gewürzgurke
  maustetussa etikkaliemessä säilötty avomaankurkku

maustepippuri /mˈaustepˌipːurɪ/ (n)
Nelkenpfeffer, Piment
  (kasvitiede) myrtille sukua oleva ikivihreä, tuoksuva pensas Pimenta dioica

mauton /mˈauton/ (adj)
geschmacklos, fade, abgeschmackt
  sellainen ruoka, juoma, tms. mikä ei maistu, missä ei ole makua
geschmacklos
  (kuvaannollinen) sellainen mikä on täysin tyylitön, tyylitajuton
  hyvien tapojen vastainen; moraaliton, sopimaton

meduusa /mˈeduːsa/ (n)
Qualle
  vedessä elävä pelaginen polttiaiseläinyksilö

mehikasvi /mˈehɪkˌasvɪ/ (n)
Sukkulente
  pitkäaikaiseen kuivuuteen sopeutunut kasvi, jolla on suuret vesisolukot, pieni haihtumispinta-ala ja paksu päällyskalvo; tunnistettava ominaisuus ovat meheät varret tai lehdet, joissa kasvilla on vesivarastoja

mehiläinen /mˈehɪlˌæinen/ (n)
Biene, Imme
  mesipistiäisiin (Apoidea) kuuluvia yhteiskuntahyönteisiä, joka elävät parvissa

mehiläiskuningatar /mˈehɪlˌæiskunˌiŋŋatar/ (n)
Bienenkönigin
  mehiläisparven ainoa lisääntymiskykyinen naaras, joka huolehtii muninnasta

mehiläissyöjä /mˈehɪlˌæissyøjæ/ (n)
Bienenfresser
  värikäs säihkylintuihin lukeutuva erilaisten pistiäisten syöntiin erikoistuneut lintulaji,

mehiläisvaha /mˈehɪlˌæisvaha/ (n)
Bienenwachs
  mehiläisten pesäkennojensa rakennusmateriaaliksi tuottama vaha

mehu /mˈehu/ (n)
Saft
  hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehty tai niiden makuinen hiilihapoton juoma

mehujäätelöpuikko /mˈehujˌæːtelˌøpwɪkːo/ (n)
Eis am Stiel
  jäädytettyä mehua tai vastaavaa sisältävä jäätelöpuikko, jossa on ainesosana myös jäätelöä. Vastaava pelkästä mehusta valmistettu tuote on nimeltään mehujääpuikko.

mehukas /mˈehukas/ (adj)
saftig
  mehevä; jossa on hedelmämehua tai nestettä

meijeri /mˈeijerɪ/ (n)
Molkerei
  maitoa jalostava teollisuuslaitos

meikata /mˈeikata/ (v)
schminken
  ehostaa ruumiin yleensä näkyvimpiä osia, esim. kasvoja, jotta ne näyttäisivät paremmilta tai kauniimmilta

meioosi /mˈeioːsɪ/ (n)
Meiose
  suvullisessa lisääntymisessä sukusolujen syntyessä tapahtuva tumanjakautuminen, josta aiheutuu kromosomiluvun puolittuminen

mekaanikko /mˈekaːnˌikːo/ (n)
Mechaniker
  koneita ja välineitä tekevä, asentava, hoitava tai korjaava henkilö

mekaaninen /mˈekaːnɪnen/ (adj)
mechanisch
  mekaniikkaan ja sen sovelluksiin perustuva tai tukeutuva

mekaniikka /mˈekanˌiːkːa/ (n)
Mechanik
  vuorovaikutuksia ja liikeilmiöitä tutkiva tieteen ala, fysiikan osa-alue

mekanismi /mˈekanˌismɪ/ (n)
Mechanismus
  laitteisto, koneisto, sen toiminnallinen rakenne

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (adj)
mexikanisch
  Meksikosta peräisin oleva tai Meksikoon liittyvä

meksikolainen /mˈeksɪkolˌainen/ (n)
Mexikaner, Mexikanerin
  pysyvästi Meksikossa asuva henkilö

meksikonkarvatonkoira /mˈeksɪkˌoŋkarvatˌoŋkoira/ (n)
Mexikanischer Nackthund
  eräs karvattomuutta perimässään kantava, Meksikosta lähtöisin oleva koirarotu tai sen yksilö

mela /mˈela/ (n)
Paddel, Ruder
  kädessä pidettävä yksi- tai kaksilapainen varsi, jolla melotaan ja ohjataan venettä sitä veneen laitoihin tukematta

melankolia /mˈelaŋkˌolɪa/ (n)
Melancholie
  alakuloisuus

melankolinen /mˈelaŋkˌolɪnen/ (adj)
melancholisch
  surullinen, alakuloinen, synkkämielinen

melissa /mˈelɪssa/ (n)
Melisse
  mikä tahansa melissain sukuun () kuuluva huulikukkaiskasvien laji tai sellaisen yksilö

melkein /mˈelkein/ (adv)
fast
  hyvin lähelle, ei aivan

meloa /mˈeloa/ (v)
paddeln
  liikuttaa kanoottia tms. melan avulla

melodraama /mˈelodrˌaːma/ (n)
Me­lo­dra­ma
  liioittelevan tunteellinen, mahtipontinen taideteos

meloni /mˈelonɪ/ (n)
Melone
  yleisnimitys kurkkukasvien eri sukujen mehevähedelmäisille kasveille, kuten vesimelonille ja tavalliselle melonille

meluisa /mˈelwɪsa/ (adj)
geräuschvoll
  häiritsevän äänekäs, melua tuottava

meluta /mˈeluta/ (v)
lärmen
  tuottaa kovaa ääntä

mendelevium /mˈendelevium/ (n)
Mendelevium
  aktinoideihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 101 ja kemiallinen merkki Md

menestys /mˈenestys/ (n)
Erfolg
  onnistumisen ja menestymisen toteutuma

menetellä /mˈenetellæ/ (v)
verfahren
  toimia järjestelmällisesti tavoitteen saavuttamiseksi

menetelmä /mˈenetˌelmæ/ (n)
Verfahren, Methode
  järjestelmällinen menettelytapa t. -keino määrätarkoituksen saavuttamiseksi

menetelmällinen /mˈenetˌelmællɪnen/ (adj)
methodisch
  menetelmän mukainen; menetelmää noudattava

menettelytapa /mˈenetːˌelytˌapa/ (n)
Prozedur
  yl. vakiintunut tapa menetellä t. toimia tilanteen edellyttämästi

menettää /mˈenetːæː/ (v)
verlieren
  joutua eroon jostakin omistamastaan

meniski /mˈenɪskɪ/ (n)
Meniskus
  astiassa olevan nesteen kovera tai kupera pinta

menneisyys /mˈenneisyːs/ (n)
Vergangenheit
  jo mennyt takana oleva aika tapahtumineen

mennä /mˈennæ/ (v)
gehen, fahren ajoneuvo
  liikkua muuhun paikkaan (eteenpäin, kauemmaksi, etäämmälle) siitä missä puhuja on

mennä naimisiin /mˈennæn nˈaimɪsɪːn/ (v)
verheiraten
  avioitua, solmia avioliitto

mensuraalinotaatio /mˈensurˌaːlɪnotˌaːtɪo/ (n)
Mensuralnotation
  1200-luvulla käyttöön otettu nuottikirjoitus, jolla kyettiin täsmällisesti ilmaisemaan sävellyksen eri osien ajalliset kestot

mentaliteetti /mˈentalɪtˌeːtːɪ/ (n)
Mentalität
  henkinen peruslaatu, omanlaisuus; mielenlaatu, hengenlaatu

menuetti /mˈenuˌetːɪ/ (n)
Menuett
  ed. tanssin rytmiin tehty sävellys

merenkulku /mˈereŋkˌulku/ (n)
Seefahrt
  vesillä, merellä ja sisävesillä, tapahtuvaa välineellistä liikkumista. Puhekielessä merenkululla usein tarkoitetaan kauppamerenkulkua

merenkäynti /mˈereŋkˌæyntɪ/ (n)
Seegang
  aallokko

merenlahti /mˈerenlˌahtɪ/ (n)
Golf
  meren muodostelma, jossa vesi työntyy pitkälle mantereeseen kuuluvien maa-alueiden väliin

merenpohja /mˈerempˌohja/ (n)
Meeresboden
  meren pohja, mikä muodostaa valtaosan maapallon pinta-alasta

meri /mˈerɪ/ (n)
Meer, See
  laaja maapalloa peittävä vesimuodostuma, jossa on suolaista vettä

meriantura /mˈerɪˌantura/ (n)
Seezunge, Zunge
  Koillis-Atlantin kampelakala (Solea solea)

meribassi /mˈerɪbˌassɪ/ (n)
Wolfsbarsch
  ahvenkaloihin kuuluva varsin maukkaana pidetty merissä elävä kala, (Dicentrarchus labrax)

meridiaani /mˈerɪdɪˌaːnɪ/ (n)
Meridian
  navoilta tietyn paikan zeniitin kautta kulkeva isoympyrä

meriharakka /mˈerɪharˌakːa/ (n)
Austernfischer
  (yleisesti) mikä tahansa meriharakoiden heimoon () kuuluva kahlaajalintujen laji tai sellaisen yksilö
  (erityisesti) laji

merihevonen /mˈerɪhˌevonen/ (n)
Seepferdchen
  mikä tahansa merihevosten sukuun () sukuun kuuluva luukala

merikartta /mˈerɪkˌartːa/ (n)
Seekarte
  merenkulun käyttöön valmistettu kartta, jossa kuvataan ainakin meri- ja vesialueiden pohjanmuodot sekä rantaviivat

merikotka /mˈerɪkˌotka/ (n)
Seeadler
  kotkaa eli maakotkaa kookkaampi, vanhana ruskeanharmaa lintu (Haliaeëtus albicilla), jonka siipien kärkiväli on jopa 2,5 m. Tämä merikotkien suvun edustaja on suurin Suomessa pesivä päiväpetolintu.

meriliikenne /mˈerɪlˌiːkenne/ (n)
Seeverkehr
  ihmisten ja tavaroiden kuljetus vesikulkuneuvoilla meriä pitkin paikasta toiseen

merilohi /mˈerɪlˌohɪ/ (n)
Atlantischer Lachs
  syyskutuinen vaelluskala (), joka aloittaa kutujokeen nousun jo keväällä. Kuoriutuneet poikaset viihtyvät kotijoessaan 2–5 vuotta, jonka jälkeen ne lähtevät merivaellukselle. Meressä oleskelua kestää 2–4 vuotta, jonka jälkeen ne aloittavat noin 4–15 kg:n painoisena nousun kudulle.

merimakkara /mˈerɪmˌakːara/ (n)
Seegurke
  makkaran muotoinen, meressä elävä piikkinahkaisiin luettava selkärangaton eläin

merimies /mˈerɪmies/ (n)
Seemann
  laivan miehistön jäsen

meripihka /mˈerɪpˌihka/ (n)
Bernstein
  20—100 miljoonaa vuotta sitten kasvaneiden havupuiden kivettynyt pihka, joka on kerrostunut meren pohjaan

merirosvo /mˈerɪrˌosvo/ (n)
Pirat, Seeräuber
  rosvo, joka ryöstää kauppalaivoja merellä

merirosvolippu /mˈerɪrˌosvolˌipːu/ (n)
Piratenflagge, Totenkopffahne
  Euroopan ja Amerikan merirosvojen käyttämä musta lippu, jossa usein kuvataan olevan pääkallo ja ristikkäiset luut

merisairaus /mˈerɪsˌairaus/ (n)
Seekrankheit
  aluksen keinumisen aiheuttama matkapahoinvointi

merisiili /mˈerɪsˌiːlɪ/ (n)
Seeigel
  piikkisen pallon muotoinen, piikkinahkaisiin kuuluva meren selkärangaton eläin

meritähti /mˈerɪtˌæhtɪ/ (n)
Seestern
  joukko merissä eläviä ruumiinmuodoltaan tähteä muistuttavia piikkinahkaisiin kuuluvia selkärangattomia (Asteroidea), joita tavataan noin 1800 lajia

merivesi /mˈerɪvˌesɪ/ (n)
Meerwasser
  meressä oleva vesi, merestä saatu vesi, jonka suolapitoisuus on keskimäärin 3,5 painoprosenttia

merkeli /mˈerkelɪ/ (n)
Mergel
  karbonaatista ja savesta muodostunut sedimentti/-kivi

merkityksetön /mˈerkɪtˌyksetøn/ (adj)
bedeutunglos, belanglos
  sellainen, jolla ei ole merkitystä, vailla merkitystä oleva

merkitys /mˈerkɪtys/ (n)
Bedeutung, Sinn
  se mitä jokin symboloi, sanan kyky viitata joukkoon todellisia olioita

merkitä /mˈerkɪtæ/ (v)
bedeuten
  tarkoittaa, olla merkkinä jostakin tai jollekin
markieren
  panna merkki johonkin, merkata

merkki /mˈerkːɪ/ (n)
Zeichen, Anzeichen, Vorzeichen
  ennusmerkki
Zeichen, Signal
  kirjoitusjärjestelmässä tai vastaavassa esiintyvä kirjain tai muu symboli, kirjainmerkki, välimerkki, etumerkki, operaattori
Spur
  jälki
Symptom
  oire
Marke
  tuotemerkki
Symbol
  symboli

merkonomi /mˈerkonˌomɪ/ (n)
Mitarbeiter, kaufmännisch Ausbildung Kaufmannsgehilfe
  kauppaoppilaitoksen opistoasteinen talouden alan tutkinto; henkilö jolla on ko. tutkinto

merovingi /mˈerovˌiŋŋɪ/ (n)
Merowinger
  merovingit frankkivaltakunnan hallitsijoiden dynastia 400–700-luvuilla, joka edelsi karolingeja

merta /mˈerta/ (n)
Reuse
  yksinieluinen ansatyyppinen pienehkö seisova kalanpyydys

mesenaatti /mˈesenˌaːtːɪ/ (n)
Mäzen
  henkilö, joka tukee taloudellisesti taiteita

mesoni /mˈesonɪ/ (n)
Meson
  kvarkista ja antikvarkista koostuva hiukkanen

messinki /mˈessɪŋkɪ/ (n)
Messing
  seosmetalli, joka on kuparin ja sinkin seos eli lejeerinki

messu /mˈessu/ (n)
Messe
  jumalanpalvelus, joka sisältää ehtoollisen
  jumalanpalveluksen osa, joka sisältää ehtoollisen

messut /mˈessut/ (n)
Messe
  kaupallinen tapahtuma, jossa yritykset esittelevät tuotteitaan ja palvelujaan

mestata /mˈestata/ (v)
enthaupten, köpfen
  katkaista jklta kaula

mestaus /mˈestaus/ (n)
Enthauptung, Hinrichtung
  tappaminen katkaisemalla kaula, erityisesti tällä menetelmällä toteutettu kuolemantuomion täytäntöönpano; se, että mestataan

metafora /mˈetafˌora/ (n)
Metapher
  kahden toisiinsa liittymättömän sanan samaistus, kielikuva

metafysiikka /mˈetafysˌiːkːa/ (n)
Metaphysik
  olevaisen yleisimpien piirteiden ja perusteiden systemaattista tutkimusta ja selittämistä toteuttava filosofian osa

metalli /mˈetallɪ/ (n)
Metall
  alkuaine tai materiaali, jonka fysikaalisiin ominaisuuksiin yleensä kuuluu taottavuus, hyvä sähkönjohtokyky ja suuri ominaispaino
  metalliseos materiaalina
Heavy Metal
  metallimusiikki

metallimusiikki /mˈetallˌimusˌiːkːɪ/ (n)
Heavy Metal
  rockmusiikin tyylisuunta, jolle on ominaista vetävät rytmit, voimakkaasti vahvistetut kitarat ja monesti myös synkeät teemat

metallinen /mˈetallɪnen/ (adj)
metallisch
  sellainen, mikä on metallia tai metallista

metallinilmaisin /mˈetallɪnˌilmaisɪn/ (n)
Metalldetektor
  laite, joka sähkömagneettisen induktion avulla paikantaa metalliesineen

metallurgi /mˈetallˌurɡɪ/ (n)
Metallurg
  metallurgian erityisosaaja

metallurgia /mˈetallˌurɡɪa/ (n)
Metallurgie, Hüttenwesen
  tekniikan ja sen tutkimuksen osa, johon kuuluu metallien erottaminen malmeista, puhdistaminen, seostaminen ja saattaminen metallurgisin menetelmin haluttuun käyttötarkoitukseen sopivaksi

metanoli /mˈetanˌolɪ/ (n)
Methanol
  yksinkertaisin, ihmiselle hyvin myrkyllinen alkoholi, CH₃OH

meteoriitti /mˈeteorˌiːtːɪ/ (n)
Meteorit
  Maahan avaruudesta pudonnut taivaankappale

metri /mˈetrɪ/ (n)
Meter
  pituuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m

metrinmitta /mˈetrɪnmˌitːa/ (n)
Meter
  metrin pituuden ilmaiseva mittalaite

metro /mˈetro/ (n)
U-Bahn, Untergrundbahn, Metro, Stadtbahn
  Kiskoja käyttävä joukkoliikennejärjestelmä, joka usein on rakennettu maan alle (ainakin osittain). Metrojärjestelmä muistuttaa paikallisjunaliikennettä, mutta erotetaan siitä yleensä sillä perusteella, että virransyöttö tapahtuu metrovaunujen alta eikä päältä kuten junassa. Rajanveto paikallisjuna-, metro-, pikaraitiotie- ja raitiovaunujärjestelmien välillä on usein häilyvää.
Metro, U-Bahn, Zug
  metrojärjestelmän kulkuväline, metron juna

metroasema /mˈetroˌasema/ (n)
U-Bahnhof
  paikka, jossa maanalaiset junat pysähtyvät

metronomi /mˈetronˌomɪ/ (n)
Metronom
  tahtimittari

metsikkö /mˈetsɪkːø/ (n)
Gehölz, Hain, Wäldchen
  pienehkö metsä tai metsän osa, jonka jokin sen ominaisuus, kuten ikä, tiheys, puulaji, erottaa sen ympäröivästä metsästä tai tiluslajeista

metso /mˈetso/ (n)
Auerhuhn
  suurikokoinen metsäkanalintu ()

metsä /mˈetsæ/ (n)
Wald, Forst
  alue, jossa kasvaa ennen kaikkea puita, mutta myös aluskasvillisuutta

metsäaukio /mˈetsæˌaukɪo/ (n)
Lichtung
  tasainen puuton alue metsässä

metsäjänis /mˈetsæjænɪs/ (n)
Hase
  koko Suomessa yleinen, noin 60 cm mittainen eläin, jolla on 12 cm pitkät mustakärkiset korvat ()

metsäkauris /mˈetsækˌaurɪs/ (n)
Reh
  siro euraasialainen lehti- ja sekametsien hirvieläin, . Suomessa nykyisin riistaeläin.

metsäkuusi /mˈetsækˌuːsɪ/ (n)
Gemeine Fichte, Rotfichte
  eräs mäntykasvien heimon (Pinaceae) kuusien sukuun kuuluva havupuulaji () tai tämän yksilö

metsäomenapuu /mˈetsæˌomenapuː/ (n)
Holzapfel
  luonnonvaraisena kasvava omenapuu , joka kuuluu myös Suomen alkuperäislajistoon

metsäpalo /mˈetsæpˌalo/ (n)
Waldbrand
  hallitsematon maastopalo metsäalueella

metsäpeura /mˈetsæpˌeura/ (n)
Waldren
  Suomessa lunnonvaraisena elävä peuran alalaji, Rangifer tarandus fennicus.

metsäsitra /mˈetsæsˌitra/ (n)
Waldzither
  saksalainen sitra; perinteinen saksalainen soitin

metsästys /mˈetsæstys/ (n)
Jagd
  luonnossa elävien eläinten pyydystäminen ja surmaaminen hyödyn saamiseksi. Aikaisemmin yleisesti erällä käynti.

metsästäjä /mˈetsæstˌæjæ/ (n)
Jäger, Schütze, Schützin
  henkilö, joka työkseen tai harrastuksekseen metsästää

metsästää /mˈetsæstæː/ (v)
jagen
  saalistaa, pyydystää luonnonvaraisia eläimiä

metsätalous /mˈetsætalous/ (n)
Forstwirtschaft
  alkutuotantoon lukeutuvaa metsän taloudellista käyttöä ja hoitoa

miehistö /mˈiehɪstø/ (n)
Mannschaft, Besetzung
  alukselle (laivalle, lentokoneeseen jne.) palkattu tai määrätty ihmisjoukko, joka työskentelee aluksella huolehtien aluksen kuljettamisesta ja muista toimista

miehitys /mˈiehɪtys/ (n)
Besetzung, Okkupation
  miehitysjoukkojen lähettäminen johonkin tai pitäminen jossakin

miekankärki /mˈiekaŋkˌærkɪ/ (n)
Ort
  miekanterän kärkiosa

miekka /mˈiekːa/ (n)
Degen, Schwert
  pitkäteräinen ase, jossa on kahva ja joka on suunniteltu isku- tai pistolyöntejä varten

miekkakala /mˈiekːakˌala/ (n)
Schwertfisch
  kookkaaksi kasvava ja nopeasti uiva kala Xiphias gladius, jonka yläleuka muistuttaa suurta miekkaa

miekkavalas /mˈiekːavalas/ (n)
Schwertwal
  delfiineihin kuuluva valas (Orcinus orca)

mielellään /mˈielellæːn/ (adv)
gern
  halukkaasti, ei vastahakoisesti

mielenkiinto /mˈieleŋkˌiːnto/ (n)
Interesse
  kiinnostus johonkin asiaan

mielenkiintoinen /mˈieleŋkˌiːntoinen/ (adj)
interessant
  joka herättää mielenkiintoa tai on kiinnostava

mielenosoittaja /mˈielenosˌoitːaja/ (n)
Demonstrant, Demonstrantin
  henkilö, joka osoittaa mieltään osana mielenosoitusta

mielenosoitus /mˈielenosˌoitus/ (n)
Demonstration
  tilaisuus, jossa tavallisella kansalla on mahdollisuus näyttää yhdessä mielipiteensä jostain asiasta

mieletön /mˈieletøn/ (adj)
absurd
  absurdi, järjetön, järjenvastainen; mieltä vailla; sellainen, jolla ei ole mieltä

mieli /mˈielɪ/ (n)
Bewusstsein
  ihmisen henkinen tai sisäinen olemus, tajunta, tietoisuus

mielikuva /mˈielɪkˌuva/ (n)
Phantasie, Phantasievorstellung, Traumbild, Täuschung
  mielle; kuvitelma

mielikuvitus /mˈielɪkˌuvɪtus/ (n)
Einbildungskraft, Imagination
  kyky tuottaa mielessään ajatuksia tapahtumista ja selityksiä niille

mielipide /mˈielɪpˌide/ (n)
Meinung, Ansicht
  näkemys asiasta tai henkilöstä

mielleyhtymä /mˈielleyhtˌymæ/ (n)
Association
  mielteen kytkeytymiseen aikaisempaan mielteeseen liittyvä tapahtuma

miellyttävä /mˈiellytːˌævæ/ (adj)
angenehm
  mieltä hyväilevä, myönteisiä tuntemuksia tuottava, mielihyvää aiheuttava, mieltymysten mukainen

miellyttää /mˈiellytːæː/ (v)
gefallen
  olla jkn mieleen, pitää jstk

mies /mˈies/ (n)
Mann
  aikuinen miespuolinen ihminen
  toinen sukupuolista; miessukupuolen edustaja

miesystävä /mˈiesystˌævæ/ (n)
männlicher Freund
  miespuolinen ystävä

mietelmä /mˈietelmæ/ (n)
Aphorismus
  mietelause, ajatus

mietteliäs /mˈietːelɪæs/ (adj)
nachdenklich
  ajatuksissaan oleva

miettiä /mˈietːɪæ/ (v)
nachdenken
  ajatella jotakin tiettyä asiaa, pohtia, pohdiskella

migreeni /mˈiɡreːnɪ/ (n)
Migräne
  eräs neurologinen sairaus, joka aiheuttaa kohtauksittain esiintyvää voimakasta toispuolista päänsärkyä

mihin /mˈihɪn/ (adv)
wohin
  minne

miina /mˈiːna/ (n)
Mine
  maastoon tai vesistöön asetettava taisteluväline, joka räjähtää herätteestä

miinusmerkki /mˈiːnusmˌerkːɪ/ (n)
Minuszeichen
  negatiivista arvoa tai vähennyslaskua ilmaiseva symboli "−", miinus; Unicode-merkki U+2212

mikroaaltouuni /mˈikroˌaːltoˌuːnɪ/ (n)
Mikrowelle, Mikrowellenherd, Mikrowellengerät
  uuni, jossa kuumennetaan ruokaa mikroaaltosäteilyn avulla

mikrobi /mˈikrobɪ/ (n)
Mikrobe, Mikroorganismus
  mikroskooppisen pieni eliö, mikro-organismi

mikrobiologi /mˈikrobˌiolˌoɡɪ/ (n)
Mikrobiologe, Mikrobiologin
  mikrobiologian tutkija

mikrobiologia /mˈikrobˌiolˌoɡɪa/ (n)
Mikrobiologie
  mikrobeja tutkiva tiede, mikrobien biologia

mikrometri /mˈikromˌetrɪ/ (n)
Mikrometer
  metrin miljoonasosa eli millimetrin tuhannesosa, tunnus μm

mikrometriruuvi /mˈikromˌetrɪrˌuːvɪ/ (n)
Mess­schrau­be, Mikrometer, Mi­k­ro­me­ter­schrau­be
  mittalaite tarkkoihin etäisyysmittauksiin, tarkkuus tyypillisesti 1/100 mm

mikromuovi /mˈikromˌuovɪ/ (n)
Mikroplastik
  mikroskooppisen pienistä, jopa alle mikrometrin läpimittaisista kappaleista koostuva muovimassa tai -aines

mikroprosessori /mˈikroprosˌessorɪ/ (n)
Mikroprozessor
  yhdelle mikropiirille integroitu suoritin eli prosessori

mikrosekunti /mˈikrosekˌuntɪ/ (n)
Mikrosekunde
  sekunnin miljoonasosa eli 10−6 s, tunnus µs

mikroskooppi /mˈikroskˌoːpːɪ/ (n)
Mikroskop
  optinen laite, jolla pienistä esineistä tai eliöistä saadaan katseltavaksi suurennettuja kuvia

mikroskooppinen /mˈikroskˌoːpːɪnen/ (adj)
mikroskopisch
  pienen pieni, sellainen, minkä ihmissilmä voi nähdä vain mikroskoopilla voimakkaasti suurennettuna; mikroskooppia käyttäen tehtävä

miksi /mˈiksɪ/ (adv)
warum, wieso
  minkä takia, minkä tähden, minkä vuoksi ?

miliisi /mˈilɪːsɪ/ (n)
Miliz, Volksheer
  joissakin maissa virallinen tai epävirallinen, poliisin tavoin toimiva tai puolisotilaallinen organisaatio

miljonääri /mˈiljonˌæːrɪ/ (n)
Millionär
  henkilö, jolla on omaisuutta vähintään miljoonan arvosta

miljoonas /mˈiljoːnas/ (n)
millionstel, milliontel
  lukua miljoona vastaava järjestysluku

millainen /mˈillainen/ (adj)
was für ein, wie
  minkälainen, minkä kaltainen

millimetri /mˈillɪmˌetrɪ/ (n)
Millimeter
  metrin tuhannesosa, tunnus mm

millisekunti /mˈillɪsekˌuntɪ/ (n)
Millisekunde
  sekunnin tuhannesosa, tunnus ms

milloin /mˈilloin/ (adv)
wann
  , koska

mimiikka /mˈimɪːkːa/ (n)
Mimik
  ajatusten ilmaisu sekä tunteiden ja mielentilojen ilmentäminen kasvonilmeiden ja eleiden avulla, äänetön elekieli

mineraali /mˈinerˌaːlɪ/ (n)
Mineral
  kivennäinen, yhtenäinen maankuoren tai taivaankappaleen aines, joka ei ole ihmisen tai elollisen luonnon tuottama; tavallisesti epäorgaaninen yhdiste

mineralogia /mˈinerˌaloɡˌia/ (n)
Mineralogie
  kivennäistiede, mineraalien ominaisuuksia, koostumusta sekä esiintymistä ja syntymistä käsittelevä tiede

minervanpöllö /mˈinervˌampøllø/ (n)
Steinkauz
  pienikokoinen euraasialainen pöllölaji,

minibaari /mˈinɪbˌaːrɪ/ (n)
Minibar
  hotellihuoneessa oleva pieni jääkaappi, josta voi ostaa alkoholi- ja virvoitusjuomia sekä pientä syötävää

minihame /mˈinɪhˌame/ (n)
Minirock
  todella lyhyt hame, jonka helma ylettyy yleensä parikymmentä senttiä polvien yläpuolelle

minimaalinen /mˈinɪmˌaːlɪnen/ (adj)
minimal
  mahdollisimman pieni, erittäin pieni

minimalismi /mˈinɪmalˌismɪ/ (n)
Minimalismus
  taidesuuntaus, joka pyrkii ilmaisuun mahdollisimman niukilla elementeillä

minimi /mˈinɪmɪ/ (n)
Minimum
  pienin (mahdollinen) määrä tai aste

minimoida /mˈinɪmˌoida/ (v)
minimieren
  tavoitella pienintä (mahdollista) määrää tai astetta, vähimmäistää

ministeri /mˈinɪstˌerɪ/ (n)
Minister, Ministerin
  virkaa toimittava poliitikko, joka on valtioneuvoston jäsen ja siten myös hallituksen jäsen

ministerinsalkku /mˈinɪsterˌinsalkːu/ (n)
Ministerportefeuille
  ministerin asema

ministeriö /mˈinɪstˌerɪø/ (n)
Ministerium
  valtion hallituksen tietyn hallinnonhaaran osasto. Suomessa ministeriö on valtioneuvoston toimivaltainen osasto, jota johtaa se ministeri, jonka toimialaan ao. ministeriö kuuluu. Pääministeri on valtioneuvoston kanslian päällikkö.

miniä /mˈinɪæ/ (n)
Schwiegertochter
  oman lapsen vaimo

minkki /mˈiŋkːɪ/ (n)
Nerz
  pohjoisamerikkalainen näätäeläin

minne /mˈinne/ (adv)
wohin
  interrogatiivinen, liikkeen suuntaa kysyvä adverbi

minttu /mˈintːu/ (n)
Minze
  jokin Mentha-suvun kasvi, yleensä viherminttu tai piparminttu

minuus /mˈinuːs/ (n)
Ich
  Se mikä on ihmisessä itsessään. Oma minä, sielu ja psyyke.

minuutti /mˈinuːtːɪ/ (n)
Minute
  SI-järjestelmän mukainen ajan yksikkö, tunnus: min, 60 sekuntia, 1/60-osa tuntia

minä /mˈinæ/ (n)
Ich
  minuus, ihmisen olemuksen subjektiivinen osa, ego

minäkuva /mˈinækˌuva/ (n)
Selbstbild
  persoonan käsitys tai näkemys omasta minuudestaan (varsinkin suhteessa ympäröivään todellisuuteen)

mirabelleluumu /mˈirabˌellelˌuːmu/ (n)
Mirabelle
  keltainen kirsikkakokoinen hedelmä

missä /mˈissæ/ (adv)
wo
  interrogatiivinen, olemista paikassa tai sijaintia kysyvä adverbi

mitali /mˈitalɪ/ (n)
Medaille
  esimerkiksi muistoksi, palkinnoksi tai kunniamerkiksi tehty taiteellinen, usein pyöreä ja metallinen laatta

mitalisija /mˈitalˌisɪja/ (n)
Medaillenplatz
  mitalilla palkittava sijoitus kilpailussa, jokin kolmesta parhaasta sijoituksesta

mitalisti /mˈitalˌistɪ/ (n)
Medaillengewinner, Medaillengewinnerin
  kilpailussa mitalilla palkittu

mitata /mˈitata/ (v)
messen, abmessen
  arvioida tai määrittää jonkin asian pituuden, massan tai muun suureen määrää esim. mitan avulla

miten /mˈiten/ (adv)
wie
  millä tavoin; kuinka. Yleensä kysymyshakuinen.

mitokondrio /mˈitokˌondrɪo/ (n)
Mitochondrium
  kahdesta kalvosta muodostunut soluelin, jossa soluhengitys tapahtuu

mitoosi /mˈitoːsɪ/ (n)
Mitose
  tuman jakautuminen solunjakautumisessa siten että genomi jakautuu kahdeksi identtiseksi kopioksi

mitra /mˈitra/ (n)
Mitra
  eräs kirkollinen päähine, ulkoasultaan erilainen läntisen ja itäisen kirkon välillä

mitraaliprolapsi /mˈitraːlˌiprolˌapsɪ/ (n)
Mitralklappenprolaps
  hiippaläpän taipuminen eteiskammion puolelle

mitta /mˈitːa/ (n)
Maß
  jokin suureen arvo tai mittauksen tulos

mittaaminen /mˈitːaːmɪnen/ (n)
Messung
  mitan ottaminen, mittausten tekeminen

mittanauha /mˈitːanˌauha/ (n)
Maßband, Band
  mittauksessa käytettävä pieni kankainen tai metallinen työkalu

mittayksikkö /mˈitːaˌyksɪkːø/ (n)
Maßeinheit
  yleisesti sovittu yksikkö, jolla vertaillaan mitattujen suureiden arvoja

mitätöidä /mˈitætˌøidæ/ (v)
annullieren
  julistaa laillisesti pätemättömäksi, sellaiseksi, jolla ei ole mitään juridista pätevyyttä

mobile /mˈobɪle/ (n)
Mobile
  kineettinen veistos tai muu taideteos

modaaliverbi /mˈodaːlɪvˌerbɪ/ (n)
Modalverb, Modalverbum
  apuverbi, joka ilmaisee puheena olevan teon modaliteettia kuten todennäköisyyttä, mahdollisuutta, luvallisuutta tai pakollisuutta; esim.: saattaa, voida, täytyä.

modeemi /mˈodeːmɪ/ (n)
Modem
  laite, joka muuntaa tietokoneen signaalit yhteyskaapeliin, tavallisesti puhelinverkkoon sopiviksi ja päinvastoin

moderni /mˈodernɪ/ (adj)
modern
  uusia suuntauksia edustava, uudenaikainen, nykyaikainen

modisti /mˈodɪstɪ/ (n)
Modistin
  naisten hattujen myyjä tai valmistaja

modus relativus /mˈodus rˈelatɪvus/ (n)
Modus relativus
  (kielitiede) verbin tapaluokka "epäsuora esitysmuoto"

moduuli /mˈoduːlɪ/ (n)
Modul
  itsenäinen osa, jollaisista voidaan koota erilaisia kokonaisuuksia

moittia /mˈoitːɪa/ (v)
beschuldigen, kritisieren, rügen, schelten, vorwerfen
  esittää kritiikkiä jotakin kohtaan

mokkanahka /mˈokːanˌahka/ (n)
Wildleder
  pinnaltaan samettimaiseksi hiottu vuohikasnahka

moksibustio /mˈoksɪbˌustɪo/ (n)
Moxibustion
  perinteiseen kiinalaiseen lääketieteeseen perustuva hoitomuoto, jossa iholla poltetaan kuivattua pujoa

moldova /mˈoldova/ (n)
Moldauisch
  romanian muoto, joka on Moldovan virallinen kieli, moldovan kieli (kielitunnus: mo)

molekyyli /mˈolekˌyːlɪ/ (n)
Molekül
  hiukkanen, joka koostuu toisiinsa kovalentti- tai ionisidoksilla liittyneistä atomeista

molli /mˈollɪ/ (n)
Moll
  eräitä musiikillisia diatonisia asteikkoja, joiden seitsemän sävelen välit ovat kokosävelaskelina perussävelestä alkaen seuraavat: 1-½-1-1-½-1-1, esim. C-D-E♭-F-G-A♭-B♭

molybdeeni /mˈolybdˌeːnɪ/ (n)
Molybdän
  alkuaine, kemiallinen merkki Mo

momentti /mˈomentːɪ/ (n)
Moment
  voiman momentti, mekaaninen suure, joka kuvaa voiman ja momenttivarren (vaikuttava matka) tulona syntyvää vääntövaikutusta

monacolainen /mˈonakolˌainen/ (adj)
monegassisch
  Monacosta peräisin oleva tai Monacoon liittyvä

monacolainen /mˈonakolˌainen/ (n)
Monegasse, Monegassin
  pysyvästi Monacossa asuva henkilö
  Monacon kansalainen
  syntyperältään monacolainen

monadi /mˈonadɪ/ (n)
Monade
  (filosofia, matematiikka) ykseys; idiomi; yksinkertainen substanssi

monarkia /mˈonarkˌia/ (n)
Monarchie
  hallitusmuoto, jossa valtion johdossa on asemansa perinyt tai vaalilla valittu monarkki. Monarkia voi olla absoluuttinen eli rajaton yksinvalta, perustuslaillinen tai parlamentaarinen. Monarkioista käytetään nimityksiä keisarikunta, kuningaskunta tai ruhtinaskunta.

monarkki /mˈonarkːɪ/ (n)
Monarch, Monarchin
  Hallitsija tai valtionpäämies monarkiassa. Monarkki perii valtansa ja hallitsee yleensä koko elinikänsä. Tyypillisiä monarkin arvonimiä ovat keisari, kuningas, kuningatar, ruhtinas, sulttaani tai emiiri.

mongerrus /mˈoŋŋerrus/ (n)
Jargon, Kauderwelsch
  käsitteellisesti epäselvä puhuminen, siansaksa

mongoli /mˈoŋŋolɪ/ (n)
Mongolisch
  mongolin kieli (kielitunnus: mn), lähinnä Mongoliassa puhuttava mongolilainen kieli

mongolialainen /mˈoŋŋolˌialˌainen/ (n)
Mongole, Mongolin
  pysyvästi Mongoliassa asuva henkilö
  Mongolian kansalainen
  syntyperältään mongolialainen

moniavioisuus /mˈonɪˌavɪˌoisuːs/ (n)
Polygamie
  polygamia, olotila jossa yleensä uros pitää useaa puolisoa samaan aikaan

monikko /mˈonɪkːo/ (n)
Plural, Mehrzahl
  sanan lukua ilmentävä muoto, joka viittaa moneen (samanlaiseen) nominiin, tai verbin tapauksessa siihen, että tekijöitä on monta

monikulmio /mˈonɪkˌulmɪo/ (n)
Vieleck
  janoista koostuva suljettu murtoviiva

monikulttuurinen /mˈonɪkˌultːuːrɪnen/ (adj)
multikulturell
  sellainen, jossa sekoittuu useita kulttuureja; sellainen, jossa ei ole vain yhtä kulttuuria

monikulttuurisuus /mˈonɪkˌultːuːrɪsuːs/ (n)
Multikulturalismus
  se, että on monikulttuurinen; kulttuurinen monimuotoisuus yhteiskunnan tilana

monitahokas /mˈonɪtˌahokas/ (n)
Polyeder
  polyedri; monikulmion muotoisten tasojen rajoittama kolmiulotteinen kappale; nimetään siinä olevien tahojen eli tahkojen lukumäärän mukaan

monitori /mˈonɪtˌorɪ/ (n)
Monitor
  tarkkailtavaa ääntä tai kuvaa esittävä laite

monivärinen /mˈonɪvˌærɪnen/ (adj)
mehrfarbig
  sellainen, jossa on monta väriä

monnikala /mˈonnɪkˌala/ (n)
Welsartig
  mikä tahansa monnikalojen lahkoon () kuuluva kalalaji tai sellaisen yksilö

monnikalat /mˈonnɪkalat/ (n)
Welsartigen
  eräs kaikkialla Antarktiksen ulkopuolella elävien kalojen lahko (), jonka yksilöille tyypillisiä ovat kissan viiksiä muistuttavat viikset

monofysiitti /mˈonofysˌiːtːɪ/ (n)
Monophysit, Monophysitin
  monofysitismin kannattaja

monofysitismi /mˈonofˌysɪtˌismɪ/ (n)
Monophysitismus
  kerettiläisenä vuoden 451 kirkolliskokouksessa tuomittu kristillinen oppi, jonka mukaan Kristuksella on vain yksi, jumalallinen, luonto

monokkeli /mˈonokːˌelɪ/ (n)
Monokel
  yhden silmän päällä pidettävä linssi, joka korjaa näköä silmälasien tapaan

monoliittinen /mˈonolˌiːtːɪnen/ (n)
monolithisch
  yhdestä kappaleesta tai materiaalista valmistettu; yhdestä koostuva, jakamaton

monologi /mˈonolˌoɡɪ/ (n)
Monolog
  yksinpuhelu, itsekseen puhelu

monomania /mˈonomˌanɪa/ (n)
Monomanie
  ylenmääräinen kiinnostus yksittäistä aihetta kohtaan

monomeeri /mˈonomˌeːrɪ/ (n)
Monomer
  pieni molekyyli, joka voi sitoutua kemiallisesti toisiin monomeereihin muodostaen polymeerin

monopoli /mˈonopˌolɪ/ (n)
Monopol
  tilanne, jossa toimialalla on vain yksi yritys

monotoninen /mˈonotˌonɪnen/ (adj)
monoton
  yksitoikkoinen

monstranssi /mˈonstranssɪ/ (n)
Monstranz
  astia, jota käytetään siunatun ehtoollisleivän kantamiseen

monsuuni /mˈonsuːnɪ/ (n)
Monsun
  Kaakkois-Aasiassa ilmenevä tuuli, joka puhaltaa kesällä kaakosta ja tuo mereltä sateita, ja luoteesta talvella

montaasi /mˈontaːsɪ/ (n)
Montage
  taideteos, joka on muodostettu kokoamalla useista pienistä kuva-aiheista yksi suurempi kuva

monumentaalinen /mˈonumˌentaːlɪnen/ (adj)
monumental
  mittasuhteiltaan mahtava; monumentin kaltainen

monumentti /mˈonumˌentːɪ/ (n)
Monument
  suurikokoinen ja vaikuttava patsas tai muistomerkki

mooli /mˈoːlɪ/ (n)
Mol
  ainemäärän SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus mol)

moottori /mˈoːtːorɪ/ (n)
Motor
  kone, joka muuttaa energiaa toisen muotoiseksi mekaaniseksi energiaksi

moottoriajoneuvo /mˈoːtːorˌiajonˌeuvo/ (n)
Kraftfahrzeug
  ajoneuvo, jossa on moottori voimanlähteenä

moottorikelkka /mˈoːtːorɪkˌelkːa/ (n)
Schneemobil
  pääasiassa lumella liikkumiseen suunniteltu telamaton avulla liikkuva ajoneuvo

moottoripyörä /mˈoːtːorɪpˌyøræ/ (n)
Motorrad
  kaksipyöräinen moottoriajoneuvo, jonka moottorin iskutilavuus on yli 50 kuutiosenttimetriä (vrt. mopo, mopedi)

moottoripyöräilijä /mˈoːtːorɪpˌyøræilˌijæ/ (n)
Motorradfahrer, Motorradfahrerin
  moottoripyörällä ajava tai ajamista harrastava henkilö

moottorisaha /mˈoːtːorˌisaha/ (n)
Motorsäge, Kettensäge
  erityisesti metsurin bensiinikäyttöinen työkalu, jossa moottori kierrättää teräketjua laipan ympärillä

moottoritie /mˈoːtːorɪtie/ (n)
Autobahn
  vain auto- ja moottoripyöräliikenteelle tarkoitettu kaksiajoratainen tie, jolla on eri ajosuunnat erottava keskialue ja jolla nopeusrajoitus on Suomessa normaalioloissa vähintään 100 km/h

moottoriurheilu /mˈoːtːorˌiurheilu/ (n)
Motorsport
  urheilun muoto, jossa ajetaan kilpaa moottoroidulla ajoneuvolla, esimerkiksi autolla tai moottoripyörällä

mopsi /mˈopsɪ/ (n)
Mops
  tylppäkuonoinen, pienikokoinen ja tukevarakenteinen koirarotu

moraali /mˈoraːlɪ/ (n)
Moral, Moralität
  paljolti tapoja ja toimintaa ohjaava, aikakaudelle ominaisen yhteisön tai yksilöiden eettiset käyttäytymissäännöt; käsitysten, arvostusten ja normien sisäistetty kokonaisuus

mordentti /mˈordentːɪ/ (n)
Mordent
  korukuvio, joka muodostuu sävelestä ja sen alapuolisesta sävelestä

moreeni /mˈoreːnɪ/ (n)
Moräne
  jääkauden aikaansaama maa-ainesten lajittumaton kerrostuma, joka usein muodostaa maalajipeitteen. Erilaisia moreeneja nimetään niissä vallitsevan raekoon perusteella.

morfeemi /mˈorfeːmɪ/ (n)
Morphem
  kielen pienin merkityksen sisältävä rakenneosa

morfiini /mˈorfɪːnɪ/ (n)
Morphin
  eräs opioideihin kuuluva kipulääke ja päihde

morfologia /mˈorfolˌoɡɪa/ (n)
Morphologie
  (biologia) muoto-oppi, biologian osa, jossa käsitellään eliöiden rakennetta ja kehitystä solujen, elimien ja kokonaisuuden osalta

morsian /mˈorsɪan/ (n)
Braut
  kihlattu nainen, avioliittoon menossa oleva nainen

mosaiikki /mˈosaˌiːkːɪ/ (n)
Mosaik
  pienistä vierekkäin astelluista värillisistä lasi-, kivi- tai keramiikkapalasista tehty sommitelma

moskeija /mˈoskeija/ (n)
Moschee
  islaminuskoisten temppeli

motelli /mˈotellɪ/ (n)
Motel
  maantien varrella sijaitseva majoituspalvelu, joka on hotellia alempitasoinen varustukseltaan ja on tarkoitettu erityisesti autolla matkustavien yöpymistä varten

motetti /mˈotetːɪ/ (n)
Motette
  erilaisista kuoroteoksista käytetty nimitys

motti /mˈotːɪ/ (n)
Kessel
  vihollisjoukon saarto

moukari /mˈoukarɪ/ (n)
Hammer
  kaksin käsin käytettävä kookas 3–10 kg painoinen vasara; leka
  moukarinheitossa kahvallinen vaijeri ja sen päässä oleva painava rautapallo, jota pyritään heittämään mahdollisimman pitkälle

moukarinheitto /mˈoukarˌinheitːo/ (n)
Hammerwerfen, Hammerwurf
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on heittää moukaria mahdollisimman pitkälle

moukka /mˈoukːa/ (n)
Tölpel, Banause, Bauer, Bauernlümmel, Bauerntölpel, Lümmel
  käytökseltään sivistymätön henkilö; tomppeli, pölkkypää, hölmö, ääliö
Bauer
  sotilas

muffini /mˈuffɪnɪ/ (n)
Muffin
  yleensä paperisessa vuoassa uunissa paistettu kuohkea leivonnainen

mufloni /mˈuflonɪ/ (n)
Mufflon
  Euroopassa elävä luonnonvarainen lammas ()

muhennos /mˈuhennos/ (n)
Eintopf
  höystö (harvoin), raguu. Hitaasti miedolla lämmöllä eri ruoka-aineita yhdessä muhentamalla valmistettu ruokalaji, sakeampi kuin keitto.

muikku /mwˈikːu/ (n)
Kleine Maräne, Kaisermaräne
  siikojen sukuun kuuluva lohensukuinen sisä- ja murtovesien kalalaji, . Muikku on eläinplanktonia syövä parvikala. Murtovesissä kasvavaa muikkua nimitetään maivaksi.

muinainen /mwˈinainen/ (adj)
altertümlich
  hyvin vanha, ikiaikainen

muinaisaika /mwˈinaisˌaika/ (n)
Altertum
  esihistoriallinen aikakausi

muinaishollanti /mwˈinaishˌollantɪ/ (n)
Altniederländisch
  frankkien Euroopan länsirannikolla varhaiskeskiajalla puhumien murteiden jatkumo (kielitunnus:odt)

muinaistulokas /mwˈinaistˌulokas/ (n)
Archäophyt
  kasvilaji, -kanta tms., joka on saapunut alueelle ennen kuin on ollut kasvitieteilijöitä sitä muistiinmerkitsemässä

muistaa /mwˈistaː/ (v)
entsinnen, erinnern
  pitää, säilyttää mielessään

muisti /mwˈistɪ/ (n)
Gedächtnis
  kyky pitää mielessä aiemmin tapahtuneita asioita
Speicher
  datan tallennuspaikka tai -väline

muistikortti /mwˈistɪkˌortːɪ/ (n)
Speicherkarte
  muodoltaan litteä kortti, jonka flash-muistiin tallennetaan elektronisesti tietoa

muistisääntö /mwˈistɪsˌæːntø/ (n)
Eselsbrücke
  tiedon muistamisen apuna käytettävä loru tai assosiaatio

muisto /mwˈisto/ (n)
Erinnerung
  muistissa oleva tieto jostakin aiemmin tapahtuneesta, muistikuva

muistomerkki /mwˈistomˌerkːɪ/ (n)
Denkmal
  julkisesti esille laitettu esine, usein veistos, joskus rakennus, joka kertoo menneestä tapahtumasta tai henkilöstä

muistotilaisuus /mwˈistotɪlˌaisuːs/ (n)
Gedenkfeier
  juhlallinen tapahtuma kuolleen henkilön muiston kunnioittamiseksi

muistuttaa /mwˈistutːaː/ (v)
erinnern, ermahnen, gemahnen
  saada joku toinen muistamaan, palauttamalla mieleen; mainita, huomauttaa
erinnern, gleichen
  tuoda joku tai jokin mieleen vaikutelmansa perusteella, vaikuttaa jonkun kaltaiselta

mukaan /mˈukaːn/ (adv)
gemäß, laut
  joukkoon, myötä; esim. jonkun kanssa, tapaa ilmaiseva adverbi

mukautuminen /mˈukautˌumɪnen/ (n)
Anpassung
  tilanteeseen t. olosuhteisiin sopeutuminen

muki /mˈukɪ/ (n)
Becher
  kuppimainen astia, jonka koko vastaa noin 1,5 kuppia

mukula /mˈukula/ (n)
Knolle
  versokasvien turpeiden ja maltoisten, vararavintoa sisältävien osien yleisnimi

mukula-artisokka /mˈukulaˈartɪsˌokːa/ (n)
Topinambur
  maa-artisokka; auringonkukkien sukuun kuuluva vanha perulainen viljelyskasvi, jota on käytetty meilläkin mukulavihanneksena,

mulkku /mˈulkːu/ (n)
Schwanz, Pimmel, Nille
  siitin

multa /mˈulta/ (n)
Erde
  lehtometsien runsaasta lehtikarikkeesta syntyvä eloperäinen maalaji, johon on sekoittunut myös kivennäismaalajeja

mummi /mˈummɪ/ (n)
Oma, Omi, Großmutti
  vanhemman äiti

mummo /mˈummo/ (n)
Oma
  vanhemman äiti

muna /mˈuna/ (n)
Ei
  munivan eläimen (linnun tai matelijan) tuottama alkio, joka kehittyy munittuna sitä ympäröivän kuoren sisällä itsenäiseksi yksilöksi
  kives
Ei, Hühnerei
  kananmuna elintarvikkeena

munakoiso /mˈunakˌoiso/ (n)
Aubergine, Eierfrucht, Melanzani
  koisokasveihin kuuluva vihanneshedelmä (Solanum melongena)

munakuppi /mˈunakˌupːɪ/ (n)
Eierbecher
  pieni astia, johon mahtuu yksi keitetty kananmuna pystyyn syömistä varten

munasarja /mˈunasˌarja/ (n)
Ovarium, Eierstock
  (anatomia) aivolisäkkeen säätelemä, naisen sukupuolielimistöön kuuluva parillinen elin munasolujen tuottamista varten

munasauva /mˈunasˌauva/ (n)
Eierstab
  kapiteeleissa, rakennusten friiseissä ja koristelistoissa sekä kehyslistoissa käytetty koristeaihe (joonialainen kyma), jossa munan muotoinen kohoama vuorottelee sauvan, nuolen tai tikarin muotoisen kanssa

munasolu /mˈunasˌolu/ (n)
Eizelle
  naaraseläinten sukusolu, joka on ihmisen suurimpia soluja

munkki /mˈuŋkːɪ/ (n)
Mönch
  miesluostarin asukas, luostariveli; uskonnollisista syistä askeesissa elävä mies
Donut, Krapfen, Pfannkuch
  upporasvassa paistettu ja usein sokeroitu tai kuorrutettu, toisinaan hillolla täytetty yl. hiivalla nostatettu leivonnainen

munniharppu /mˈunnɪhˌarpːu/ (n)
Maultrommel
  idiofoninen soitin, jota soitetaan hampaita vasten pitämällä ja soittimen kieltä näppäilemällä siten, että suuontelo toimii kaikukoppana

munuainen /mˈunuˌainen/ (n)
Niere
  (anatomia) pavunmuotoinen virtsaa erittävä elin maksan ja pernan alapuolella

munuaisallas /mˈunuˌaisallas/ (n)
Nierenbecken
  munuaisen kuorikerroksen alapuolella sijaitseva osa, josta virtsajohdin lähtee virtsarakkoon

munuaisrasva /mˈunuˌaisrasva/ (n)
Kernfett, Rindernierenfett
  nautaeläinten ja lampaiden munuaisten ympärillä oleva rasva, jota käytetään ruoanlaitossa ja josta valmistetaan talia

munuaissyöpä /mˈunuˌaissyøpæ/ (n)
Nierenkrebs
  munuaisissa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain, useimmiten adenokarsinooma tai nefroblastooma

munuaistulehdus /mˈunuˌaistulˌehdus/ (n)
Nephritis, Nierenentzündung
  munuaisten tulehdus

muodistaa /mˈuodɪstaː/ (v)
modernisieren
  muuntaa muodinmukaiseksi

muodostaa /mˈuodostaː/ (v)
gestalten, bilden
  saattaa johonkin muotoon; aiheuttaa jokin; synnyttää, saada-aikaan jokin tai jotakin

muodostelmaluistelu /mˈuodostˌelmalwˌistelu/ (n)
Synchroneiskunstlauf
  taitoluistelun alalaji, jossa luistelijat luistelevat joukkueessa niin, että heidän liikkeensä ovat samanaikaisia

muoti /mˈuotɪ/ (n)
Mode
  usein houkutteilla tai muilla keinoin aikaan saatu ja ylläpidetty aikakaudelle tai ajanjaksolle ominainen, vallalla oleva suuntaus, jäljitelty tapa. Muoti kohdistuu erityisesti asusteisiin.

muotiartikkeli /mˈuotɪˌartɪkːˌelɪ/ (n)
Modeartikel
  muodista kertova artikkeli

muotoilla /mˈuotoilla/ (v)
formen, gestalten formulieren
  antaa jollekin muoto, saattaa johonkin muotoon; muovata

muotokuva /mˈuotokˌuva/ (n)
Portrait
  jollakin kuvantamismenetelmällä aikaansaatu henkilökuva, jossa tekijä esittää mallina olevan henkilön fyysisiä piirteitä ja pyrkii ilmentämään usein myös henkisiä tunnusmerkkejä

muovi /mˈuovɪ/ (n)
Plastik, Kunststoff
  hiilipohjaisista polymeereistä ja niihin sekoitetuista lisäaineista, täyteaineista ja lujitteista koostuva materiaali

muovipullo /mˈuovɪpˌullo/ (n)
Kunst­stoff­fla­sche
  jostain muovista valmistettu pullo

murahtaa /mˈurahtaː/ (v)
grunzen
  päästää murahdus, eräänlainen lyhyt kurkkuääni

muratti /mˈuratːɪ/ (n)
Efeu
  murattien () -suvun köynnöskasvi

murea /mˈurea/ (adj)
zart
  sellainen, joka on helposti leikattava ja pureskeltava; sellainen, joka ei ole sitkeä

mureke /mˈureke/ (n)
Hackbraten
  (keittiö) Hienoksi hakatusta lihasta, kalasta tai muusta korvaavasta valmistettu höystetty ruoka, joka paistetaan uunissa tai kypsytetään höyrykeittimessä.

murha /mˈurha/ (n)
Mord
  tahallinen, suunniteltu hengen riisto toiselta ihmiseltä

murhaaja /mˈurhaːja/ (n)
Mörder, Mörderin
  ihminen, joka on tehnyt murhan, tappanut suunnitelmallisesti tai julmasti toisen ihmisen

murhata /mˈurhata/ (v)
ermorden, morden
  tappaa toinen tahallisesti ja suunnitellusti, tehdä murha

murmeli /mˈurmelɪ/ (n)
Murmeltier
  oravien heimon sukuun (Marmota) kuuluva laji

murre /mˈurre/ (n)
Mundart, Dialekt
  alueellisesti esiintyvä kielen muunnelma, kielimuoto, jota ei voida pitää toisena kielenä

murrosikä /mˈurrosˌikæ/ (n)
Pubertät
  ikävaihe, jolloin ihminen kehittyy sukukypsäksi

mursu /mˈursu/ (n)
Walross
  suurikokoinen hyljettä muistuttava nisäkäs, jolla on kulmahampaista kehittyneet syöksyhampaat: mursujen heimon ja suvun ainoa elossa oleva laji () tai sen yksilö

murteellinen /mˈurteːllɪnen/ (adj)
dialektal, mundartlich
  murteeseen kuuluva (ilmaisuista yms.)

murtomaahiihto /mˈurtomˌaːhɪːhto/ (n)
Langlauf
  tasaisella tai vaihtelevassa maastossa käytettävä tavallisin hiihtomuoto

murtovaras /mˈurtovaras/ (n)
Einbrecher, Einbrecherin
  henkilö joka murtautuu esim. asuntoon ja varastaa sieltä jotakin

murtovesi /mˈurtovˌesɪ/ (n)
Brackwasser
  vettä, joka on suolapitoista, mutta pitoisuus ei saavuta meriveden suolapitoisuutta

murtua /mˈurtua/ (v)
brechen
  mennä rikki, särkyä - usein tietystä kohdasta

murtuma /mˈurtuma/ (n)
Bruch, Fraktur
  murtumisen tapahtuma tai ajankohta

muru /mˈuru/ (n)
Herzchen, Liebling, Schatz
  läheistä puhuteltaessa käytettävä hellittelysana

murunen /mˈurunen/ (n)
Krümchen, Krümel
  vähäinen irronnut kappale, muru

museo /mˈuseo/ (n)
Museum
  laitos, johon on järjestelmällisesti kerätty taidetta, kulttuurihistoriaa tai luonnontiedettä koskevaa aineistoa

musiikki /mˈusɪːkːɪ/ (n)
Musik
  säveltaide, yleensä sävelten ja sävelryhmien välistä säännönmukaisuutta noudattavaan ääneen ja sen tuottamiseen perustuva taiteen muoto

musiikki-instrumentti /mˈusɪːkːɪˈinstrumˌentːɪ/ (n)
Musikinstrument, Instrument
  sävelen aikaansaamiseen tai soinnin ja rytmin korostamiseen käytettävä laite tai väline

musiikkilauseke /mˈusɪːkːɪlˌauseke/ (n)
Satz
  (musiikki) kolmen tai useamman säkeen muodostama rytmillinen tai melodinen jakso, fraasi.

musiikkiterapia /mˈusɪːkːˌiterˌapɪa/ (n)
Musiktherapie
  terapia, jonka apuna käytetään musiikkia

musikaali /mˈusɪkˌaːlɪ/ (n)
Musical
  teatteriesitys tai elokuva, jossa on puhutun dialogin lisäksi lukuisia laulu- ja tanssinumeroita

muskoviitti /mˈuskovˌiːtːɪ/ (n)
Muskovit
  eräs mineraali

muslimi /mˈuslɪmɪ/ (n)
Moslem, Moslemin
  islaminuskoinen henkilö

musta /mˈusta/ (adj)
schwarz, Schwarz
  väriltään sellainen, joka ei heijasta lainkaan valoa; sysimusta aine on vailla väriä kaikissa valaistuksissa; sinimusta ja mustanharmaa ovat erittäin tummia värejä

musta /mˈusta/ (n)
Schwarz, schwarz
  musta väri

musta aukko /mˈusta ˈaukːo/ (n)
schwarzes Loch
  suurimassainen pistemäinen avaruuden kohde, jossa aine on tihentynyt loputtoman tiheään tilaan ja joka imee siihen osuvan valon

musta jää /mˈusta jˈæː/ (n)
Glatteis
  tien pintaan kosteuden ja pakkasen vaikutuksesta syntynyt ohut läpinäkyvä ja liukas jääkerros, jonka näkymättömyys ja liukkaus tekevät hyvin vaaralliseksi

musta laatikko /mˈusta lˈaːtɪkːo/ (n)
Flugschreiber
  laite, joka tallentaa tietoa muun muassa lentokoneen eri tapahtumista; se on väriltään kirkkaan oransseja ja sijoitettu koneen peräosaan onnettomuuden jälkeisen löytämisen helpottamiseksi

musta silmä /mˈusta sˈilmæ/ (n)
blaues Auge
  silmän ympärillä sijaitseva mustelma
schwarzes Auge
  silmä, jonka värikalvolla on niin paljon pigmenttiä, että se näyttää mustalta

mustaherukka /mˈustaherˌukːa/ (n)
Schwarze Johannisbeere
  herukka, jonka marja on lähes musta ()

mustapää /mˈustapæː/ (n)
Komedo
  eräs ihon sairaus, tukkeutunut ihohuokonen
Schwarzhaupt
  Baltian hansakaupungeissa toimineen Mustapäiden veljeskunnan jäsen

mustapääkerttu /mˈustapˌæːkertːu/ (n)
Mönchsgrasmücke
  kerttujen heimoon kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

mustapääsirkku /mˈustapˌæːsɪrkːu/ (n)
Kappenammer
  eräs sirkkujen heimoon kuuluva varpuslintujen laji () tai sen yksilö

mustarastas /mˈustarˌastas/ (n)
Amsel, Schwarzdrossel
  varpuslintuihin kuuluva rastas ()

mustasukkainen /mˈustasˌukːainen/ (adj)
eifersüchtig
  sellainen, joka (aiheesta tai ilman) epäilee toisen uskollisuutta (erityisesti seksisuhteessa)

mustasukkaisuus /mˈustasˌukːaisuːs/ (n)
Eifersucht
  inhimillinen ominaisuus tai luonteenpiirre, johon liittyy ylikorostunut omistamisenhalu yhdistyneenä kateellisuuteen ja epäluuloisuuteen, joskus aito menettämisenpelko

mustata /mˈustata/ (v)
schwärzen
  tehdä mustaksi

mustatorvisieni /mˈustatˌorvɪsˌienɪ/ (n)
Herbsttrompete, Totentrompete
  torvisieniin kuuluva ruokasieni, Craterellus cornucopioides; kauppasieni

mustavalkoinen /mˈustavˌalkoinen/ (adj)
schwarzweiß
  mustaa ja valkoista (tai harmaasävyjäkin) sisältävä

mustavaris /mˈustavarɪs/ (n)
Saatkrähe
  tumma violetin metallin hohtoinen variksen sukuinen lintu ()

muste /mˈuste/ (n)
Tinte
  paperille painettavaksi tai kirjoituksen tarkoitettu väriaine

mustekala /mˈustekˌala/ (n)
Tintenfisch
  joukko vedessä eläviä pääjalkaisiin kuuluvia nilviäisiä (Cephalopoda), joilla on kahdeksan tai kymmenen lonkeroa ja jotkut lajit pystyvät piiloutumaan ruiskuttamalla eteensä vihollista harhauttavan väripilven

mustepullo /mˈustepˌullo/ (n)
Tintenfass
  pullollinen mustetta kirjoittamista varten

mustikka /mˈustɪkːa/ (n)
Heidelbeere, Blaubeere
  kangasmustikka, puolukoiden sukuun kuuluva kanervakasvi ()

muta /mˈuta/ (n)
Schlamm, Schlick
  rapa, märkä savi

mutaatio /mˈutaːtˌio/ (n)
Mutation
  muutos solun geneettisessä materiaalissa (DNA:ssa tai RNA:ssa); kolmea eri tyyppiä: geenimutaatioita, kromosomimutaatioita ja kromosomistomutaatioita

mutkistua /mˈutkɪstˌua/ (v)
kompliziert, verwickeln
  muuttua hankalaksi, mutkikkaaksi

mutsi /mˈutsɪ/ (n)
Mama
  äiti

mutteri /mˈutːerɪ/ (n)
Mutter
  pultin vastakappaleena käytettävä kiinnitysväline
Mama
  äiti, mutsi

muualla /mˈuːalla/ (adv)
anderswo, woanders
  muussa paikassa

muualle /mˈuːalle/ (adv)
anderswohin
  muuhun paikkaan

muualta /mˈuːalta/ (adv)
anderswoher
  muusta paikasta

muukalainen /mˈuːkalˌainen/ (n)
Fremdling
  yhteisön ulkopuolelta tuleva henkilö

muuli /mˈuːlɪ/ (n)
Maultier, Muli
  hevostamman ja aasioriin risteymä; tällainen risteymä on yleensä lisääntymiskyvytön

muuliaasi /mˈuːlɪˌaːsɪ/ (n)
Maulesel
  aasitamman ja hevosoriin risteymä

muumi /mˈuːmɪ/ (n)
Mumin
  suomenruotsalaisen Tove Janssonin luoma satuhahmo

muumio /mˈuːmɪo/ (n)
Mumie
  kuivumalla säilynyt tai kuivattamalla säilötty ruumis

muun muassa /mˈuːn mˈuassa/ (adv)
unter anderem
  muiden vaihtoehtojen ohessa; käytetään, kun ei haluta sanoa kaikkia esimerkkejä.

muura /mˈuːra/ (n)
Ameisendrossel
  mikä tahansa muurain heimoon () kuuluva varpuslintujen laji tai sellaisen yksilö

muurahainen /mˈuːrahˌainen/ (n)
Ameise
  jokin yleisen ja monilajisen -heimon yhdyskunnissa elävistä pistiäisiin kuuluvista hyönteisistä

muurahaiskarhu /mˈuːrahˌaiskarhu/ (n)
Ameisenbär
  mikä tahansa muurahaiskarhujen heimoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

muurahaiskeko /mˈuːrahˌaiskeko/ (n)
Ameisenhaufen
  kekomuurahaisten pesän maanpäällinen osa, joka koostuu pääasiassa kerätyistä aineksista

muurahaiskorento /mˈuːrahˌaiskorˌento/ (n)
Ameisenlöwe
  mikä hyvänsä muurahaiskorentojen heimoon () kuuluva hyönteinen tai sellaisen yksilö

muurain /mˈuːrain/ (n)
Moltebeere, Multebeere
  edellisen hedelmä, joka on kerrattu luumarja

muurari /mˈuːrarɪ/ (n)
Maurer
  muurausta ammatikseen tekevä henkilö

muurata /mˈuːrata/ (v)
mauern
  liittää rakennuskiviä yhteen laastilla

muuri /mˈuːrɪ/ (n)
Mauer
  puolustustarkoitukseen rakennettu umpinainen pystysuora rakennelma, joka on tehty latomalla kivistä tai valettu muottiin rakennusmassasta. Ladottujen muurien kivet on tavallisesti sidottu laastilla.

muurinharja /mˈuːrɪnhˌarja/ (n)
Dach
  muurille rakennettu rintavarustus tai suojakatto

muusikko /mˈuːsɪkːo/ (n)
Musiker, Musikerin
  esiintyvä taiteilija, ammattitaitoinen soittaja, säveltäjä; henkilö, joka tekee tai esittää musiikkia

muuten /mˈuːten/ (adv)
andernfalls
  muussa tapauksessa, muutoin; ilman
übrigens
  (diskurssipartikkeli) ohimennen, kesken kaiken, sivumennen sanottuna

muutos /mˈuːtos/ (n)
Änderung, Veränderung
  muuttuminen, toisenlaiseksi tuleminen; muuttaminen, toisenlaiseksi tekeminen

muuttaa /mˈuːtːaː/ (v)
umziehen, übersiedeln
  siirtyä muualle asumaan, mennä pysyvästi toiseen paikkaan
ändern, verändern
  uudistaa, laittaa uusiksi, muuttaa toisenlaiseksi
ändern, verändern; ändern
  tehdä muutoksia, uudistaa, korjata
ändern
  tehdä toisenlaiseksi, vaihtaa tilanne

muutto /mˈuːtːo/ (n)
Umzug
  paikan vaihto

muuttoliike /mˈuːtːolˌiːke/ (n)
Migration, Bevölkerungsbewegung, Umsiedlung
  Väestön siirtyminen asumaan toiselle alueelle.
Speditionsfirma
  Yritys, joka auttaa muutoissa.

muuttua /mˈuːtːua/ (v)
verändern, ändern
  tulla erilaiseksi

myhäillä /mˈyhæillæ/ (v)
schmunzeln
  olla tyytyväinen jhk, ajatella tai katsella tyytyväisenä

mykiö /mˈykɪø/ (n)
Linse
  silmän sisällä värikalvon ja lasiaisen välissä oleva linssi, joka taittaa valoa niin, että katse tarkentuu halutulle etäisyydelle ja terävä kuva piirtyy verkkokalvolle

mykkä /mˈykːæ/ (adj)
stumm
  syntymästään tai sairauden tai tapaturman vuoksi puhekyvytön

mykkäelokuva /mˈykːæˌelokˌuva/ (n)
Stummfilm
  mykkäfilmi, elokuvan alkuaikoina ja myöhemminkin tuotettu elokuva, jossa ei ole tallennettua (synkronista) ääntä

mylly /mˈylly/ (n)
Mühle
  luonnon energian avulla tai käsivoimin jauhinkivin viljan jauhamiseen käytetty laite t. laitos; jauhamiseen käytetty tuotantolaitos; myös rakennus, johon tämä on sijoitettu t. ylipäänsä rakennus, jossa jauhetaan viljaa

myllynkivi /mˈyllyŋkˌivɪ/ (n)
Mühlstein
  toinen kivi myllyssä viljaa jauhavien pyöreiden kiekkomaisten uurrepintaisten kivien parista

mylläri /mˈyllærɪ/ (n)
Müller, Müllerin
  myllyn hoitaja, joka jauhaa viljaa jauhoksi

myntti /mˈyntːɪ/ (n)
Münze
  (vanh.) kolikko, lantti

myopatia /mˈyopˌatɪa/ (n)
Myopathie
  lihassairaus

myrkky /mˈyrkːy/ (n)
Gift
  elävälle eliölle jo pienenäkin annoksena vakavaa haittaa aiheuttava vieras aine; erityisesti myrkyttämistarkoitukseen tuotettu aine

myrkkykäärme /mˈyrkːykˌæːrme/ (n)
Giftschlange
  käärme, joka käyttää myrkkyä saaliseläimen lamaannuttamiseen tai tappamiseen

myrkyllinen /mˈyrkyllɪnen/ (adj)
giftig
  sellainen kemiallisesti vaikuttava minkä pienetkin määrät aiheuttavat eliölle vakavia haittoja; myrkkyä sisältävä

myrkyttää /mˈyrkytːæː/ (v)
vergiften
  antaa jollekin myrkkyä

myrmekologia /mˈyrmekˌoloɡˌia/ (n)
Ameisenkunde, Myrmekologie
  muurahaisia tutkiva tieteenala; muurahaistutkimus, muurahaistiede

myrsky /mˈyrsky/ (n)
Sturm
  (ilmatiede) voimakas matalapaine, johon liittyy keskinopeudeltaan 21–32 metriä sekunnissa (raja meteorologiassa) oleva tuuli

myrtti /mˈyrtːɪ/ (n)
Myrte
  meillä huonekasvina viljeltävä ikivihreä eurooppalainen koristepensas

mysli /mˈyslɪ/ (n)
Müsli
  viljahiutaleista, pähkinöistä, hedelmänpalasista, rusinoista ja sokerista tehty paahtamaton aamu- ja välipalavalmiste

myssy /mˈyssy/ (n)
Mütze
  pehmeä päähine, jossa ei ole lieriä eikä tavallisesti myöskään lippaa

myydä /mˈyːdæ/ (v)
verkaufen
  antaa jotakin maksua vastaan; tehdä kauppaa, pitää kaupan
  par. 'mennä kaupaksi', 'käydä kaupaksi'

myyjä /mˈyːjæ/ (n)
Verkäufer, Verkäuferin
  henkilö, joka myy jotain

myynti /mˈyːntɪ/ (n)
Verkauf
  myymisen toteutus, tapahtuma, jossa kaupan akti tapahtuu, tuote tai palvelus vaihdetaan rahaa vastaan

myyntiartikkeli /mˈyːntɪˌartɪkːˌelɪ/ (n)
Artikel
  myynnissä oleva tuote, kauppatavara

myyntikate /mˈyːntɪkˌate/ (n)
Betriebsergebnis nach variablen Kost
  katetuotto, saadaan kun vähennetään yrityksen myyntitulosta muuttuvat kustannukset

myyrä /mˈyːræ/ (n)
Maulwurf
  organisaatioon soluttautunut vakooja

myöhemmin /mˈyøhemmɪn/ (adv)
später
  myöhempänä aikana

myöhäinen /mˈyøhæinen/ (adj)
spät
  sellainen, joka on ajallisesti pitkälle ehtinyt, pitkälle kulunut; viivästynyt; myöhä, myöhään ilmenevä

myöntää /mˈyøntæː/ (v)
zugeben
  tunnustaa jokin asia, hyväksyä samanmielisenä tosiasia, olla samaa mieltä

myös /mˈyøs/ (adv)
auch
  jonkin lisäksi, jonkin ohella, ei ainoastaan; -kin

myötäjäiset /mˈyøtæjˌæiset/ (n)
Aussteuer, Mitgift
  rahamäärä tai muu omaisuus, jonka puoliso tai hänen perheensä maksaa toisen puolison perheelle naimisiinmenon yhteydessä

myötätunto /mˈyøtætˌunto/ (n)
Mitgefühl
  tietoisuus toisen kärsimyksestä ja halu toimia sen helpottamiseksi

myötätuuli /mˈyøtætˌuːlɪ/ (n)
Rückenwind
  menosuuntaan puhaltava, myötäsuuntainen tuuli

mädäntyä /mˈædæntˌyæ/ (v)
faulen
  tulla mädäksi

mäki /mˈækɪ/ (n)
Hügel
  ympäristöönsä nähden selkeästi koholla oleva maastonkohta

mäkihyppy /mˈækɪhˌypːy/ (n)
Skispringen
  talviurheilulaji, jossa vuorollaan kukin mäkihyppääjä laskee suksilla lumen peittämää mäkeä alas hyppyrinnokalle, josta hän hyppää eli ponnistaa ilmalentoon tarkoituksenaan ensin lentää tyylikkäästi pitkälle ja sitten laskeutua suksilleen liukuun alastulorinteeseen

mäkihyppääjä /mˈækɪhˌypːæːjæ/ (n)
Skispringer Skispringerin
  mäkihyppyä harjoittava urheilija

mänty /mˈænty/ (n)
Kiefer
  metsämänty , Pinus-sukuun kuuluva havupuulaji

mäntykasvit /mˈæntykˌasvɪt/ (n)
Kieferngewächse
  Havupuiden luokkaan kuuluva kasviheimo, (Pinaceae)

mäntä /mˈæntæ/ (n)
Kolben
  sylinterissä edestakaisin liikkuva lieriömäinen, joskus laattamainen sylinteriin tiiviisti sovitettu kappale, koneenosa, jonka välityksellä sylinterissä oleva kaasu tai neste saa aikaan mekaanista työtä tai jolla siirretään sylinterin kaasua tai nestettä

märehtijä /mˈærehtˌijæ/ (n)
Wiederkäuer
  kasvissyöjä, jolla on erikoislaatuinen ruoansulatuskanava monine mahoineen. Erityistuntomerkkeinä hampaaton yläleuka ja nimitystä vastaava syömiskäyttäytyminen, märehtiminen.

märehtiä /mˈærehtˌiæ/ (v)
wiederkäuen
  (märehtijöistä) pureksia ruokansa toiseen kertaan
  miettiä, pohtia

märkä /mˈærkæ/ (adj)
nass, naß
  sellainen, jossa on paljon nestettä; kosteaa nestepitoisempi

mäski /mˈæskɪ/ (n)
Maische
  maltaiden ja veden seos oluen tai viinan valmistuksessa

mäti /mˈætɪ/ (n)
Rogen
  kudussa naaraskalan laskemat mätimunat, jotka koiraskala hedelmöittää maidilla

mätäkuu /mˈætækuː/ (n)
Hundstage, Sauregurkenzeit
  23.7. ja 23.8. välinen tai epämääräisempi ajanjakso keski–loppukesällä

mätäneminen /mˈætænˌemɪnen/ (n)
Verwesung
  mikrobien anaerobeissa olosuhteissa orgaanisten tav. typpipitoisten yhdisteiden hajoaminen

mäyrä /mˈæyræ/ (n)
Dachs
  näätäeläimiin kuuluva yleensä metsässä asuva yöeläin (Meles meles), joka syö hyönteisiä, marjoja ja juuria

mäyräkoira /mˈæyrækˌoira/ (n)
Dackel, Dachshund
  alkuaan mäyräjahtiin jalostettu lyhytjalkainen ja pitkäselkäinen koirarotu, jota käytetään ajo- ja seurakoirana

määkiä /mˈæːkɪæ/ (v)
blöken, mähen
  pitää lampaalle tai vuohelle ominaista ääntä

määritelmä /mˈæːrɪtˌelmæ/ (n)
Definition
  käsitteen ominaisuuksien lyhyt kielellinen kuvaus, definitio

määrä /mˈæːræ/ (n)
Menge, Quantität
  paljous, se, missä määrin, kuinka runsaasti jotakin on
Ziel
  päämäärä, määrän pää

määräinen artikkeli /mˈæːræinen ˈartɪkːˌelɪ/ (n)
bestimmter Artikel
  pääsanaan liittyvä artikkeli, joka kertoo pääsanan kieliopillisesti määräisestä muodosta eli siitä että pääsanan ajatellaan olevan tuttu tai tietty

määränpää /mˈæːræmpæː/ (n)
Ziel, Destination
  maali

määrätietoinen /mˈæːrætˌietoinen/ (adj)
entschlossen, zielbewusst, beherzt, entschieden, resolut
  jolla on selkeä päämäärä

määrätä /mˈæːrætæ/ (v)
befehlen, bestimmen
  antaa määräys, käskeä
verordnen, verschreiben
  asettaa määräävästi ohjeistaen

määräys /mˈæːræys/ (n)
Bestimmung
  velvoittava ohje tehdä tai olla tekemättä jotakin

mökki /mˈøkːɪ/ (n)
Häuschen, Hütte
  maja, pieni, kevyt rakennus oleskelua varten

möljä /mˈøljæ/ (n)
Mole
  satama-aallonmurtajaan liitetty satamalaituri, johon usein johdetaan myös junanraiteet. Möljällä saattaa olla myös tavarasuojia ja pienten alusten kunnostuspaikka

mönjä /mˈønjæ/ (n)
Mennig
  kirkkaanpunaisena väriaineena käytetty lyijyoksidi, lyijyorthoplumbaatti Pb₃O₄
Geschmiere
  epämääräinen tahmea aine

mönkijä /mˈøŋkɪjæ/ (n)
Quad
  tyypillisesti nelipyöräinen, neli- tai takapyörävetoinen, yhdelle tai kahdelle henkilölle tarkoitettu moottoroitu maasto- tai liikenneajoneuvo, joka on suunniteltu kulkemaan vaikeassa maastossa

mönkiä /mˈøŋkɪæ/ (v)
kriechen
  liikkua raskaasti maata vasten

mörssäri /mˈørssærɪ/ (n)
Mörser
  käytöstä pois jäänyt tykkityyppi, jota käytettiin pääasiassa kenttätykistössä

naakka /nˈaːkːa/ (n)
Dohle
  pieni tumma varislintu

naali /nˈaːlɪ/ (n)
Polarfuchs
  napakettu (), koiraeläimiin kuuluva, pohjoisella puurajan yläpuolisilla tunturialueilla elävä petoeläin, jonka turkki on talvisin kokonaan valkoinen ja kesäisin ruskeanharmaa

naama /nˈaːma/ (n)
Gesicht
  kasvot, ihmisen pään etuosa

naamio /nˈaːmɪo/ (n)
Maske
  kasvojen peittämiseen tarkoitettu suoja

naapuri /nˈaːpurɪ/ (n)
Nachbar, Nachbarin
  Olinpaikan tai asunnon lähistön asukas. Rivi- ja kerrostaloissa on myös seinänaapureita.

naapurimaa /nˈaːpurɪmaː/ (n)
Nachbarland
  valtio, jonka kanssa jollakin toisella valtiolla on yhteinen raja

naaras /nˈaːras/ (n)
Weibchen
  sukupuolisesti erilaistuneilla lajeilla sen sukupuolen yksilö, jonka munasolut koiras hedelmöittää

nahka /nˈahka/ (n)
Leder
  materiaali, jota saadaan parkitsemalla eläinten vuodista

nahkiainen /nˈahkɪˌainen/ (n)
Neunauge
  (eläintiede) ympyräsuinen, vedessä elävä kiduksilla hengittävä selkärankainen nahkiaiskalojen lahkon (Petromyzontiformes) vesieläin, jolla on muodonvaihdos. Kalan tapaan se nousee jokeen syksyllä ja kutee keväällä. Munasta kuoriutuu toukka-aste, likomato.

nahkuri /nˈahkurɪ/ (n)
Gerber, Gerberin
  henkilö, joka käsittelee työkseen nahkaa

naida /nˈaida/ (v)
vögeln
  olla seksuaalisessa yhdynnässä jonkun kanssa, rakastella jotakuta

naiivi /nˈaɪːvɪ/ (adj)
naiv, unbefangen
  lapsellinen lapsenomaisen herkkäuskoinen, yksinkertainen

nainen /nˈainen/ (n)
Frau, Dame
  aikuinen naispuolinen ihminen, ihmisnaaras

naiseus /nˈaiseus/ (n)
Weiblichkeit
  naisena oleminen; se, että on nainen

naistenpäivä /nˈaistempˌæivæ/ (n)
Frauentag
  kansainvälinen naistenpäivä, maaliskuun 8.

naistentautioppi /nˈaistentˌautɪˌopːɪ/ (n)
Gynäkologie
  gynekologia; lääketieteen ala, joka tutkii ja hoitaa naisen sukupuolielimiä ja niiden sairauksia

nakki /nˈakːɪ/ (n)
Knackwurst
  nakkimakkara, pienikokoinen vaalea makkara, joka perinteisesti valmistetaan luonnon suolesta tehtyyn kuoreen

naljailu /nˈaljailu/ (n)
Scherz, Spass
  naljaileminen

nalkutus /nˈalkutus/ (n)
Hämmern, Knacken, Pochen
  nalkuttaminen

nallekarhu /nˈallekˌarhu/ (n)
Teddybär
  leikkikalu, joka on valmistettu karvaisesta kankaasta ja täytetty ja muokattu karhua muistuttavaan asuun

nalli /nˈallɪ/ (n)
Sprengkapsel, Zündladungskapsel
  pieni iskusta tai lämmöstä herkästi syttyvää ainetta sisältävä kapseli, joka sytyttää isomman räjähteen tai aseen ruudin

namusetä /nˈamusˌetæ/ (n)
ein guter Onkel
  karamellien avulla lapsia seksisuhteeseen houkutteleva mies; miespuolinen pedofiili

nanosekunti /nˈanosekˌuntɪ/ (n)
Nanosekunde
  sekunnin miljardisosa eli 10−9 s, tunnus ns

napa /nˈapa/ (n)
Nabel, Bauchnabel
  poistetun napanuoran jättämä arpi ihmisen tai muun eläimen mahassa
Pol
  Maan pohjoisin tai eteläisin kohta; pohjois- tai etelänapa
  jännitelähteen ääripotentiaalin kontaktit; plus ja miinus

napa-alue /nˈapaˈalue/ (n)
Polargebiet, Polargegend
  maantieteellistä napaa ympäröivä alue; maapallolla on kaksi napaa, pohjoisnapa ja etelänapa, jolloin ko. alueita on kaksi, napa-alueet ovat kylmiä (napa-alueille on useita eri määritelmiä, voidaan määritellä rajoittuvan pohjoisiin ja eteläisiin napapiireihin)

napajännite /nˈapajˌænnɪte/ (n)
Klemmenspannung, Polspannung
  virtalähteen napojen välinen jännite

napajää /nˈapajæː/ (n)
Polareis
  maapallon napoja peittävä ikijää

napakenkä /nˈapakˌeŋkæ/ (n)
Polklemme, Polschuh
  akun napaan kytkettävä liitin

napanuora /nˈapanˌuora/ (n)
Nabelschnur
  sikiön ja istukan yhdistävä yhdysside, jossa kulkee kolme verisuonta

napapiiri /nˈapapˌiːrɪ/ (n)
Polarkreis
  leveyspiiri, jonka kulmaetäisyys maapallon pohjois- tai etelänavasta on sama kuin maapallon akselin kaltevuus, sijainti noin 66 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä; napapiirejä on maapallolla kaksi kappaletta

napina /nˈapɪna/ (n)
Genörgel
  (varsinkin epäsuora, vähä-ääninen tai kärjistämätön) sanallinen vastarinta

napitus /nˈapɪtus/ (n)
Knöpfen, Zuknöpfen
  napittaminen

nappi /nˈapːɪ/ (n)
Knopf
  vaatteissa ja muissa tekstiileissä käytettävä kiinnike tai koriste

nardus /nˈardus/ (n)
Narde, Nardenöl
  siitä saatava hyväntuoksuinen öljy

narkolepsia /nˈarkolˌepsɪa/ (n)
Narkolepsie
  pakonomainen torkahtelu

narkomaani /nˈarkomˌaːnɪ/ (n)
Drogensüchtiger, Rauschgiftsüchtiger
  henkilö joka on riippuvainen huumausaineista

narratologia /nˈarratˌoloɡˌia/ (n)
Narratologie
  narratiivien eli kertomusten ja narratiivisten rakenteiden sekä niiden vaikutusten teoria ja tutkimus

narri /nˈarrɪ/ (n)
Hofnarr, Narr
  yleensä hoviin kuulunut henkilö, jonka tehtävänä oli hauskuttaa kuulijoitaan esimerkiksi vitsejä kertomalla

narsismi /nˈarsɪsmɪ/ (n)
Narzissmus
  rakentava itsensä rakastaminen
  narsistinen persoonallisuushäiriö

narsissi /nˈarsɪssɪ/ (n)
Narzisse
  mikä tahansa narsissien sukuun () kuuluva narsissikasvien laji tai sellaisen yksilö

narttu /nˈartːu/ (n)
Hündin
  naaraspuolinen koira
  loukkaukseksi tarkoitettu luonnehdinta voimakastahtoisesta ja riitelevästä naisesta, joka ei sitoudu perinteisiin sosiaalisiin normeihin

naru /nˈaru/ (n)
Schnur
  sitomistarkoituksiin valmistettu yksinkertainen tai kerrattu, tavallisesti kierretty lankamainen tuote

nasaali /nˈasaːlɪ/ (n)
Nasal
  nasaalinen äänne, äänne, jota muodostettaessa ilmavirta kulkee nenän kautta

naskali /nˈaskalɪ/ (n)
Ahle, Pfriem
  suutarin työkaluna käyttämä kädensijallinen ohut yleensä hieman käyrä ja litteä piikki, jolla tehdään mm. pohjanahkaan reikiä kenkien ompelua varten; vastaava työkalu kirjansidonnassa

natrium /nˈatrium/ (n)
Natrium
  pehmeä, kevyt ja reaktiivinen alkalimetalli

natriumkloridi /nˈatriumklˌorɪdɪ/ (n)
Natriumchlorid
  natriumin suola (NaCl), joka meillä tunnetaan käyttönimillä ruokasuola, keittosuola tai merisuola

natsi /nˈatsɪ/ (n)
Nazi
  kansallissosialisti, kansallissosialismin kannattaja; Saksan kansallissosialistisen puolueen jäsen 1919–1945

natsisika /nˈatsɪsˌika/ (n)
Nazischwein
  natsi

naudanliha /nˈaudanlˌiha/ (n)
Rindfleisch
  ruoanlaittoon tarkoitettu teurastetun nautaeläimen liha

nauha /nˈauha/ (n)
Band
  kapea, litteä punomalla tai kutomalla valmistettu tuote tai muulla tavoin tehty saman muotoinen materiaali

naula /nˈaula/ (n)
Nagel
  metallinen tai harvoin puinen terävä kiinnitystarvike, jolla kiinnitetään puuosia toisiinsa; nauloja voidaan käyttää myös taulujen ripustukseen tms.
Pfund
  vanha painoyksikkö, 32 luotia, noin 450 grammaa. Amerikansuomalaiset ovat käyttäneet myös nimitystä pauna.

nauraa /nˈauraː/ (v)
lachen
  päästää katkonaista ääntä, naurua, esimerkiksi ilon, hermostuneisuuden tai pilkan osoituksena

naurettava /nˈauretːˌava/ (adj)
lächerlich
  pelkän naurun arvoinen; sellainen, jota ei ole syytä ottaa vakavasti

nauris /nˈaurɪs/ (n)
Speiserübe, Teltower Rübchen
  var. rapa, jo kaskiviljelykaudella kasvatettu viljelykasvi, makeahko juures, joka oli ennen perunaa tärkeä ravintokasvi, nykyisin lähinnä rehukasvi

nauru /nˈauru/ (n)
Lachen, Gelächter
  ihmisen tunteenilmaus iloon tai muuhun tunteenpurkaukseen
Nauruisch, Nauruische Sprache
  Naurulla puhuttu austronesialainen kieli (kielitunnus: na)

naurulokki /nˈaurulˌokːɪ/ (n)
Lachmöwe
  pieni lokki, jonka tunnistaa tummanruskeasta pään etuosasta ()

nauta /nˈauta/ (n)
Rind
  onttosarvinen märehtijä, jonka lajeja ovat: biisoni, puhveli, kyttyränauta, kesy nauta. Kesyt naudat, kuten lehmä, sonni, hieho, vasikka ovat varsinaisia nautoja

nautakiiliäinen /nˈautakˌiːlɪˌæinen/ (n)
Große Rinderdasselfliege
  mehiläismäinen kiiliäisiin kuuluva kärpänen, jonka toukat loisivat nautaeläimissä; tieteellinen nimi Hypoderma bovis

nautinnollinen /nˈautɪnnˌollɪnen/ (adj)
genießlich, genussreich, genussvoll, genüsslich
  sellainen, joka tuottaa nautintoa; nautintoa tuottava

nauttia /nˈautːɪa/ (v)
genießen
  tuntea mielihyvää, kokea nautinto

navetta /nˈavetːa/ (n)
Kuhstall, Viehstall
  eläinsuoja lehmille ja muulle nautakarjalle

navigaattori /nˈavɪɡˌaːtːorɪ/ (n)
Navigator
  vesialuksen tai ilma-aluksen suunnistuksesta vastaava henkilö; lentosuunnistaja

neekeri /nˈeːkerɪ/ (n)
Neger
  afrikkalaisperäinen tummaihoinen henkilö

negatiivi /nˈeɡatˌiːvɪ/ (n)
Negativ
  kuvan, esimerkiksi valokuvan tai elokuvan valmistuksessa tehtävä raakakappale, jossa valoisuus ja usein myös värit ovat päinvastaiset kuin valmiissa kuvassa eli positiivissa

negatiivinen /nˈeɡatˌiːvɪnen/ (adj)
negativ
  sellainen, joka on kielteinen; ei ole positiivinen

neilikka /nˈeilɪkːa/ (n)
Nelke
  Dianthus-suvun kasvi

neiti /nˈeitɪ/ (n)
Fräulein
  naimaton nuori nainen

neitsyt /nˈeitsyt/ (n)
Jungfrau
  henkilö, yleensä nainen, joka ei ole koskaan ollut sukupuoliyhteydessä

nekrofilia /nˈekrofˌilɪa/ (n)
Nekrophilie
  seksuaalisen kiinnostuksen kohdistuminen kuolleisiin, ruumiisiin

nektari /nˈektarɪ/ (n)
Nektar
  soseuttamalla valmistettu sakea hedelmä- tai marjajuoma, joka sisältää hedelmälihaa

neliapila /nˈelɪˌapɪla/ (n)
vier Blatt Kleeblatt
  apilan epätavallinen nelilehdykkäinen muunnos t. sitä muistuttava kuvio

nelikulmio /nˈelɪkˌulmɪo/ (n)
Viereck
  monikulmio, jossa on neljä sivua ja neljä kulmaa.

neliö /nˈelɪø/ (n)
Quadrat
  säännöllinen nelikulmio; suorakulmio, jonka sivut ovat yhtä pitkät keskenään
  toinen potenssi

neliömetri /nˈelɪømˌetrɪ/ (n)
Quadratmeter
  pinta-alan SI-järjestelmän mukainen yksikkö, tunnus m²

neljäkäs /nˈeljækæs/ (n)
Raute, Rhombus
  (geometria) suunnikas, jonka kaikki sivut ovat yhtä pitkiä

neljännesvuosittain /nˈeljænnˌesvuosˌitːain/ (adv)
quartalsweise, vierteljährlich
  neljä kertaa vuodessa; kerran kolmessa kuukaudessa

neljännesvuosittainen /nˈeljænnˌesvuosˌitːainen/ (adj)
vierteljährlich
  neljä kertaa vuodessa tapahtuva

neljäsosanuotti /nˈeljæsˌosanˌuotːɪ/ (n)
Viertel
  ¹/₄-nuotti, kahden kahdeksasosanuotin ja puolen puolinuotin pituinen nuotti. Jos tahtiosoituksen alempi numero on 4, ylempi kertoo yhden tahdin neljäsosanuottien määrän. Esim. ³/₄-tahtilajissa kolme.

neljästi /nˈeljæstɪ/ (adv)
viermal
  neljä kertaa

nelma /nˈelma/ (n)
Weißlachs
  siikojen alaheimoon kuuluva lohikalojen laji () tai sen yksilö

nelonen /nˈelonen/ (n)
Vier
  numeroa neljä vastaava substantiivi, luku 4; numerolla neljä merkitty tai järjestetty
Vierer
  nelosolut, vahva olut, yli 4,7 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävä olut, joita Suomessa ei saa ruokakaupasta

neloset /nˈeloset/ (n)
Vierling
  pokerissa pelikäsi, jossa on neljä samanarvoista korttia: K♣ K♠ K♦ K♥ 3♠

nenä /nˈenæ/ (n)
Nase
  keskellä ihmisen kasvoja sijaitseva ruumiinosa, joka aistii hajuärsykkeitä, kosteuttaa ja puhdistaa hengityselimistöön tulevaa sisäänhengitysilmaa

nenäliina /nˈenælˌiːna/ (n)
Taschentuch
  nenän niistämiseen käytettävä paperi- tai kangasliina

nenäluu /nˈenæluː/ (n)
Nasenbein
  toinen nenän harjan muodostavasta kahdestä pienestä luista

nenätön /nˈenætøn/ (adj)
nasenlos
  sellainen, jolla ei ole nenää

nenätön apina /nˈenætøn ˈapɪna/ (n)
Burmesischer Stumpfnasenaffe
  eräs lehtiapinoiden () alaheimoon kuuluva häntäapinoiden laji () tai sen yksilö

nenäverenvuoto /nˈenæverˌenvuoto/ (n)
Nasenbluten
  veren vuotaminen nenästä

neodyymi /nˈeodˌyːmɪ/ (n)
Neodym
  eräs lantanoideihin kuuluva alkuaine

neoklassismi /nˈeoklˌassɪsmɪ/ (n)
Neoklassizismus
  taiteessa erityisesti 1900-luvulla vaikuttanut genre

neon /nˈeon/ (n)
Neon
  jalokaasuihin kuuluva alkuaine

neosalvarsaani /nˈeosˌalvarsˌaːnɪ/ (n)
Neoarsphenamin
  historiallisesti kupan hoitoon käytetty antibiootti, joka oli edeltäjäänsä salvarsaania lääkkeellisesti hieman tehottomampi, mutta potilaalle turvallisempi

nepotismi /nˈepotˌismɪ/ (n)
Nepotismus, Vetternwirtschaft
  sukulaisen suosiminen työtehtävään tai vastaavaan otettaessa

neptunium /nˈeptunium/ (n)
Neptunium
  eräs radioaktiivinen alkuaine

nero /nˈero/ (n)
Genie
  poikkeuksellisen älykäs henkilö

nertsi /nˈertsɪ/ (n)
Europäischer Nerz, Nerz
  aiemmin vesikosta ja sen sukulaislajeista, kuten minkistä, käytetty nimitys

neste /nˈeste/ (n)
Flüssigkeit
  juoksevassa olomuodossa oleva aine

nestehukka /nˈestehˌukːa/ (n)
Flüssigkeitsverlust
  (fysiologia) liian vähäisen nesteytyksen seurauksena syntyvä elimistön nestevaje, elimistön kuivumistila

nestemäinen /nˈestemˌæinen/ (adj)
flüssig
  olomuodoltaan nesteen kaltainen

netto /nˈetːo/ (n)
Reingewinn
  se, mitä jää jäljelle, kun kaikki vähennykset on tehty

neula /nˈeula/ (n)
Nadel
  metallinen, ohut ja teräväpäinen työkalu, jota käytetään ompeluun tai kiinnittämään kankaita

neulansilmä /nˈeulansˌilmæ/ (n)
Nadelöhr
  neulan tylpässä päässä oleva aukko, johon lanka pujotetaan

neurologi /nˈeurolˌoɡɪ/ (n)
Neurologe
  neurologiaan erikoistunut lääkäri

neurologia /nˈeurolˌoɡɪa/ (n)
Neurologie
  aivojen ja hermoston orgaanisia sairauksia tutkiva lääketieteen osa-alue

neuroosi /nˈeuroːsɪ/ (n)
Neurose
  kattokäsite lieville psykiatrisille sairauksille, joissa todellisuudentaju on vääristynyt, mutta ei esiinny harha-ajatuksia eikä -aistimuksia

neuroottinen /nˈeuroːtːɪnen/ (adj)
neurotisch
  neuroosiin liittyvä tai kuuluva

neurotiede /nˈeurotˌiede/ (n)
Neurowissenschaft
  tieteenala, joka tutkii hermoston toimintaa ja rakennetta

neutri /nˈeutrɪ/ (n)
Neutrum, sächliches Geschlecht
  sanojen kieliopillinen sukupuolineutraali luokka kielissä, joissa käytetään suvun ilmaisevia artikkeleita

neutriino /nˈeutrɪːno/ (n)
Neutrino
  (fysiikka) fermioneihin kuuluvia varauksettomia alkeishiukkasia, joita esiintyy kolmessa muodossa: elektronin, myonin ja taun neutriino

neutroni /nˈeutronɪ/ (n)
Neutron
  sähkövaraukseton nukleoni, joka lähes poikkeuksetta yhdessä protoneiden kanssa muodostaa atomiytimen; yksi baryoneista ja koostuu kolmesta kvarkista

neutronitähti /nˈeutronɪtˌæhtɪ/ (n)
Neutronenstern
  gravitaation vaikutuksesta kokoon luhistunut pienikokoinen tähti, jonka aine koostuu pääasiassa neutroneista

neuvo /nˈeuvo/ (n)
Rat, Ratschlag
  saatu tai annettu hyödyllinen ohje

neuvoa /nˈeuvoa/ (v)
raten
  antaa ohjeita jklle jnk tekemiseen

neuvonta /nˈeuvonta/ (n)
Auskunft
  Paikka mistä saa tietoa ja opastusta, infopiste, neuvontapiste

neuvosto /nˈeuvosto/ (n)
Rat
  yhtiön, työpaikan, valtion tms. päättävä tai neuvoa-antava elin

neuvotella /nˈeuvotella/ (v)
verhandeln
  käydä neuvotteluja

neuvottelu /nˈeuvotːˌelu/ (n)
Verhandlung
  keskustelu asiasta sopimiseksi

ngazidjankomori /ŋːˈatsɪdjˌaŋkomˌorɪ/ (n)
Shingazidja
  Ison-Komorin saarella puhuttava komorin kielen variantti (kielitunnus: zdj)

ngwe /ŋvˈe/ (n)
Ngwe
  eräs bamileken murrejatkumoon kuuluva kieli (kielitunnus nwe), jota puhutaan lähinnä Kamerunissa

nielu /nˈielu/ (n)
Schlund, Rachen
  suuontelon ruokatorveen yhdistävä ruoansulatuskanavan osa
Senke
  jotakin ainetta ekosysteemistä sitovat asia

nielutulehdus /nˈielutulˌehdus/ (n)
Rachenentzündung
  tulehduksellinen nielun sairaus; faryngiitti

niemi /nˈiemɪ/ (n)
Kap, Landzunge, Landspitze
  vesialueeseen työntyvä maakaistale t. maakieleke

niemimaa /nˈiemɪmaː/ (n)
Halbinsel
  mantereesta mereen pistävä laaja maa-alue

niin /nˈiːn/ (adv)
so, also
  sillä tavalla

niitty /nˈiːtːy/ (n)
Wiese, Weide
  luonnontilainen aukea, jossa kasvaa niittykukkia ja heiniä

niittymari /nˈiːtːymˌarɪ/ (n)
Wiesenmari
  marin makrokielen kielen toinen, yleisempi pääkieli, kielitunnus mhr, myös itämari

nikama /nˈikama/ (n)
Wirbel, Wirbelknochen
  epäsäännöllisen muotoinen moniulokkeinen luu, joista selkäranka muodostuu ()

nikamavälilevy /nˈikamˌavælˌilevy/ (n)
Bandscheibe
  selkärangan nikamien runkojen välissä sijaisevia rustoja ()

nikkeli /nˈikːelɪ/ (n)
Nickel
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni.

nikotella /nˈikotella/ (v)
hicksen
  hikata, hikotella

nikotiini /nˈikotˌiːnɪ/ (n)
Nikotin
  tupakoista (Nicotiana) saatava myrkyllinen alkaloidi

nila /nˈila/ (n)
Phloem
  kasvien kuorikerroksen alapuolella oleva kasvityypeittäin vaihtelevista soluista muodostuva kerros, missä kasvien ravintokierto pääosin tapahtuu

nilkka /nˈilkːa/ (n)
Fußknöchel, Knöchel
  nivel säären ja jalkaterän välissä

nilviäinen /nˈilvɪˌæinen/ (n)
Weichtier, Molluske
  tavallisesti pehmeäruumiisten yksineuvoisten suvullisesti lisääntyvien kaikissa maailman merissä, jonkin verran sisävesissä ja osa maalla olevien, vaihtelevan kokoisten selkärangattomien suuren kokonaisuuden, eläinkunnan pääjakson Mollusca edustaja

nimekäs /nˈimekæs/ (adj)
namhaft
  nimeä saanut, monen tuntema, tunnettu, kuuluisa

nimellisarvo /nˈimellɪsˌarvo/ (n)
Nennwert
  hyödykkeen nimellinen arvo

nimelliskorko /nˈimellˌiskorko/ (n)
Nominalzins, Nominalzinsfuß
  sopimusehdoissa määritelty korkokanta; jos nimelliskorosta vähennetään inflaation vaikutus, saadaan reaalikorko

nimetä /nˈimetæ/ (v)
nennen
  antaa nimeksi

nimetön /nˈimetøn/ (adj)
namenlos
  ilman nimeä oleva, sellainen jolla tai millä ei ole nimeä
anonym
  joka ei ilmaise nimeään, anonyymi

nimetön /nˈimetøn/ (n)
Ringfinger
  sormi ihmisen kädessä keskisormen ja pikkusormen välissä

nimi /nˈimɪ/ (n)
Name
  käsitteen pelkistetty verbaalinen kuvaus, sovittu nimitys. Nimet luokitellaan nimisanoihin eli substantiiveihin ja luonteensa mukaisesti siellä alaryhmiin.

nimiavaruus /nˈimɪˌavaruːs/ (n)
Namensraum
  formaalin kielen symboleja ryhmäksi sitova määritelmä, jonka sisältö voidaan ottaa käyttöön kokonaan tai nimi kerrallaan

nimikirjoitus /nˈimɪkˌirjoitus/ (n)
Autogramm, Unterschrift
  henkilön itsensä omalla persoonallisella tavallaan käsin kirjoittama oma nimi

nimipäivä /nˈimɪpˌæivæ/ (n)
Namenstag
  eri kalentereissa tietylle etunimelle omistettu päivä. Eri maissa ja kulttuureissa nimipäivän merkitys vaihtelee.

nimittäin /nˈimɪtːæin/ (adv)
nämlich
  sana, jota seuraa tarkennus edellä sanottuun

nimittäjä /nˈimɪtːˌæjæ/ (n)
Benennung, Nenner
  murtoluvussa jakoviivan alapuolella oleva luku tai lauseke

niobium /nˈiobium/ (n)
Niob
  eräs alkuaine

nippuside /nˈipːusˌide/ (n)
Kabelbinder
  muovinen kiinnike, jota käytetään sähköjohtojen niputtamiseen

niqab /nˈikab/ (n)
Niqab
  musliminaisten käyttämä kasvot lähes kokonaan peittävä huntu, jossa on pieni aukko silmille

nirso /nˈirso/ (adj)
wählerisch
  (esim. ruoan suhteen) vaativa, valikoiva, turhantarkka

niska /nˈiska/ (n)
Genick, Nacken
  kaulan takaosa; ruumiinosa selkäpuolella pään ja vartalon välillä
Spannbalken
  rakennetta kannattava rungon osa, runkopuu

nissi /nˈissɪ/ (n)
Nische
  syvennys seinässä ikkunaa, uunia, patsasta t. koriste-esinettä varten

nisäkäs /nˈisækæs/ (n)
Säugetier
  imettäväinen; selkäjänteisten nisäkkäiden luokkaan kuuluva eläin, joka imettää poikasiaan

nitoja /nˈitoja/ (n)
Tacker, Heftapparat
  (arkikieltä) nitomalaite

nivel /nˈivel/ (n)
Gelenk
  (anatomia) kahden toisiinsa liittyvän tukirangan osan liikkuva tai kiinteä liitos

niveljalkainen /nˈiveljˌalkainen/ (n)
Gliederfüßer
  -pääjakson eläin

niveljalkaiset /nˈiveljˌalkaiset/ (n)
Gliederfüßer
  eläinkunnan suurin pääjakso,

nivelside /nˈivelsˌide/ (n)
Band
  säikeinen, runsaasti kollageenia sisältävä sidekudos, joka yhdistää kaksi nivelen liittämää luuta toisiinsa ja pitää niveltä koossa

niçard /nˈikard/ (n)
Nissart
  Côte d'Azurin rannikkoalueella ja Monacossa puhuttu provensaalin alamurre

nobelium /nˈobelium/ (n)
Nobelium
  eräs alkuaine

noin /nˈoin/ (adv)
ungefähr, circa
  likimain, suunnilleen; lyhenne on n.
so
  tuolla tavalla

noita /nˈoita/ (n)
Hexe
  entisajan epäkristillisiä ja siksi pahoiksi leimattuja tietäjiä ja magian, noituuden tai kansanlääkinnän harjoittajia

noitavaino /nˈoitavˌaino/ (n)
Hexenverfolgung
  noituudesta epäiltyjen vastainen liikehdintä, jota ilmeni varsinkin 1500–1600-luvun Euroopassa

noituus /nˈoituːs/ (n)
Hexerei
  se, että on noita; noidan taikakeinot

nojatuoli /nˈojatˌuolɪ/ (n)
Fauteuil, Lehnsessel
  suuri yl. pehmustettu tuoli, jossa on takana selkänoja ja istuinosan molemmin puolin käsinojat

noki /nˈokɪ/ (n)
Ruß, Russ
  epätäydellisestä palamisesta syntyvä hienojakoinen hiili

nokinen /nˈokɪnen/ (adj)
russig
  noen peittämä

nokka /nˈokːa/ (n)
Schnabel
  linnun tai nokkaeläimen ulkoneva sarveisaineesta muodostunut leukaosa

nokkaeläimet /nˈokːaelˌæimet/ (n)
Kloakentiere
  eräs munivien nisäkkäiden alaluokkaan kuuluva nisäkäslahko ()

nokkaeläin /nˈokːaelæin/ (n)
Kloakentier
  mikä tahansa nokkaeläinten lahkoon () kuuluva nisäkäslaji tai sellaisen yksilö

nokkahuilu /nˈokːahwˌilu/ (n)
Blockflöte
  soittimen päässä olevaan suukappaleeseen puhallettava huilu, päästä puhallettava huilu

nokkakala /nˈokːakˌala/ (n)
Hornhecht
  eräs nokkakaloihin kuuluva pitkä ja laiha kalalaji () tai sen yksilö

nokkakolari /nˈokːakˌolarɪ/ (n)
Fron­tal­zu­sam­men­stoß
  autojen törmääminen toisiinsa keulat edellä

nokkasiili /nˈokːasˌiːlɪ/ (n)
Ameisenigel, Schnabeligel
  nokkaeläimiin kuuluva Australiassa ja Tasmaniassa elävä siiliä muistuttava eläin ()

nokkonen /nˈokːonen/ (n)
Brennnessel, Nessel
  isonokkonen, eräs runsastyppistä maata rakastava kasvi, joka tunnetaan siitä että sen lehdissä on poltetta aihettavia piikkejä (Urtica dioica)

nokkosperhonen /nˈokːospˌerhonen/ (n)
Kleiner Fuchs
  tunnettu euraasialainen toukkana nokkosia syövä punaoranssi päiväperhonen

nokturno /nˈokturno/ (n)
Nocturne, Nokturne
  yöllistä tunnelmaa kuvaava sävellysmuoto

nolostua /nˈolostˌua/ (v)
sich verlegen fühlen
  tulla noloksi

nominaalinen /nˈomɪnˌaːlɪnen/ (adj)
nominal
  ominaisuuksiltaan nominin kaltainen

nominatiivi /nˈomɪnatˌiːvɪ/ (n)
Nominativ
  nominin perusmuoto

nomini /nˈomɪnɪ/ (n)
Nomen, Namenwort
  sana, joka taipuu sijamuodoissa sekä yksikössä ja monikossa

nopea /nˈopea/ (adj)
schnell, rasch, geschwind, fix, flink, prompt
  sellainen, jolla on suuri nopeus

nopeasti /nˈopeˌastɪ/ (adv)
schnell, geschwind
  suurella nopeudella

nopeaälyinen /nˈopeˌaælˌyinen/ (adj)
klug, intelligent, scharfsinnig
  nopeasti tajuava, nokkela

nopeus /nˈopeus/ (n)
Geschwindigkeit
  vektorisuure, joka ilmaisee liikkeen määrän ja suunnan; paikan muutos tietyssä ajassa, aikayksikössä kuljettu matka; yksikkö metriä sekunnissa (m/s)

nopeusmittari /nˈopeusmˌitːarɪ/ (n)
Tachometer
  nopeutta mittaava laite, takometri

noppa /nˈopːa/ (n)
Würfel
  arpakuutio eli peleissä ja leikeissä käytetty satunnaistuloksia antava viskeltävä tahokas esine

noppafriisi /nˈopːafrˌiːsɪ/ (n)
Würfelfries
  romaanisen arkkitehtuurin käyttämä lista, jonka koristelu koostuu kolmiulotteisesta ruutukuviosta

noradrenaliini /nˈoradrˌenalˌiːnɪ/ (n)
Noradrenalin
  eräs keskushermoston välittäjäaine

norja /nˈorja/ (n)
Norwegisch
  norjan kieli, Norjassa puhuttava taustaltaa germaanis-skandinaavinen kieli (kielitunnus: no)

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (adj)
norwegisch
  Norjasta peräisin oleva tai Norjaan liittyvä

norjalainen /nˈorjalˌainen/ (n)
Norweger, Norwegerin
  pysyvästi Norjassa asuva henkilö

norjanvuonohevonen /nˈorjanvˌuonohˌevonen/ (n)
Fjordpferd, Norwegisches Fjordpferd
  eräs hevosrotu

norkko /nˈorkːo/ (n)
Kätzchen
  velttolapakkoinen tähkää muistuttava puun riippuva kukinto

normaali /nˈormaːlɪ/ (adj)
normal
  säännönmukainen, odotuksia vastaava, hyväksyttävä, tavanomainen

normaali /nˈormaːlɪ/ (n)
Normale
  suoraa tai tasoa vastaan kohtisuora suora tai vektori
  ohjeeksi tarkoitettu tyypitetty malli, esikuva tai esine

normaalijakauma /nˈormaːlˌijakˌauma/ (n)
Gauß-Verteilung, Normalverteilung
  eräs jakauma, jossa sen vasemmalla ja oikealla puolella on saman verran alkioita ja alkiot keskittyvät keskiarvon ympärille symmetrisesti

norsu /nˈorsu/ (n)
Elefant
  elefantti, suurin maalla elävä nisäkäs ()

norsunluinen /nˈorsunlwɪnen/ (adj)
elfenbeinern
  sellainen, joka on norsunluuta, norsunluusta valmistettu

norsunluu /nˈorsunluː/ (n)
Elfenbein
  norsun syöksyhampaiden kova luu

norsunluutorni /nˈorsunlˌuːtornɪ/ (n)
Elfenbeinturm
  todellisesta elämästä irrallaan oleva toimielin tai instituutio, joka usein pyrkii ohjaamaan, kritisoimaan tai muuten vaikuttamaan yhteiskunnan tai yhteisön toimintaan; organisaatiossa ylempänä olevista toimielimistä tai teoreetikoista käytetty halventava ilmaus

nostaa /nˈostaː/ (v)
heben, abheben
  siirtää tai laittaa ylemmäs; saada nousemaan ylös, ilmaan

nostalgia /nˈostalɡˌia/ (n)
Nostalgie
  menneen ikävöinti, kaiho ja haikeus

noste /nˈoste/ (n)
Auftrieb
  (fysiikka) Arkhimeden lain mukaisesti nesteeseen tai kaasuun upotettuun kappaleeseen suoraan ylöspäin vaikuttava voima

notaari /nˈotaːrɪ/ (n)
Notar
  eräiden, nykyisin yleensä lainoppineisuutta vaativien tehtävien nimike

noteerata /nˈoteːrˌata/ (v)
notieren
  määrittää hinta pörssissä; olla kaupan pörssissä
beachten
  panna merkille, huomioida
bewerten, schätzen
  arvostaa

notkea /nˈotkea/ (adj)
geschmeidig
  joka taipuu hyvin

nousta /nˈousta/ (v)
steigen, aufsteigen
  liikkua ylöspäin tai ylemmäs, kohota

noutaa /nˈoutaː/ (v)
abholen
  käydä hakemassa, hakea

novelli /nˈovellɪ/ (n)
Novelle
  lyhyehkö kaunokirjallinen kertomus

nuha /nˈuha/ (n)
Schnupfen
  nenän limakalvojen tulehdus, joka aiheuttaa liman vuotamista nenästä

nuijanukutus /nwˈijanˌukutus/ (n)
Holzhammernarkose
  tajuttomuus, joka johtuu päähän osuneesta tylpän esineen iskusta

nuijapää /nwˈijapæː/ (n)
Kaulquappe
  sammakkoeläinten vedessä elävä raajaton poikasvaihe

nukahtaa /nˈukahtaː/ (v)
einschlafen
  vaipua uneen

nukke /nˈukːe/ (n)
Puppe
  usein ihmishahmoa esittävä leikkikalu

nukkekoti /nˈukːekˌotɪ/ (n)
Puppenstube, Puppenhaus
  pieni leikkitalo, jossa on pienoiskokoisia huonekaluja ja muita tavaroita, nukketalo

nukkua /nˈukːua/ (v)
schlafen
  olla unessa

nukkumaanmenoaika /nˈukːumˌaːnmenoˌaika/ (n)
Schlafenszeit
  aika, jolloin mennään nukkumaan

nukkumalähiö /nˈukːumˌalæhˌiø/ (n)
Schlafstadt
  lähiö, jossa ei ole työpaikkoja

numeraali /nˈumerˌaːlɪ/ (n)
Zahlwort
  nomineihin kuuluva lukusana, joka voidaan ilmaista myös numeromerkein; jaetaan kahteen ryhmään, kardinaalilukuihin ja ordinaalilukuihin

numero /nˈumero/ (n)
Ziffer, Zahl
  kirjoitusjärjestelmässä oleva tietyn lukusanan eli numeraalin esittämiseksi sovittu merkki, numeromerkki
Zahl, Ziffer, Nummer
  numeroin (1) tehty merkintä, joka kuvaa erilaisissa järjestelmissä asemaa, kokoa, osaa, sijaintia tai muuta yksilöintiä, usein kirjainten yhteydessä käytetty symboli
Nummer
  ohjelmanumero, esitys

numismatiikka /nˈumɪsmatˌiːkːa/ (n)
Numismatik, Münzkunde
  historian tutkimusta tukeva erityisesti metallirahoja, mutta myös muita maksuvälineitä ja mitaleja käsittelevä tiede

nummi /nˈummɪ/ (n)
Heide
  pääsääntöisesti karu, puuton tai matalakasvuista kasvustoa sisältävä alue, jossa hapan hedelmätön maaperä

nuoli /nˈuolɪ/ (n)
Pfeil
  teräväkärkinen, jousessa käytettävä ammus

nuolla /nˈuolla/ (v)
lecken
  kosketella kielellään

nuori /nˈuorɪ/ (adj)
jung, jugendlich
  sellainen, jolla on alhainen ikä tai, jolla on vähäinen määrä elettyjä vuosia. Hyvin nuoria saatetaan kutsua pieniksi, eikä aina koon mukaan.

nuori /nˈuorɪ/ (n)
Junge
  ihminen, joka ei ole vielä aikuistunut

nuoriso /nˈuorɪso/ (n)
Jugend
  nuoret ihmiset

nuortenkirja /nˈuorteŋkˌirja/ (n)
Jugendbuch
  nuorille suunnattu kirja

nuoruus /nˈuoruːs/ (n)
Jugend
  ihmisen ikäkausi lapsuuden ja aikuisuuden välillä, aika jolloin ihminen on nuori

nuotio /nˈuotɪo/ (n)
Feuer
  avoimeen paikkaan ilman kiinteätä tulisijaa sytytetty kontrolloitu, pienehkö tuli

nuotti /nˈuotːɪ/ (n)
Note
  musiikin kirjallisessa muistiin merkitsemisessä käytettävä symboli, joka osoittaa sävelen korkeuden ja sävelen keston annetussa tempossa

nuottiavain /nˈuotːɪavain/ (n)
Schlüssel, Notenschlüssel
  nuottiviivaston merkki, joka ilmoittaa viivaston perussävelkorkeuden

nuppi /nˈupːɪ/ (n)
Knopf
  yl. pieni pallon t. puolipallon muotoinen paksunnos, ponsi, kohouma tms. tav. esineen päässä koristeena, kädensijana, luiskahtamisen esteenä tms.

nurmipuntarpää /nˈurmɪpˌuntarpæː/ (n)
Wiesen-Fuchsschwanz
  eräs puntarpäihin kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

nussia /nˈussɪa/ (v)
bumsen, ficken, vögeln, pimpern
  naida, harrastaa seksiä

nuttura /nˈutːura/ (n)
Dutt
  niskaan tai päälaelle yhteenkootut hiukset

nuudeli /nˈuːdelɪ/ (n)
Nudel
  eräs nauhamainen pastatyyppi

nuuska /nˈuːska/ (n)
Snus
  suussa ylä- tai alahuulen alla käytettävä tupakkatuote, jonka nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta

nyanssi /nˈyanssɪ/ (n)
Nuance
  vivahde, vivahdus

nykyaikainen /nˈykyˌaikainen/ (adj)
modern, zeitgenössisch, neumodisch
  sellainen, joka tai mikä kuluu nykyaikaan ja on siihen mukautunut

nykyinen /nˈykyinen/ (adj)
gegenwärtig, jetzig
  sellainen, joka on olemassa tai vallitsee parhaillaan; tällä hetkellä oleva, tämänhetkinen

nykyään /nˈykyæːn/ (adv)
heute
  näinä aikoina, nykyisin

nymfi /nˈymfɪ/ (n)
Nymphe
  kreikkalaisen mytologian luonnonhengetär, johonkin paikkaan tai maanmuotoon liittyvä jumalolento

nyrkkeilijä /nˈyrkːeilˌijæ/ (n)
Boxer, Boxerin
  henkilö, joka harjoittaa nyrkkeilyä

nyrkkeily /nˈyrkːeily/ (n)
Boxen
  kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi ottelijaa yrittävät lyödä toisiaan pehmustetuilla hanskoilla suojatuilla nyrkeillään

nyrkki /nˈyrkːɪ/ (n)
Faust
  käsi, jonka sormet on puristettu suppuun vasten kämmentä

nyrkkirauta /nˈyrkːɪrˌauta/ (n)
Schlagring
  käteen laitettava ase, joka vahvistaa lyönnin tehoa

nyrkkisääntö /nˈyrkːɪsˌæːntø/ (n)
Faustregel
  sääntö, joka yleensä toimii tai pitää paikkansa

nyrkkitervehdys /nˈyrkːɪtˌervehdys/ (n)
Ghettofaust
  tervehdys, jossa tervehtijät painavat tai lyövät nyrkkinsä vastakkain

nyt /nˈyt/ (adv)
jetzt, nun
  parhaillaan, parasta aikaa, juuri puhehetkellä

nyökätä /nˈyøkætæ/ (v)
nicken
  heilauttaa päätään siten, että leuka käväisee lähellä rintaa tyypillisesti myönteisen vastauksen tai tervehdyksen merkiksi

näennäinen /nˈæennˌæinen/ (adj)
scheinbar
  sellainen, mikä vaikuttaa joltakin olematta sitä todellisuudessa

näennäistiede /nˈæennˌæistiede/ (n)
Pseudowissenschaft
  tieteenä esiintyvä tieto tai tietojen kokoelma, joka ei täytä tieteelle asetettuja kriteereitä

nähdä /nˈæhdæ/ (v)
sehen
  aistia näköaistin avulla, kyetä erottamaan silmillään
  ymmärtää, tajuta
treffen
  tehdä näköhavainto, havaita

nähtävyys /nˈæhtævyːs/ (n)
Sehenswürdigkeit
  näkemisen tai vierailun arvoisena pidetty paikka, rakennus, muistomerkki tmv.

näin /nˈæin/ (adv)
so
  tällä tavalla, tähän tapaan

näkeminen /nˈækemɪnen/ (n)
Sehen
  (fysiologia), (psykologia) näköhavainto eli näköjärjestelmän kyky tulkita valon välittämää visuaalista informaatiota ja aivojen siitä muodostamaa "kuvaa"

näkemys /nˈækemys/ (n)
Anschauung
  sisäistynyt mielikuva; henkilökohtainen mielipide

näkkileipä /nˈækːɪlˌeipæ/ (n)
Knäckebrot
  kovaa kuivattua litteää rukiista valmistettua leipää

näky /nˈæky/ (n)
Anblick
  vaikuttava näkymä

näkyvä /nˈækyvæ/ (adj)
sichtbar
  joka on ilmiselvästi havaittavissa

nälkä /nˈælkæ/ (n)
Hunger
  ruumiillinen tuntemus, että tarvitsee ruokaa; näläntunne

nälkäinen /nˈælkæinen/ (adj)
hungrig
  sellainen, jolla on nälkä

nälkälakko /nˈælkælˌakːo/ (n)
Hungerstreik
  protesti, jossa protestoija kieltäytyy syömästä ja näännyttää itseään

nälänhätä /nˈælænhˌætæ/ (n)
Hungersnot, Hunger
  vallitseva ruoan äärimmäinen niukkuus, mikä johtaa aliravitsemukseen ja siihen, että kaikille ei ole saatavissa tarpeeksi ravintoa hengissä pysymiseksi

nänni /nˈænnɪ/ (n)
Brustwarze, Nippel
  nisäkkään pyöreä ja ulkoneva nysty, jonka kärkeen maitotiehyt avautuu

nännipiha /nˈænnɪpˌiha/ (n)
Warzenhof
  areola; rinnan kärkiosassa väriltään tummempi, pyöreä alue, jonka keskellä nänni sijaitsee

näppituntuma /nˈæpːɪtˌuntuma/ (n)
Fingerspitzengefühl
  aavistus, arvaus, intuitio

näppäimistö /nˈæpːæimˌistø/ (n)
Tastatur
  tiedon syöttämiseen tarkoitettu laite, joka koostuu sormilla painettavista näppäimistä

näppäin /nˈæpːæin/ (n)
Taste
  kirjoituskoneen, puhelimen, tietokoneen, soittimen tai vastaavan laitteen sormella painettava nappula, jota painamalla välittyy haluttu toiminne mekaanisesti tai sähköisesti

närhi /nˈærhɪ/ (n)
Eichelhäher, Häher
  värikäs varislintu ()

nätkelmät /nˈætkelmæt/ (n)
Platterbsen
  yksi hernekasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

näykkijäkilpikonna /nˈæykːɪjækˌilpɪkˌonna/ (n)
Schnappschildkröte
  aggressiivinen amerikkalainen kilpikonnalaji, jota tavataan pääasiassa Yhdysvaltojen eteläisissä osavaltioissa, Chelydra serpentina serpentina

näytelmä /nˈæytelmæ/ (n)
Theaterstück, Schauspiel, Bühnenstück, Bühnenwerk
  vuoropuheluihin perustuva, tavallisesti näyttämöllä esitettäväksi tarkoitettu kirjallisen tekstin muoto; draamaan perustuva teatteriesitys

näytteillepano /nˈæytːeillˌepano/ (n)
Aufmachung, Ausstellung, Zurschaustellung
  katseltavaksi asettaminen, nähtäväksi sijoittaminen

näyttelijä /nˈæytːelˌijæ/ (n)
Schauspielerin, Schauspieler
  henkilö joka näyttelee jotain roolia työkseen

näyttelijätär /nˈæytːelˌijætær/ (n)
Schauspielerin
  naispuolinen näyttelijä

näyttely /nˈæytːely/ (n)
Ausstellung
  esineiden tai asioiden esittelemiseen tarkoitettu tapahtuma

näyttämö /nˈæytːæmø/ (n)
Bühne
  esiintymislava, jolla teatterin näyttelijät esiintyvät

näyttämömestari /nˈæytːæmømˌestarɪ/ (n)
Inspizient
  teatterin teknisiä töitä näyttämöllä ja työpajalla johtava henkilö

näyttää /nˈæytːæː/ (v)
aussehen
  olla jonkin näköinen
aussehen, wirken
  vaikuttaa joltakin
zeigen
  antaa jonkun nähtäväksi, esitellä

näyttö /nˈæytːø/ (n)
Bildschirm, Monitor, Anzeige
  näyttölaite; kuvaa näyttävä elektroninen laite

näytönohjain /nˈæytønˌohjain/ (n)
Grafikkarte
  tietokoneen komponentti, joka piirtää grafiikan tietokoneen näytölle

näätä /nˈæːtæ/ (n)
Marder, Baummarder
  mäntynäätä, näätäeläimiin kuuluva petonisäkäs (Martes martes), jota metsästetään turkiksiksi

nöyrä /nˈøyræ/ (adj)
demütig, ergeben, unterwürfig gehorsam, willig
  tottelevainen, sopeutuvainen, kuuliainen
bescheiden
  vaatimaton

obeliski /ˈobelˌiskɪ/ (n)
Obelisk
  yhdestä kivestä veistetty, pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu on pyramidin muotoinen

objekti /ˈobjektɪ/ (n)
Objekt
  esine, olio

objektiivi /ˈobjektˌiːvɪ/ (n)
Objektivlinse
  (optiikka) linssi tai linssiyhdistelmä, joka toimii kuvanmuodostajana erilaisissa optisissa kojeissa
Objektiv
  joidenkin kielten kieliopillinen lauseenjäsen

oblasti /ˈoblastɪ/ (n)
Oblast
  (neuvostoaikainen) hallintoalue

oboe /ˈoboe/ (n)
Oboe
  kaksoisruokolehdykkäsoitinten perheeseen kuuluva puupuhallin

oboli /ˈobolɪ/ (n)
Obolus
  hopea- tai pronssiraha, kuudesosa muinaisesta drakmasta

observatorio /ˈobservˌatorˌio/ (n)
Sternwarte, astronomisch Observatorium
  havaintoasema, jossa seurataan tähtiä ja muita taivaankappaleita, yleensä teleskoopin avulla

odottaa /ˈodotːaː/ (v)
warten, erwarten
  pysyä jossakin paikassa ja pidättäytyä tekemästä muuta, kunnes jokin tulossa oleva asia tapahtuu

odottamaton /ˈodotːˌamaton/ (adj)
unerwartet
  täysin äkillinen, tai äkillisesti tapahtuva; sellainen, jota ei oltu osattu odottaa

odottaminen /ˈodotːˌamɪnen/ (n)
Erwartung
  vaihtelevan kestoinen odotuksen tapahtuma

odotushuone /ˈodotˌushuone/ (n)
Wartezimmer, Warteraum
  yleisölle tarkoitetun vastaanoton eteistilan ja vastaanoton välille sijoitettu huonetila

oftalmofobia /ˈoftalmˌofobˌia/ (n)
Ophthalmophobie
  sairaalloinen tuijotetuksi joutumisen kammo

ogonek /ˈoɡonek/ (n)
ogonek
  (typografia) Kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää oikealle suunnatulta koukulta: [ ˛ ], ”häntä”; esimerkiksi puolan sanassa Wałęsa. Useissa kielissä käytetty nasaaliäänteen merkkinä. Liettuassa nykyisin pitkän äänteen merkki (ą, ę, į, ų).

oheislaite /ˈoheislˌaite/ (n)
Peripherieeinheit
  tietokoneeseen kytkettävä ulkoinen laite, joka kommunikoi tietokoneen kanssa, usein syöttö- tai tulostuslaite, tietoliikennelaite tai massamuisti

ohimo /ˈohɪmo/ (n)
Schläfe
  silmäkulman takainen alue pään sivulla, anatomiassa tempus

ohimoluu /ˈohɪmoluː/ (n)
Schläfenbein
  ohimon kohdalla, päälaenluun alapuolella oleva luu ()

ohjaaja /ˈohjaːja/ (n)
Regisseur, Spielleiter
  henkilö, joka vastaa tuotannossa teoksen taiteellisesta ilmaisusta; elokuvaohjaaja, teatteriohjaaja

ohjain /ˈohjain/ (n)
Controller, Steuerung
  ohjaamiseen käytettävä mekanismi

ohjaus /ˈohjaus/ (n)
Regie
  teoksen taiteellisesta ilmaisusta vastaaminen

ohjaustanko /ˈohjaustˌaŋko/ (n)
Lenker, Steuerhorn
  osa, jolla polkupyörää, moottoripyörää, moottorikelkkaa tai eräitä lentokonetyyppejä ohjataan: yksinkertaisimmillaan pelkkä manuaalisesti käännettävä putki, kehittyneimmillään kulkuvälineen muuhun tekniikkaan pitkälti integroitu elektromekaaninen laite

ohjearvo /ˈohjeˌarvo/ (n)
Richtwert
  ohjeellinen arvo, jota tulisi tavoitella

ohjelma /ˈohjelma/ (n)
Programm
  se mitä tilaisuudessa tapahtuu, tapahtumien ajoitus, aikataulu
  esityslista; suunnitelma
  puolueiden poliittisista tavoitteistaan koostama kirjallinen yhteenveto, puolueohjelma, vaaliohjelma
  televisiossa esitettävä yksittäinen ohjelma, televisio-ohjelma

ohjelmamusiikki /ˈohjelmˌamusˌiːkːɪ/ (n)
Programmusik
  soitinmusiikki, jolla halutaan välittää kuulijalle musiikin ulkopuolisia mielleyhtymiä tai tunnelmaa esimerkiksi sävellyksen nimellä tai viittauksella johonkin tarinaan tai maalaukseen

ohjelmoida /ˈohjelmˌoida/ (v)
programmieren
  kirjoittaa tietokoneohjelma ohjelmointikielellä

ohjelmoija /ˈohjelmˌoija/ (n)
Programmierer, Programmiererin
  henkilö, joka ohjelmoi tietokoneita ammatikseen jollakin ohjelmointikielellä; tietokoneohjelmoija

ohjelmointi /ˈohjelmˌointɪ/ (n)
Programmierung
  tietokoneohjelman kirjoittaminen ohjelmointikielellä

ohjelmointikieli /ˈohjelmˌointɪkˌielɪ/ (n)
Programmiersprache
  keinotekoinen kieli, jota käytetään mm. tietokoneohjelmien tekemiseen eli ohjelmoimiseen

ohjus /ˈohjus/ (n)
Lenkflugkörper
  aktiivisesti ohjattu tai maaliin hakeutuva raketti- tai suihkumoottorilla varustettu ase

ohmi /ˈohmɪ/ (n)
Ohm
  resistanssin (sähköisen vastuksen) SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Ω)

ohra /ˈohra/ (n)
Gerste
  pelto-ohra, ohrien suvun monimuotoinen viljalaji (Hordeum vulgare), jonka kukinto on tähkä, johon jyvät muodostuvat

ohut /ˈohut/ (adj)
dünn
  paksuudeltaan tai vahvuudeltaan vähäinen

ohutsuoli /ˈohutsˌuolɪ/ (n)
Dünndarm
  mahalaukun mahaportista paksusuoleen ulottuva suolen ensimmäinen osa

oidipaalinen /ˈoidɪpˌaːlɪnen/ (adj)
ödipal
  psykoanalyyttisessä teoriassa oidipuskompleksin leimaamaan psykoseksuaaliseen kehitysvaiheeseen liittyvä tai kuuluva

oidipuskompleksi /ˈoidɪpˌuskomplˌeksɪ/ (n)
Ödipuskomplex
  psykoanalyyttisen teorian mukaan 3–6-vuotiaalle lapselle tyypillinen ilmiö, jossa tämä tuntee vetoa toista sukupuolta olevaan vanhempaansa ja kokee toisen vanhempansa kilpailijakseen

oikea /ˈoikea/ (adj)
echt, richtig
  aito, todellinen, ei väärä
rechts
  oikeanpuoleinen, oikealla puolella oleva; ei vasen

oikeudenkäynti /ˈoikeudˌeŋkæyntɪ/ (n)
Gerichtsverhandlung
  laissa säännelty menettely, jossa tuomioistuin ratkaisee, mikä yksittäisessä asiassa on lainmukaista

oikeudenmukaisuus /ˈoikeudˌenmukˌaisuːs/ (n)
Gerechtigkeit
  yleistä oikeuskäsitystä vastaava teko tai toimi

oikeus /ˈoikeus/ (n)
Recht
  vapaus tehdä jotakin tai olla tekemättä jotakin
  tietynlainen lainkäytön järjestelmä periaatteineen
Gericht
  tuomioistuin
Gerechtigkeit, Justiz
  oikeudenmukaisuus

oikeusaste /ˈoikeusˌaste/ (n)
Instanz
  instanssi; oikeuslaitokseen kuuluvan tuomioistuimen asema verrattuna sen alapuolella tai yläpuolella oleviin tuomioistuimiin

oikeusjuttu /ˈoikeusjˌutːu/ (n)
Prozess, Rechtsstreit, Rechtssache
  tuomioistuimen ratkaistavaksi joutunut asia

oikeuslaitos /ˈoikeuslˌaitos/ (n)
Rechtswesen
  tuomiovaltaa käyttävät toimielimet; valtiovaltaa käyttävät toimielimet, joilla on oikeus päättää siitä, miten lakeja tulee soveltaa

oikeusriita /ˈoikeusrˌiːta/ (n)
Rechtsstreit
  tuomioistuimessa tai välimiesoikeudessa ratkaistava erimielisyys

oikeustoimi /ˈoikeustˌoimɪ/ (n)
Rechtsgeschäft
  tahdonilmaisu, jolla perustetaan, muutetaan, siirretään tai kumotaan jonkun/jonkin oikeussubjektin oikeus johonkin

oikeustoimikelpoisuus /ˈoikeustˌoimɪkˌelpoisuːs/ (n)
Geschäftsfähigkeit
  se, että on oikeustoimikelpoinen

oikeusvaikutus /ˈoikeusvˌaikutus/ (n)
Rechtsfolge
  se, mitä oikeuksia tai velvollisuuksia jokin laki, oikeustoimi, viranomaisen hallintopäätös tai tuomioistuimen ratkaisu synnyttää, muuttaa tai kumoaa

oikeusvaltio /ˈoikeusvˌaltɪo/ (n)
Rechtsstaat
  valtio, jota hallitaan lakien mukaan ja jossa kansalaiset ovat suojassa viranomaisten mielivallalta

oikeuttaa /ˈoikeutːaː/ (v)
begründen
  olla moraalisesti hyväksyttävä peruste jollekin
berechtigen
  antaa oikeus johonkin

oikokulma /ˈoikokˌulma/ (n)
strecken Winkel
  kulma, jonka asteluku on 180°

oikosulku /ˈoikosˌulku/ (n)
Kurzschluss, Blackout
  jännitteisen suljetun virtapiirin tila, jossa kuormana oleva virtapiiri on lähes vastukseton eli piirin resistiivinen impedanssi on hyvin pieni

oire /ˈoire/ (n)
Symptom
  enteellinen merkki sairaudesta tai taudista, taudin tunnistamiseen käytettävä merkki, tunnusmerkki

oireyhtymä /ˈoireyhtˌymæ/ (n)
Syndrom
  samanaikaisesti esiintyvien oireiden kokonaisuus; syndrooma

oja /ˈoja/ (n)
Graben
  maahan kaivettu ura pintavesien pois johtamista tai maanalaisen johdon sijoittamista varten

okapi /ˈokapɪ/ (n)
Okapi
  Afrikassa elävä nisäkäs

okariina /ˈokarˌiːna/ (n)
Okarina
  umpinainen puhallinsoitin, tyypiltään astiahuilu

okkultismi /ˈokːultˌismɪ/ (n)
Okkultismus
  salaoppien harjoittaminen; salaopit sinänsä

oksa /ˈoksa/ (n)
Ast, Zweig
  puuvartisen kasvin, puun tai pensaan, rungosta eroava haara tai haarauma, jossa lehdet ja kukat kasvavat

oksaalihappo /ˈoksaːlɪhˌapːo/ (n)
Oxalsäure
  yksinkertaisin dikarboksyylihappo, kemiallinen kaava on C₂H₂O₄

oksennuspallo /ˈoksennˌuspallo/ (n)
Gewölle
  eräiden lintujen pallona oksentama ruoan sulamaton aines

oksentaa /ˈoksentaː/ (v)
erbrechen, kotzen, übergeben
  kokea fysiologinen reaktio, joka poistaa vatsan sisältöä voimallisesti suun kautta (tekijän tahdosta riippumattomana refleksina tai siten, että tekijä itse edesauttaa sitä)

oksete /ˈoksete/ (n)
Emetikum
  oksentamisen aikaansaava lääkeaine

oksidentti /ˈoksɪdˌentːɪ/ (n)
Abendland, Okzident, Westen
  länsimaailma, länsimaat, länsi, Länsi, läntinen maailma

oksidi /ˈoksɪdɪ/ (n)
Oxid
  oksidi-ioni, hapen anioni O2-

oksitaani /ˈoksɪtˌaːnɪ/ (n)
Okzitanisch
  romaaninen kieli, jota puhutaan pääasiassa Etelä-Ranskassa ja jonkin verran Italiassa ja Espanjassa (Kielitunnus: oc )

oksymoron /ˈoksymoron/ (n)
Oxymoron
  kielellinen ilmaus, jonka sisältämien sanojen merkityksien välillä on ainakin näennäinen ristiriita

oktaavi /ˈoktaːvɪ/ (n)
Oktave
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kahdeksan sävelaskelen väli, intervalli. Puhdas oktaavi on 12 puolisävelaskelta

oktetti /ˈoktetːɪ/ (n)
Oktett
  kahdeksasta muusikosta koostuva yhtye

okulaari /ˈokulˌaːrɪ/ (n)
Okular
  (optiikka) optisten kojeiden käyttäjän silmää lähinnä oleva linssi tai linssijärjestelmä, jonka kautta tavallisesti katsellaan objektiivin muodostamaa kuvaa

olemassaolo /ˈolemˌassaˌolo/ (n)
Existenz, Dasein
  se että on olemassa, oleminen

olento /ˈolento/ (n)
Wesen, Geschöpf
  erillinen elävä olio t. kuvitteellinen hahmo

oleskella /ˈoleskella/ (v)
aufhalten
  olla, viettää aikaansa jossakin paikassa, oleilla

oletettava /ˈoletˌetːava/ (adj)
vermutlich
  sellainen, jonka voidaan olettaa toteutuvan, josta on viitteitä

olettaa /ˈoletːaː/ (v)
vermuten, voraussetzen
  pitää todennäköisenä päättelyn perusteella

oligarkia /ˈolɪɡˌarkɪa/ (n)
Oligarchie
  harvainvalta, jossa hallitseva luokka pyrkii edistämään vain omia etujaan

oligodynamia /ˈolɪɡˌodynˌamɪa/ (n)
Oligodynamie
  eräiden metallien mikrobikasvua estävä vaikutus, oligodynaaminen vaikutus

oliivi /ˈolɪːvɪ/ (n)
Olive
  öljyoliivi, oliivipuu eli öljypuu (Olea europaea), aina vihanta puu
  oliivipuun hedelmä, luumarja

oliivipuu /ˈolɪːvɪpuː/ (n)
Olivenbaum, Ölbaum
  öljypuu, Välimeren alueella kasvatettava puu, joka tuottaa oliiveja

oliiviöljy /ˈolɪːvɪˌøljy/ (n)
Olivenöl
  öljypuun luumarjoista saatu öljy, jota käytetään ruoanvalmistuksessa

olio-ohjelmointi /ˈolɪoˈohjelmˌointɪ/ (n)
objektorientierte Programmierung
  ohjelmointiparadigma, jossa ohjelmointiongelmien ratkaisut jäsennetään olioiden yhteistoimintana

olkakulma /ˈolkakˌulma/ (n)
Schulterwinkel
  bastionin siiven ja kyljen välinen kulma

olkaluu /ˈolkaluː/ (n)
Oberarmknochen
  olkavarressa kyynärpään ja olkapään välissä oleva luu

olkapää /ˈolkapæː/ (n)
Schulter
  kädellisten ruumiinosa, joka sijaitsee olkavarren yläosassa kaulan vieressä

olkavarsi /ˈolkavˌarsɪ/ (n)
Oberarm
  ihmisen ruumiinosa, käsivarren osa, olkanivelen ja kyynärnivelen välinen osa

olki /ˈolkɪ/ (n)
Stroh
  heinäkasvien, tyypillisesti viljan, kuivunut suora korsi puinnin jälkeen

olla /ˈolla/ (v)
sein
  (kopula, joka rinnastaa kaksi asiaa) sisältää sama ominaisuus kuin jk, vastata identtisesti jtk (väliaikaisesti tai pysyvästi)
  muodostaa osa todellisuudesta , pitää hallussaan jtk paikkaa (väliaikaisesti tai pysyvästi)
  muodostaa eksistentiaalilauseen ("jossakin on jotakin" -tyyppisen lauseen)
haben
  (adess. + y. 3. p. + nominatiivi/partitiivi/akkusatiivi) sana, jolla ilmaistaan omistusta

olohuone /ˈolohˌuone/ (n)
Wohnzimmer
  asunnon vapaa-ajan oleskeluun tarkoitettu ja kalustettu huone

olosuhteet /ˈolosˌuhteːt/ (n)
Umstand, Bedingung
  olot

olut /ˈolut/ (n)
Bier
  viljasta, tavallisesti ohrasta, käyttämällä valmistettu alkoholijuoma

olutkori /ˈolutkˌorɪ/ (n)
Bierkiste
  olutpullojen kuljetus- ja säilytyskori, Suomessa 24 pullon vetoinen

olutlasi /ˈolutlˌasɪ/ (n)
Bierglas
  juomalasi, joka on tarkoitettu oluen juomiseen

olutpullo /ˈolutpˌullo/ (n)
Bierflasche
  pullo, jossa on olutta tai on ollut olutta; oluen vähittäismyynnissä käytetty lasipullo, perinteisesti 1/3 litran vetoinen ruskea

olutteltta /ˈolutːˌeltːa/ (n)
Bierzelt
  joidenkin tapahtumien yhteyteen pystytetty teltta jossa on oluen anniskeluoikeus

oluttuoppi /ˈolutːˌuopːɪ/ (n)
Bierkrug
  suurehko korvallinen tasapohjainen astia oluen nauttimiseen

oluttölkki /ˈolutːˌølkːɪ/ (n)
Bierdose
  tyypillisesti kolmannes- tai puolen litran metallitölkki; oluen vähittäismyyntipakkaus

olympiamitali /ˈolympˌiamˌitalɪ/ (n)
Olympiamedaille
  olympialaisissa voitettu mitali

olympiamitalisti /ˈolympˌiamˌitalˌistɪ/ (n)
olympisch Medaillengewinner, olympisch Medaillengewinnerin
  olympialaisissa mitalilla palkittu

oma /ˈoma/ (adj)
eigen
  jonkun omistama

omaisuus /ˈomaisuːs/ (n)
Vermögen
  asiat joihin henkilöllä on omistusoikeus: jonkun omistamat varat, tavarat ja kiinteä omaisuus

omakotitalo /ˈomakˌotɪtˌalo/ (n)
Einfamilienhaus
  yhden perheen asumiskäytössä oleva rakennus tontteineen

omaperäinen /ˈomaperˌæinen/ (adj)
originell
  omintakeinen, persoonallinen

omatunto /ˈomatˌunto/ (n)
Gewissen
  ihmisen sisäinen käsitys oikeasta ja väärästä

omena /ˈomena/ (n)
Apfel
  omenapuussa kasvava pyöreä hedelmä, kasvitieteellisesti epähedelmä, jonka ulkonäkö vaihtelee lajikkeittain

omenapuu /ˈomenapuː/ (n)
Apfelbaum
  tarhaomenapuu , omenoiden tuottamiseen jalostettu hedelmäpuu, josta on useita lajikkeita

omenastruudeli /ˈomenˌastruːdˌelɪ/ (n)
Apfelstrudel
  perinteinen itävaltalainen jälkiruoka

ominaisuus /ˈomɪnˌaisuːs/ (n)
Eigenschaft
  seikka, joka kuvaa millainen jokin asia, henkilö, esine tms. on

omistaa /ˈomɪstaː/ (v)
besitzen
  pitää hallussaan ja määräämisvallassaan, hallita omistusoikeutta
widmen
  tehdä esim. teos jollekulle tietylle ihmiselle

omistaja /ˈomɪstˌaja/ (n)
Besitzer, Eigentümer
  henkilö tai muu taho, joka omistaa jotakin, omistusoikeuden haltija

omistusoikeus /ˈomɪstusˌoikeus/ (n)
Besitzrecht
  laajin oikeusjärjestyksen suoma valta, mikä oikeussubjektilla voi olla esineeseen

ompelukone /ˈompelˌukone/ (n)
Nähmaschine
  yl. laakeiden esineiden yhteen liittämiseen ompelemalla käytettävä mekaaninen tai sähkömekaaninen laite

ongelma /ˈoŋŋelma/ (n)
Problem
  ratkaisua vaativa pulmallinen tilanne tai asia

ongenkoukku /ˈoŋŋeŋkˌoukːu/ (n)
Angelhaken
  teräväkärkinen koukku, joka kiinnitetään siimaan ja johon kalojen on tarkoitus jäädä kiinni

onginta /ˈoŋŋɪnta/ (n)
Angeln
  onkimisen toteutus

onki /ˈoŋkɪ/ (n)
Angel
  yksinkertainen kalastusväline, jonka osat ovat vapa, siima ja koukku sekä yleensä myös koho ja pieni siiman paino lähellä koukkua

onkia /ˈoŋkɪa/ (v)
angeln
  kalastaa käyttämällä onkea

onkologia /ˈoŋkolˌoɡɪa/ (n)
Onkologie
  syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue

onnekas /ˈonnekas/ (adj)
glücklich
  sellainen jolla on hyvä onni

onneksi /ˈonneksɪ/ (adv)
glücklicherweise, zum Glück, erfreulicherweise
  on onni, että

onnellisuus /ˈonnellɪsuːs/ (n)
Glück
  (filosofia), (psykologia) mittapuu, jolla ihminen arvioi myönteisesti elämänsä laadun tarkastellessaan elämäänsä kokonaisuudessaan

onni /ˈonnɪ/ (n)
Glück
  (psykologia) onnellisuus, ilon ja riemun tunne, autuus
  onnekkuus; sattumanvarainen menestys, kohtalon suopeus, menestys, hyvä tuuri, onnekas sattuma; tilanne, jossa asiat sujuvat omalta kannalta hyvin,

onnistua /ˈonnɪstˌua/ (v)
gelingen
  (tehtävästä) päättyä haluttuun lopputulokseen

onnitella /ˈonnɪtella/ (v)
gratulieren
  toivottaa onnea, kehua jkta hänen kohtaamansa onnellisen tapahtuman johdosta, yl. sanomalla tälle "onnea!", "onnittelut!" tms.

onomatopoeettinen /ˈonomˌatopoˌeːtːɪnen/ (adj)
onomatopoetisch
  ääniasultaan merkitsemäänsä asiaa jäljittelevä, esimerkiksi luonnon ääntä jäljittelevä

ontelo /ˈontelo/ (n)
Sinus
  jonkin sisässä oleva ontto tila

ontelokranaatti /ˈontelˌokranˌaːtːɪ/ (n)
Hohlladung
  panssarin läpäisemiseen tarkoitettu ammus, joka perustuu räjähdysvaikutuksen suuntaamiseen

ontologia /ˈontolˌoɡɪa/ (n)
Ontologie
  olevaisen perimmäistä laatua tutkiva filosofian osa

onttosarviset /ˈontːosˌarvɪset/ (n)
Hornträger
  yksi sorkkaeläinten lahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista ()

oodi /ˈoːdɪ/ (n)
Ode
  lyhyt runollinen laulettavaksi tai soitettavaksi tarkoitettu sävelteos; lyyrinen runo

ooppera /ˈoːpːera/ (n)
Oper
  länsimainen taidemuoto, jossa yhdistyvät ns. taidemusiikki ja näytelmä ja jossa usein on täysimittainen sinfoniaorkesteri

oopperamonttu /ˈoːpːeramˌontːu/ (n)
Orchestergraben
  tila näytöslavan ja yleisön välissä, jossa istuvat muusikot ja heitä johtava kapellimestari

opaskoira /ˈopaskˌoira/ (n)
Blindenhund
  ihmisen avuksi koulutettu koira, joka auttaa esimerkiksi näkövammaisia jokapäiväisissä askareissa

opastaa /ˈopastaː/ (v)
führen, helfen, leiten, hinführen
  auttaa jhk tiettyyn paikkaan, neuvoa tietä

operaatiovahvistin /ˈoperˌaːtɪovˌahvɪstɪn/ (n)
Operationsverstärker
  (elektroniikka) monikäyttöinen elektroniikan komponentti, jolla käsitellään analogisia signaaleja

operetti /ˈoperˌetːɪ/ (n)
Operette
  oopperaa kevyempi laulunäytelmä, jossa on puhuttuja vuorosanoja

opetella /ˈopetella/ (v)
erlernen, erwerben
  harjoitella jtk oppiakseen sen

opettaa /ˈopetːaː/ (v)
lehren, beibringen, unterrichten, einrichten abrichten
  antaa uusi tieto tai taito

opettaja /ˈopetːˌaja/ (n)
Lehrer, Lehrerin
  henkilö, joka antaa opetusta oppilaalle

opetus /ˈopetus/ (n)
Unterricht
  opettamisen toteutus, opetustapahtuma
Lehre
  kasvatuksellinen anti, opettavainen asia tarinassa

opiskelija /ˈopɪskˌelɪja/ (n)
Student, Studentin
  opiskeleva, oppilaitosta käyvä tai tutkintoa suorittava henkilö

opiskella /ˈopɪskella/ (v)
studieren
  harjoittaa opintoja, hankkia ja analysoida tietoja

opisto /ˈopɪsto/ (n)
Institut, Schule, Lehranstalt
  (yleensä jnk erikoisalan) oppilaitos

oppia /ˈopːɪa/ (v)
unterweisen
  omaksua uutta tietoa tai uusia taitoja

oppiaine /ˈopːɪˌaine/ (n)
Fach, Gegenstand
  nimetyn alan asioiden ja tietojen suunnitelman mukaiseen opetusohjelmaan kuuluva kouluissa opetettava aihealuekokonaisuus

oppikirja /ˈopːɪkˌirja/ (n)
Lehrbuch
  opetuksen ja opiskelun apuvälineenä käytettävä kirja, joka käsittelee tiettyä aihekokonaisuutta

oppilas /ˈopːɪlas/ (n)
Schüler, Schülerin
  henkilö, joka saa opetusta opettajalta; koululainen tai opiskelija

oppivainen /ˈopːɪvˌainen/ (adj)
gelehrig
  sellainen, joka oppii hyvin, nopeasti, helposti

opportunismi /ˈopːortunˌismɪ/ (n)
Opportunismus
  vallitsevien olojen (moraaliton) hyödyksi käyttäminen

oppositio /ˈopːosˌitɪo/ (n)
Opposition
  (politiikka) yleensä hallitukseen kuulumattomat puolueet
  aspekti, jossa kulmaetäisyys on 180°

optiikka /ˈoptɪːkːa/ (n)
Optik
  valo-oppi, tieteenhaara, joka tutkii valon ja muiden sähkömagneettisten ilmiöiden ominaisuuksia

optinen /ˈoptɪnen/ (adj)
optisch
  optiikkaan liittyvä

oraakkeli /ˈoraːkːˌelɪ/ (n)
Orakel
  jumalilta ennustuksia tai neuvoja välittävä ennustaja

oranki /ˈoraŋkɪ/ (n)
Orang-Utan
  Malesiasta ja Indonesiasta peräisin oleva kädellisiin kuuluva apinalaji, joilla on pitkät kädet ja punertava, joskus ruskea karva

oranssi /ˈoranssɪ/ (adj)
orange, Orange
  väriltään oranssi, oranssin värinen

oranssi /ˈoranssɪ/ (n)
Orange, orange
  punakeltainen väri

orava /ˈorava/ (n)
Eichhörnchen
  mikä tahansa oravien heimoon () kuuluva jyrsijöiden laji tai sellaisen yksilö
Eichhörnchen, Hörnchen
  erityisesti -laji tai sen yksilö

orgaaninen /ˈorɡaːnɪnen/ (adj)
organisch
  hiiltä tai hiilen yhdisteitä sisältävä tai käsittelevä

orgaaninen kemia /ˈorɡaːnɪneŋ kˈemɪa/ (n)
organische Chemie, Organik
  kemian haara, joka on erikoistunut hiiltä ja vetyä sisältäviin kemiallisiin yhdisteisiin

organisointi /ˈorɡanɪsˌointɪ/ (n)
Organisieren
  osien tai toimien järjestäminen toimivaksi kokonaisuudeksi

orgasmi /ˈorɡasmɪ/ (n)
Orgasmus
  refleksi, joka johtuu seksuaalisen kiihottumisen fyysisestä laukeamisesta

ori /ˈorɪ/ (n)
Hengst
  urospuolinen kuohitsematon hevonen, uroshevonen

origami /ˈorɪɡˌamɪ/ (n)
Origami
  perinteinen japanilainen taidemuoto, jossa paperista tehdään taittelemalla erilaisia figuureja, esimerkiksi eläinhahmoja

origo /ˈorɪɡo/ (n)
Origo
  koordinaatiston akseleiden leikkauspiste; nollapiste

orija /ˈorɪja/ (n)
Oriya
  (kielitiede) orijan kieli, indoarjalainen kieli, jota puhutaan Orissassa Intiassa (kielitunnus: ori)

orja /ˈorja/ (n)
Sklave, Sklavin
  historiallisesti henkilö, joka pakotettiin tekemään toiselle työtä saamatta siitä itselle jäävää rahallista korvausta erityisesti maataloudessa ja rakennushankkeissa: esim. Euroopassa maaorja tai Amerikoissa plantaasilla työskennellyt neekeriorja, mutta orjia on ollut useissa kulttuureissa eri aikakausina

orkesteri /ˈorkestˌerɪ/ (n)
Orchester
  mikä tahansa klassista musiikkia soittava yhtye; kapellimestarin johtama soitinyhtye

orkesterimusiikki /ˈorkestˌerɪmusˌiːkːɪ/ (n)
Orchestermusik
  orkesterin soittama musiikki

orpo /ˈorpo/ (n)
Waise, Waisenknabe
  henkilö, jonka vanhemmista toinen tai kumpikin on kuollut

orpokoti /ˈorpokˌotɪ/ (n)
Waisenhaus
  valtion, kunnan tai yksityisen tahon ylläpitämä laitos, jossa asuu orpoja lapsia

ortoepia /ˈortoˌepɪa/ (n)
Orthoepie
  normatiivinen fonetiikka, preskriptiivinen oppi kielen oikeasta ääntämisestä

ortografia /ˈortoɡrˌafɪa/ (n)
Rechtschreibung, Orthografie
  oikeinkirjoitus

orvokki /ˈorvokːɪ/ (n)
Veilchen
  jokin Viola-sukuun kuuluva kasvi, joiden kukat ovat usein väriltään violetteja

osa /ˈosa/ (n)
Teil
  pala jotakin suurempaa rakennetta tai kokonaisuutta
Bestandteil, Komponente
  rakenneosa, komponentti

osake /ˈosake/ (n)
Aktie
  osakeyhtiön liikkeelle laskema rahoitusinstrumentti, joka ostetaan ja vastineeksi osakkeenomistaja saa äänioikeuden yhtiökokouksissa ja mahdollisesti osingon

osakesarja /ˈosakesˌarja/ (n)
Aktienserie
  osakeyhtiön sellaisten osakkeiden joukko, joilla on tietty oikeus osinkoon ja äänioikeuteen; eri sarjat, kuten kantaosakkeet ja etuoikeutetut osakkeet, eroavat toisistaan

osakeyhtiö /ˈosakˌeyhtɪø/ (n)
Aktiengesellschaft, Haftung
  yhtiömuoto, jossa omistus jakautuu siirtokelpoisiin määräosiin eli osakkeisiin ja osakkailla on yhtiön toiminnasta osakkeiden arvoon rajoittuva taloudellinen vastuu; eräs yhteisö

osakkeenomistaja /ˈosakːˌeːnomˌistaja/ (n)
Aktionär, Aktieninhaber, Anteilseigner
  osakeyhtiömuotoisen yrityksen osakas, luonnollinen tai juridinen henkilö

osakunta /ˈosakˌunta/ (n)
Nation, Studentenwerk
  (Pohjoismaissa) yliopiston piirissä toimiva opiskelijajärjestö, joka kerää jäsenensä pääsääntöisesti näiden kotipaikan mukaan

osallistua /ˈosallˌistua/ (v)
teilnehmen, beteiligen, mitmachen
  ottaa osaa, olla mukana (esimerkiksi kilpailussa tai tapahtumassa)

osallisuustalous /ˈosallɪsˌuːstalous/ (n)
Mitbestimmungs-Wirtschaftssystem, Parecon
  talousjärjestelmä, jossa yhteisö päättää tuotannosta ja kulutuksesta

osamäärä /ˈosamˌæːræ/ (n)
Quotient
  jakolaskun tulos

osata /ˈosata/ (v)
können
  taitaa, olla kykenevä tekemään jotakin

osavuosikatsaus /ˈosavˌuosɪkˌatsaus/ (n)
Zwischenbericht
  kolmen kuukauden välein julkaistava raportti, jossa selostetaan yhtiön taloudellinen tilanne

osinko /ˈosɪŋko/ (n)
Dividende
  yrityksen osakkeenomistajilleen maksama osuus kertyneistä voitoista

osittain /ˈosɪtːain/ (adv)
teilweise
  jossakin määrin, mutta ei täysin, osana jostakin

osittainen /ˈosɪtːˌainen/ (adj)
partiell
  vain joitakin osia jostakin käsittävä tai koskeva

oskilloskooppi /ˈoskɪllˌoskoːpːɪ/ (n)
Oszilloskop
  (tekniikka) elektroniikan ja sähkötekniikan mittalaite, joka piirtää mitattavasta signaalista kuvaajan näyttölaitteelle

osmankäämi /ˈosmaŋkˌæːmɪ/ (n)
Rohrkolben
  osmankäämien suvun () kasvi

osmium /ˈosmium/ (n)
Osmium
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine, tunnus Os.

osmoosi /ˈosmoːsɪ/ (n)
Osmose
  veden siirtyminen laimeammasta liuoksesta väkevämpään puoliläpäisevän kalvon läpi

osoite /ˈosoite/ (n)
Adresse, Anschrift
  tiedot sijainnista tai toimintapaikasta tai henkilön asuinpaikasta

osoittaa /ˈosoitːaː/ (v)
weisen
  näyttää konkreettisesti jotakin suuntaa
zeigen, anzeigen, aufweisen
  ilmentää, antaa viitteitä
beweisen
  todistaa, näyttää toteen

osoittautua /ˈosoitːˌautua/ (v)
erweisen
  käydä ilmi, paljastua, usein ennakkoarvion, tai yleisenä pidetyn käsityksen vastaisesti

ostaa /ˈostaː/ (v)
kaufen, erstehen
  hankkia hyödykkeitä rahaa vastaan

ostaja /ˈostaja/ (n)
Abnehmer, Einkäufer
  henkilö joka ostaa jotakin

osteri /ˈosterɪ/ (n)
Auster
  meressä elävä simpukkaheimo, johon kuuluu toistakymmentä sukua, joiden eräitä lajeja käytetään luonnosta kerättynäyinä tai viljeltyinä ruoaksi ja niistä erityisesti erooppalainen osteri (Ostrea edulis)

ostoskeskus /ˈostoskˌeskus/ (n)
Einkaufszentrum
  keskus, rakennus tai rakennusrykelmä, jossa sijaitsee useita myymälöitä ja muita palveluita, joiden sisäänkäynti on yleensä ulkoa

ostoskärry /ˈostoskˌærry/ (n)
Einkaufswagen
  ostosten kassalle kuljettamiseen tarkoitettu kärry, jossa on yleensä neljä kääntyvää pyörää

osuus /ˈosuːs/ (n)
Anteil, Quote
  osa jostakin kokonaisuudesta

osuuskunta /ˈosuːskˌunta/ (n)
Genossenschaft
  yritys joka on jäseniensä omistama siten että kullakin jäsenellä on osuuskunnan kokouksessa yksi ääni

ote /ˈote/ (n)
Griff
  tarttuminen, kiinni pitäminen

otsa /ˈotsa/ (n)
Stirn
  silmien ja hiusrajan välissä oleva pään etuosa

otsaluu /ˈotsaluː/ (n)
Stirnbein
  otsan muodostama kallon osa ()

otsikko /ˈotsɪkːo/ (n)
Überschrift
  tekstin yläpuolella oleva sana tai lause, joka kertoo lukijalle, mistä tekstissä on kyse; lehdissä painettu yleensä isommalla kuin leipäteksti

otsikoida /ˈotsɪkˌoida/ (v)
aufmachen, betiteln, überschreiben
  antaa tekstille tai sen osalle otsikko

ottaa /ˈotːaː/ (v)
nehmen
  tarttua kädellä, siirtää jotakin itselle, haltuunsa, ulottuvilleen

ottaa kiinni /ˈotːaː kˈiːnnɪ/ (v)
abfangen, auffangen, fassen
  tarttua jhk (estäen sen liikkuminen)
greifen
  tavoittaa (rikollinen) ja pystyä pidättämään hänet

ottaa suihin /ˈotːaː swˈihɪn/ (v)
blasen
  hyväillä siitintä suulla

ottaminen /ˈotːamɪnen/ (n)
Abhebung
  toimi tai toimenpide oton toteuttamiseksi

ottomoottori /ˈotːomˌoːtːorɪ/ (n)
Ottomotor
  polttomoottori, jossa sähkökipinä sytyttää polttoaineseoksen sylinterissä, yleinen bensiiniä polttoaineenaan käyttävän moottorin toimintatapa

otus /ˈotus/ (n)
Wild
  riistaeläin; kummallisen näköinen eläin.

outo /ˈouto/ (adj)
seltsam, komisch
  tavallisesta poikkeava; epätavallinen, erikoinen; tuntematon

ovenpieli /ˈovempˌielɪ/ (n)
Türpfosten
  oviaukon reuna

ovi /ˈovɪ/ (n)
Tür
  rakennuksen, huoneen tai muun sisätilan seinässä olevaan oviaukkoon sijoitettu avattava ja suljettava, monesti myös lukittava, saranoitu luukkumainen levymäinen elementti

ovikello /ˈovɪkˌello/ (n)
Türklingel
  (instrumentti) ulko-ovessa tai sen läheisyydessä oleva soittokello, jolla sisään pyrkijä voi ilmoittautua; myös oven avaamisen ilmaiseva hälytyskello kauppaliikkeessä tms. henkilökunnan huomion kiinnittämiseksi

ovisilmä /ˈovɪsˌilmæ/ (n)
Türspion
  huoneiston tai rakennuksen ulko-oveen asennettu linssi, josta voi nähdä ovea avaamatta sisälle pyrkivän henkilön

ovulaatio /ˈovulˌaːtɪo/ (n)
Ovulation
  munasolun irtautuminen munasarjoista ja siirtyminen munajohdinten haaraisiin päihin

paahtopaisti /pˈaːhtopˌaistɪ/ (n)
Roastbeef
  naudan sisäpaisti palana miedossa uunin lämmössä kypsennettynä

paali /pˈaːlɪ/ (n)
Ballen
  yleensä irtotavaran tiivistetty pakkaus, kauppatavaralaji

paaluvarustus /pˈaːluvarˌustus/ (n)
Palisade, Hakelwerk
  puolustuseste, joka koostuu vieri viereen pystyyn paalutetuista, teroitetuista paaluista tai seipäistä

paapuuri /pˈaːpuːrɪ/ (n)
Backbord
  aluksen perästä eteenpäin katsoen vasen puoli eli ohjauspuolen vastainen puoli

paarit /pˈaːrɪt/ (n)
Bahre, Trage
  potilaan makuuasennossa kantamiseen tarkoitettu apuväline, joka muodostuu kahdesta yhdensuuntaisesta tangosta ja niiden välille pingoitetusta kankaasta

paarma /pˈaːrma/ (n)
Bremse
  (eläintiede) kärpäsiin kuuluva lukuisalajinen hyönteisheimo. Paarman toukat elävät vedessä tai kosteassa maassa.

paasto /pˈaːsto/ (n)
fasten, Fasten
  kieltäytyminen joistakin tai kaikista ruokalajeista ja juomista terveydellisistä tai uskonnollisista syistä

paastota /pˈaːstota/ (v)
fasten#Saksa
  pitää taukoa (yleensä kiinteän) ruoan (ja joissakin tapauksissa myös juoman) nauttimisesta

paatua /pˈaːtua/ (v)
verhärten
  kovettua henkisesti

paavi /pˈaːvɪ/ (n)
Papst
  Rooman piispa, katolisen kirkon korkein johtaja

padota /pˈadota/ (v)
dämmen
  tehdä pato, ympäröidä padolla

paeta /pˈaeta/ (v)
fliehen
  päästä omin toimin pois uhkaavasta tai epämiellyttävästä tilanteesta tai paikasta, karata

pagodi /pˈaɡodɪ/ (n)
Pagode
  buddhalaisten temppelien tornimainen erillisrakennus

paha /pˈaha/ (adj)
böse
  ei hyvä; pahaa tarkoittava; ilkeä; viittaa pahuuteen
schwer
  vaikea; hankala

pahanlaatuinen /pˈahanlˌaːtwɪnen/ (adj)
bösartig
  sellainen, joka muodostaa etäpesäkkeitä eli metastasoi (kasvaimesta)

pahe /pˈahe/ (n)
Laster, Untugend, Übel
  paha, huono ja sopimaton tapa; moraalisesti ja konventionaalisesti paheksuttu asia

pahkasika /pˈahkasˌika/ (n)
Warzenschwein
  Afrikassa elävä villi sikojen sukuinen nisäkäs

pahoinpidellä /pˈahoimpɪdellæ/ (v)
angreifen, überfallen
  kohdella väkivaltaisesti

paholaisrausku /pˈaholˌaisrausku/ (n)
Riesenmanta, Mantarochen
  kookkain rauskulaji Manta birostris, jonka suun molemmilla puolilla on rintaevistä kehittyneet sarveismuodostumat, joista nimi johtuu

pahuus /pˈahuːs/ (n)
Übel
  abstrakti moraaliin, uskontoihin ja uskomuksiin liittyvä käsite kaiken hyvän vastakohdasta

pahvi /pˈahvɪ/ (n)
Pappe
  kasvikuituaineista valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on yli 350 g/m³. Tätä keveämmät vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja papereja.

pahvimuki /pˈahvɪmˌukɪ/ (n)
Pappbecher
  pahvista valmistettu muki

paikalla /pˈaikalla/ (adv)
vor Ort
  läsnä

paikallinen /pˈaikallɪnen/ (adj)
lokal, örtlich
  tiettyyn paikkaan kuuluva

paikan päällä /pˈaikam pˈæːllæ/ (adv)
an Ort und Stelle, vorort
  tapahtumapaikalla

paikannimi /pˈaikannˌimɪ/ (n)
Ortsname, Toponym
  jonkin maantieteellisen kohteen erityinen yksilöivä nimi

paikka /pˈaikːa/ (n)
Punkt, Platz
  konkreettinen kohta, sijaintikohta
Ort, Platz, Stelle
  tila, jossa voidaan käydä tai oleskella, oleskelupaikka

paikkavektori /pˈaikːavˌektorɪ/ (n)
Ortsvektor, Positionsvektor, Radiusvektor
  matematiikassa ja fysiikassa vektori, joka alkaa origosta ja päättyy johonkin pisteeseen

paimen /pˈaimen/ (n)
Hirt Hirte, Hirtin
  henkilö, joka paimentaa laitumella olevaa karjaa

paimenkoira /pˈaimeŋkˌoira/ (n)
Hirtenhund, Hütehund
  karjan paimentamiseen soveltuva koira(rotu)

painaa /pˈainaː/ (v)
drücken
  työntää alaspäin tai poispäin
wiegen
  olla painoltaan tai massaltaan
drucken
  käyttää painokonetta, tuottaa painotuotteita

painajainen /pˈainajˌainen/ (n)
Albtraum, Alptraum
  epämiellyttävä tai pelottava uni
  epämiellyttävä tai pelottava tilanne

painava /pˈainava/ (adj)
schwer
  joka painaa paljon, raskas

paine /pˈaine/ (n)
Druck
  voiman vaikutus pinta-alayksikköä kohti

painia /pˈainɪa/ (v)
ringen
  taistella toisen kanssa aseetta, lyömättä ja potkimatta

paino /pˈaino/ (n)
Gewicht
  kappaleen massasta ja painovoiman kiihtyvyydestä riippuva gravitaation voimavaikutus kappaleeseen
Presse, Druck
  painamisen prosessi painotuotteiden valmistuksessa, painatus

painolasti /pˈainolˌastɪ/ (n)
Ballast
  laivan tai muun aluksen arvotonta lisäkuormaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa alusta ja saada aikaan kulun kannalta edullinen syväys

painottomuus /pˈainotːomuːs/ (n)
Schwerelosigkeit
  olotila painovoiman vaikutusalueen ulkopuolella

paise /pˈaise/ (n)
Abszess
  elimistössä, varsinkin iholla, oleva märkäpesäke, abskessi

paistaa /pˈaistaː/ (v)
scheinen
  loistaa, lämmittää (erityisesti auringosta puhuttaessa)
braten
  kypsentää ruokaa kuumentamalla tulella tai pannulla ilman keitinvettä

paiste /pˈaiste/ (n)
Schein
  valaiseva, us. lämmittävä säteily

paisti /pˈaistɪ/ (n)
Braten
  (keittiö) padassa, uunipannussa, joskus vartaassa kypsennetty suurehko lihakimpale

paistinpannu /pˈaistɪmpˌannu/ (n)
Bratpfanne, Pfanne
  paistamiseen tarkoitettu varrellinen ja tasapohjainen ruoanlaittoastia

paistos /pˈaistos/ (n)
Auflauf, Gebackene
  uunissa kypsennettävä matalaan vuokaan muotoiltu leivonnainen, jossa on pohjana tai kantena tai kumpanakin taikinakuori ja suolainen tai makea täyte

paita /pˈaita/ (n)
Hemd, Bluse
  ylävartalon päälle puettava vaate, usein alusvaate

paitsio /pˈaitsɪo/ (n)
Abseits
  joukkuepelien sääntöjenvastainen hyökkäysmuodostelma

paju /pˈaju/ (n)
Weide
  pajukasveihin kuuluva pensas tai lehtipuu ()

pakana /pˈakana/ (n)
Heide, Heidin
  vallalla olevaan uskonnolliseen enemmistöön kuulumaton; erityisesti polyteistisen tai panteistisen varhaiskantaisen uskonnon kannattaja

pakanauskonto /pˈakanˌauskonto/ (n)
heidnisch Religion
  jokin muu kuin kristinusko, yleensä ei kuitenkaan juutalaisuus tai islam, erityisesti sellainen uskonto joka ei ole kirjauskonto

pakara /pˈakara/ (n)
Hinterbacke Gesäß, Backe
  lantion ja reiden yläosan takana oleva, pakara- ja muiden lihasten muodostama kokonaisuus

pakastaa /pˈakastaː/ (v)
einfrieren
  jäähdyttää alle jäätymispisteen; säilöä ruokaa pakastamalla

pakastin /pˈakastɪn/ (n)
Gefrierschrank, Gefriertruhe
  kylmälaite, jonka sisällä lämpötila pysyy alle nollassa celsiusasteessa pitäen ruoat tms. sisällön jäässä, tyypillisesti lämpötilaltaan noin −18 celsiusastetta

paketti /pˈaketːɪ/ (n)
Paket
  tavarakäärö

pakettiauto /pˈaketːɪˌauto/ (n)
Lieferwagen
  tavallisesti umpikorinen, kuorma-autoa kevyempi tavarankuljetusauto

pakistanilainen /pˈakɪstˌanɪlˌainen/ (adj)
pakistanisch
  Pakistanista peräisin oleva tai Pakistaniin liittyvä

pakka /pˈakːa/ (n)
Pack, Stoß
  pinkka saman suuruisia arkkeja paperia, kääröksi kierretty kangas

pakkanen /pˈakːanen/ (n)
Frost
  säätila, jossa lämpötila on veden jäätymispisteen alapuolella

pakki /pˈakːɪ/ (n)
Korb
  hylkäys esim. tanssiin haussa, treffeille pyydettäessä

pakkopaita /pˈakːopˌaita/ (n)
Zwangsjacke
  takin muotoinen vaatekappale, joka puetaan rajoittamaan muille tai itselleen vaaraksi olevaa henkilöä

pakkotyö /pˈakːotyø/ (n)
Zwangsarbeit
  rangaistukseksi määrätty palkaton työ

pako /pˈako/ (n)
Flucht
  pakeneminen, karkaaminen jostain

pakokaasu /pˈakokˌaːsu/ (n)
Abgas, Abgase
  polttomoottorin tuottamat, polttoaineen palamisessa syntyvät kaasut

pakokauhu /pˈakokˌauhu/ (n)
Panik
  tunnetila, jossa ihminen ei kykene ajattelemaan järkevästi ja pyrkii pakenemaan; paniikki

pakolainen /pˈakolˌainen/ (n)
Flüchtling
  henkilö, joka on paennut kotimaastaan, koska pelkää joutuvansa siellä vainotuksi rodun, uskonnon, kansalaisuuden, sosiaalisen aseman tai poliittisen mielipiteen vuoksi ja on saanut pakolaisen aseman eli pakolaisstatuksen

pakolaisleiri /pˈakolˌaisleirɪ/ (n)
Flüchtlingslager
  väliaikaiseksi tarkoitettu asuinpaikka pakolaisille

pakoputki /pˈakopˌutkɪ/ (n)
Auspuff, Auspuffrohr
  polttomoottorin pakokaasujen poistoputki

pakottaa /pˈakotːaː/ (v)
zwingen
  saattaa joku vastoin tahtoaan tekemään tai estää häntä tekemästä

paksu /pˈaksu/ (adj)
dick
  sellainen, joka on muutoin kaltaisiinsa verrattuna pituuteensa tai korkeuteensa nähden leveä; paksuudeltaan suuri

paksusuoli /pˈaksusˌuolɪ/ (n)
Dickdarm
  ohutsuolesta peräaukkoon ulottuva osa suolta. Ihmisen paksusuolessa erotetaan kolme osuutta: umpisuoli, lynkkysuoli ja peräsuoli.

pala /pˈala/ (n)
Stück, Teil
  osa kokonaisuutta

palaa /pˈalaː/ (v)
brennen
  yhtyä happeen nopeasti, olla liekeissä, olla tulessa

palapeli /pˈalapˌelɪ/ (n)
Puzzle
  peli, joka kootaan sijoittamalla sen palat oikeisiin paikkoihin, jolloin paljastuu kuva

palasokeri /pˈalasˌokerɪ/ (n)
Würfelzucker
  sokeri, joka on sokeripaloina

palata /pˈalata/ (v)
zurückkehren, zurückkommen
  tulla takaisin, mennä takaisin

palatsi /pˈalatsɪ/ (n)
Palast
  hallitsijoiden tai muiden korkearvoisten henkilöiden suuri, usein ylellinen asuinrakennus

palaute /pˈalaute/ (n)
Feedback, Rückkopplung
  suorituksesta saatava arvio tai kommentti

palauttaa /pˈalautːaː/ (v)
zurückgeben
  antaa tai viedä takaisin
wiederherstellen
  saattaa ennalleen

palaveri /pˈalavˌerɪ/ (n)
Beratung, Besprechung
  pikainen neuvottelu tai neuvonpito

paleontologia /pˈaleˌontolˌoɡɪa/ (n)
Paläontologie
  maakerrostumissa tai muulla tavoin säilyneitä kasvi- ja eläinfossiileja tutkiva tiede

palestiinalainen /pˈalestˌiːnalˌainen/ (adj)
palästinensisch, palästinisch
  Palestiinasta peräisin oleva, Palestiinassa sijaitseva

palestiinalainen /pˈalestˌiːnalˌainen/ (n)
Palästinenser, Palästinenserin
  nykyisen Israelin alueelta sitä perustettaessa tai sodissa pois asuinseuduiltaan ajettu arabiasukas
  pakolaisleirissä asuva Palestiinasta karkotettujen jälkeläinen
  Israelin miehittämän länsirannan tai Gazan ei-juutalainen asukas

paletti /pˈaletːɪ/ (n)
Palette
  levy, jonka päällä taidemaalari pitää ja sekoittaa maalattavia värejä

palisadi /pˈalɪsˌadɪ/ (n)
Palisade
  hakuli: puolustuseste, joka koostuu pystyyn paalutetuista seipäistä tai paaluista

paljain päin /pˈaljaim pˈæin/ (adv)
barhaupt, barhäuptig
  ilman hattua t. muuta päähinettä

paljas /pˈaljas/ (adj)
bloß
  sellainen, joka on alaston, verhoton tai katteeton, vailla vaatteita oleva

paljon /pˈaljon/ (adv)
viel
  koko joukon, runsaasti

palkata /pˈalkata/ (v)
anstellen, dingen
  ottaa jk töihin palkkaa vastaan

palkinto /pˈalkɪnto/ (n)
Preis
  kilpailusta saatu, voittajalle tai voittajille myönnettävä tunnustus

palkka /pˈalkːa/ (n)
Lohn, Gehalt
  korvaus sovitusti tehdystä työstä

palkkalaskelma /pˈalkːalˌaskelma/ (n)
Gehaltsabrechnung, Lohnabrechnung
  työnantajan palkan maksamisen yhteydessä työntekijälle antama laskelma, josta käy ilmi palkan suuruus ja sen määräytymisperusteet

palkki /pˈalkːɪ/ (n)
Balken
  (sahatavara) neljältä sivulta sahattua järeää sahatavaraa, jonka leveyden ja paksuuden ero on yli 25 mm; yleisemmin mikä tahansa jykevä puutavara
  nuotteja yhdistävä vaakasuora tai kalteva viiva, jonka tarkoitus on selventää nuottikuvaa
Balken, Träger
  vaakasuora tai kalteva rakennusosa, jonka tehtävä on kannatella ylempiä rakenteita
Balken, Schrägbalken
  kilven vasemmasta yläkulmasta oikeaan alakulmaan kulkeva leveähkö nauha

palko /pˈalko/ (n)
Schote
  hernekasvien hedelmä, us. mehevä suojakuori ja sen sisällä siemenet eli herneet

palladium /pˈalladium/ (n)
Palladium
  eräs alkuaine

pallea /pˈallea/ (n)
Zwerchfell
  rintaontelon ja vatsaontelon välisen kuperan seinämän muodostava hyvin ohut sisäänhengityslihas, joka koostuu suurimmaksi osaksi jänteistä

pallo /pˈallo/ (n)
Sphäre
  kappale, jonka rajapinnan kaikki pisteet ovat yhtä kaukana eli pallon säteen etäisyydellä pallon keskipisteestä
Ball, Kugel
  eräiden pelien ja leikkien pallon muotoinen peliväline

pallohuone /pˈallohˌuone/ (n)
Ballhaus
  palloilusali

pallonivel /pˈallonɪvel/ (n)
Kugelgelenk
  nivel, jossa toinen liikkuvista pinnoista on pallomainen ja sovitetaan vastaavankokoiseen kuppiin

pallopeli /pˈallopˌelɪ/ (n)
Ballsportart
  jokin urheilulaji, peli tai leikki, jossa yhtenä pelivälineenä on pallo ja jossa kerätään pisteitä saamalla pallo maaliin tai saamalla vastustaja tekemään virhe

pallosalama /pˈallosˌalama/ (n)
Kugelblitz
  jonkinlainen ilmassa tapahtuva sähköinen ilmiö, jossa havaitaan ilmassa leijuva valaiseva, loistava pallo

palmu /pˈalmu/ (n)
Palme
  mikä tahansa trooppinen tai subtrooppinen Arecaceae-heimon lehtipuulaji

palmusunnuntai /pˈalmusˌunnuntai/ (n)
Palmsonntag
  kirkollinen juhla, sunnuntai viikkoa ennen pääsiäistä

palo /pˈalo/ (n)
Brand
  tulipalo, palamistapahtuma

paloasema /pˈaloˌasema/ (n)
Feuerwache
  laitos, jossa paloautoja säilytetään ja palomiehet päivystävät hälytyksiä varten

paloauto /pˈaloˌauto/ (n)
Feuerwehrfahrzeug, Löschfahrzeug
  palokunnan sammutus- ja pelastustehtävissä käytettävä ajoneuvo

palokärki /pˈalokˌærkɪ/ (n)
Schwarzspecht
  Dryocopus martius, isokokoinen tikka, väriltään punaista päälakea lukuun ottamatta musta

palomies /pˈalomies/ (n)
Feuerwehrmann, Feuerwehrfrau
  ammatikseen tulipaloja sammuttava ja muita palokunnan tehtäviä hoitava henkilö

palomuuri /pˈalomˌuːrɪ/ (n)
Brandmauer
  yleensä kiviaineinen seinä, jonka tarkoitus on estää mahdollisen tulipalon leviäminen rakennuksen toiseen osaan
Firewall
  järjestelmä, joka eristää tietoverkossa suojattavan verkon ulkoverkosta

palontorjunta /pˈalontˌorjunta/ (n)
Brandschutz
  tulipalojen ehkäisy ja leviämisen estäminen

palorakko /pˈalorˌakːo/ (n)
Brandblase
  (fysiologia) toisen asteen palovammaan liittyvä valkuaisainepitoisen nesteen täyttämä rakkula iholla

paloviina /pˈalovˌiːna/ (n)
Branntwein
  väkiviinan kotipolton aikainen nimitys

palsta /pˈalsta/ (n)
Kolumne
  sanomalehdessä tai muussa painotuotteessa palstaleveyden rajamaan tilaan ladottujen tekstirivien muodostama sivua kapeampi painoalan osa

palsternakka /pˈalsternˌakːa/ (n)
Pastinak, Pastinake
  sarjakukkaiskasvi Pastinaca sativa, jolla on vaaleaa porkkanaa muistuttava juureksena käytettävä voimakasmakuinen juuri

paluu /pˈaluː/ (n)
Rückkehr
  tulo takaisin lähtöpaikkaan, palautuminen rutiineihin

palvelin /pˈalvelɪn/ (n)
Server
  tietokoneohjelma, joka palvelee muita ohjelmia suorittamalla pyydettäessä tietyn toiminnon

palvella /pˈalvella/ (v)
bedienen, dienen
  auttaa toisia, tehdä toisille palveluksia alemmassa asemassa

palvelu /pˈalvelu/ (n)
Dienstleistung, Service, Dienst
  se, että joku tekee jonkin asian jonkun puolesta, rahallista korvausta vastaan tai ilman sitä

palvelus /pˈalvelus/ (n)
Gefallen
  toiselle vapaaehtoisesti tehty avustava teko

pamfletti /pˈamfletːɪ/ (n)
Pamphlet
  pienimuotoinen, usein ajankohtaisiin asioihin voimakkaasti kantaaottava ja kärjistävä kirjallinen teos; alkuaan sitomaton irtolehtipainos, lentolehtinen

pamppu /pˈampːu/ (n)
Knüppel
  varsinkin poliisin käyttämä, yleensä musta, usein kuminen lyömäase

panamalainen /pˈanamalˌainen/ (adj)
panamaisch
  Panamasta peräisin oleva, panamaan liittyvä

panamalainen /pˈanamalˌainen/ (n)
Panamaer, Panamerin
  Panaman asukas tai syntyperältään panamalainen

panamapalmukasvit /pˈanamapˌalmukˌasvɪt/ (n)
Scheibenblumengewächse
  eräs yksisirkkaisten kasvien heimo ()

pandeismi /pˈandeismɪ/ (n)
Pandeismus
  (filosofia) oppi, yhdistelmä panteismi ja deismi

pandemia /pˈandemˌia/ (n)
Pandemie
  maailmanlaajuinen epidemia

paneutua /pˈaneutˌua/ (v)
angehen, auseinandersetzen, eingehen, einsetzen, heranmachen
  syventyä

paniikkihäiriö /pˈanɪːkːɪhˌæirɪø/ (n)
Panikstörung
  ahdistuneisuushäiriöihin kuuluva mielenterveyden häiriö, jonka oireita ovat muun muassa huimaus, kuolemanpelko sekä "hulluksi tulemisen" tunne

panimo /pˈanɪmo/ (n)
Brauerei, Brauhaus
  tehdas tai laitos, jossa valmistetaan olutta

pankki /pˈaŋkːɪ/ (n)
Bank
  rahaliikennettä, luottoja ja talletuksia hoitava yritys tai muu laitos; yksi pääasiallisista rahalaitoksen tyypeistä

pankkiiri /pˈaŋkːɪːrɪ/ (n)
Bankier
  pankin omistaja tai osakas

pankkitili /pˈaŋkːɪtˌilɪ/ (n)
Bankkonto
  liikepankissa sijaitseva henkilön m. yrityksen, käyttötili, jolle voidaan tallettaa rahaa ja josta voidaan nostaa rahaa; myös voidaan viitata muun tyyppisiin pankin tarjoamiin tileihin, kuten esimerkiksi säästötiliin, mutta useimmiten tarkoitetaan käyttötiliä

panna /pˈanna/ (v)
ficken, vögeln
  aloittaa jokin toiminta

pannumyssy /pˈannumˌyssy/ (n)
Teewärmer, Teehaube
  kahvipannun tai teekannun suojana jäähtymisen hidastamiseksi pidetty huppu

pano /pˈano/ (n)
Bums, Fick, Ficken
  nainti, naiminen, paneminen

panssarinyrkki /pˈanssarɪnˌyrkːɪ/ (n)
Panzerfaust
  saksalainen toisen maailmansodan aikainen kevyt kertasinko

panssarivaunu /pˈanssarɪvˌaunu/ (n)
Panzerwagen
  telaketjuilla kulkeva ja suurikaliiperisella tykillä aseistettu panssaroitu moottoriajoneuvo

panteismi /pˈanteismɪ/ (n)
Pantheismus
  oppi, jonka mukaan kaikki olevainen ja jumala ovat sama. Panteismin jumala on persoonaton ja ääretön, joten jumalan lisäksi ei voi olla muuta todellisuutta.

pantterikiipijäkala /pˈantːerɪkˌiːpɪjˌækala/ (n)
Leopard-Buschfisch
  eräs kalalaji () tai sen yksilö

panttivanki /pˈantːɪvˌaŋkɪ/ (n)
Geisel
  vanki, joka vapautetaan lunnaita vastaan

paparazzi /pˈaparˌatsɪ/ (n)
Paparazzo
  valokuvaaja, joka ottaa kuvia kuuluisista henkilöistä

paperi /pˈaperɪ/ (n)
Papier
  tavallisesti kasvikuituaineista, puun kuiduista, valmistettu levymäinen tuote, jonka yksikköpaino on 5–150 g/m³. Tätä painavammat vastaavat tuotteet ovat kartonkeja ja pahveja
  asiakirja, todistus, asiapaperi

paperiliitin /pˈaperɪlˌiːtɪn/ (n)
Büroklammer, Klammer
  väline, jolla voidaan liittää kaksi tai useampia paperiarkkeja pinoksi juurikaan vahingoittamatta arkkeja

paperiveitsi /pˈaperɪvˌeitsɪ/ (n)
Brieföffner
  kirjekuorien avaamiseen tarkoitettu veitsi, jota kutsutaan myös kirjeveitseksi

pappa /pˈapːa/ (n)
Opa
  isän tai äidin isä, miespuolinen isovanhempi

pappi /pˈapːɪ/ (n)
Priester, Pfarrer
  henkilö, joka suorittaa ammatikseen erilaisia uskonnollisia menoja ja toimituksia

paprika /pˈaprɪka/ (n)
Paprika
  , ruokapaprika, koisokasvien heimon vihanneshedelmäkasvi; luonnonvaraisia ja viljeltyjä lajikkeita on runsaasti. Makeaa tai miedonmakuista paprikaa käytetään salaatteihin ja ruoanlaittoon. Tulista paprikaa (chiliä) käytetään mausteena tai koristekasvina.

papu /pˈapu/ (n)
Bohne
  jokin hernekasvisuvun köynnöstävä ruohokasvi, jonka isokukkaiseen terttukukintoon muodostuu palkoja joita sellaisenaan tai niissä olevia siemeniä käytetään ravinnoksi.
  papukasvien tai joidenkin muiden kasvien, kuten kahvin tai kaakaon kova siemen

papuauusiguinealainen /pˈapuaˌuːsɪɡwˌinealˌainen/ (adj)
papua-neuguineisch
  Papua-Uudesta-Guineasta peräisin oleva tai Papua-Uuteen-Guineaan liittyvä

papuauusiguinealainen /pˈapuaˌuːsɪɡwˌinealˌainen/ (n)
Papua-Neuguineer, Papua-Neuguineerin
  pysyvästi Papua-Uudessa-Guineassa asuva henkilö

papukaija /pˈapukˌaija/ (n)
Papagei
  varsinaisiin papukaijoihin (Psittacinae) lukeutuva luonnonvaraisena Euroopan ulkopuolisilla trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla elävä värikäs lintu

papukaijalinnut /pˈapukˌaijalˌinnut/ (n)
Papageien
  yksi lintujen lahkoista ()

papukaijalintu /pˈapukˌaijalˌintu/ (n)
Papagei
  mikä tahansa papukaijalintujen lahkoon () kuuluva lintujen laji tai sellaisen yksilö

papyrus /pˈapyrus/ (n)
Papyrus
  papyruskaislasta (Cyperus papyrus) valmistettava paperin kaltainen materiaali, jota käytettiin erityisesti muinaisessa Egyptissä

papyruskaisla /pˈapyrˌuskaisla/ (n)
Papyrusstaude
  papyruksen valmistukseen käytetty kaislalaji ()

paraabeli /pˈaraːbˌelɪ/ (n)
Parabel
  matemaattinen tasokäyrä, jonka jokaisen pisteen etäisyys polttopisteestä on yhtä suuri kuin sen etäisyys kiinteästä suorasta; ympyräkartion tasoleikkaus

paradoksi /pˈaradˌoksɪ/ (n)
Paradox, Paradoxon
  näennäisesti järjenvastainen, luonnoton tai ristiriitainen seikka tai väite

parantaa /pˈarantaː/ (v)
verbessern
  tehdä paremmaksi
heilen
  tehdä terveeksi, poistaa sairaus

parapetti /pˈarapˌetːɪ/ (n)
Parapet
  linnoituksen matala suojavalli; rintavarustus

paraplegia /pˈaraplˌeɡɪa/ (n)
Querschnittlähmung, Paraplegie, Querschnittssyndrom
  alaraajahalvaus, halvaantuminen vyötäröstä alaspäin

parapähkinä /pˈarapˌæhkɪnæ/ (n)
Paranuss
  sen syötävä appelsiinilohkon muotoinen siemen

parapähkinäpuu /pˈarapˌæhkɪnæpuː/ (n)
Paranussbaum
  parapähkinäpuiden suvun () ainoa laji tai sen yksilö

parasitologia /pˈarasˌitolˌoɡɪa/ (n)
Parasitologie
  loiseliöiden tutkimus

parfymeria /pˈarfymˌerɪa/ (n)
Parfümerie
  hajuvesimyymälä tai hajuvesien yms. tuotteiden myyntiosasto

pari /pˈarɪ/ (n)
Paar
  kahden muodostama ryhmä tai yksikkö

paristo /pˈarɪsto/ (n)
Batterie
  sähköenergiaa kemiallisessa muodossa säilyttävä laite, joka koostuu yhdestä tai useammasta sähköparista

paritalo /pˈarɪtˌalo/ (n)
Doppelhaus
  rakennus, jossa kaksi asuinhuoneistoa jakavat seinän

pariton /pˈarɪton/ (adj)
ungerade
  kokonaisluku, joka ei ole jaollinen kahdella

parittaja /pˈarɪtːˌaja/ (n)
Zuhälter, Zuhälterin
  sutenööri; henkilö, joka myy toisten ihmisten toteuttamia seksuaalisia palveluja

parivaljakko /pˈarɪvˌaljakːo/ (n)
Zweispänner
  vaunuja, rekeä, ahkiota tai vastaavaa vetämään rinnakkain valjastettu eläinpari

parkitsija /pˈarkɪtsˌija/ (n)
Gerber, Gerberin
  parkitsemista (ammatikseen) tekevä henkilö

parkki /pˈarkːɪ/ (n)
Bark
  puunkuori, erit. parkitsemiseen käytettävä kuivattu puunkuori

parlamentaarinen /pˈarlamˌentaːrɪnen/ (adj)
parlamentarisch
  menettely, jossa päätökset tehdään äänestämällä vaihtoehtojen välillä

parlamentti /pˈarlamˌentːɪ/ (n)
Parlament
  valtion hallintoelin, johon vaaleilla valitut edustajat kokoontuvat säätämään lakeja

parmesaani /pˈarmesˌaːnɪ/ (n)
Parmesan
  eräs kova juusto

parodia /pˈarodˌia/ (n)
Parodie
  ivamukaelma jostakin kirjallisesta tai kuvallisesta taideteoksesta (tai elokuvasta)

parodioida /pˈarodɪˌoida/ (v)
parodieren
  tehdä parodiaa jostakin

paronyymi /pˈaronˌyːmɪ/ (n)
Paronym
  äänteellisesti samankaltainen, erimerkityksinen sana, ”kaltaissana”

parsa /pˈarsa/ (n)
Spargel
  ruokaparsa, vihannesparsa (Asparagus officinalis), jonka nuoria versoja käytetään ravinnoksi

parsakaali /pˈarsakˌaːlɪ/ (n)
Broccoli, Brokkoli
  ristikukkaiskasveihin kuuluva viljelykasvi (), joka on kaalin muunnos; kukinto ja varret ovat vihreät

parta /pˈarta/ (n)
Bart
  ihmisen kasvojen, erityisesti leuan alueen karvoitus

partavaahto /pˈartavˌaːhto/ (n)
Rasierschaum
  partaa partahöylällä tai partaveitsellä ajettaessa käytettävä vaahto, joka pehmentää partaa; voidaan saada aikaan vaahdottamalla partasaippuaa, partageeliä tai suoraan painepakkauksesta

partaveitsi /pˈartavˌeitsɪ/ (n)
Rasiermesser
  parran ajamiseen tarkoitettu veitsi, jossa on hyvin teräväksi yhdeltä sivulta teroitettu linkkuveitsen tavoin taittuva terä

partavesi /pˈartavˌesɪ/ (n)
Rasierwasser
  miehille tarkoitettu parranajon jälkeen käytettävä kosmetiikkatuote

partikkeli /pˈartɪkːˌelɪ/ (n)
Partikel, Redeteilchen
  taipumaton apusana, joka ei saa määritteitä eikä itse toimi määritteenä; aiemmin partikkeleihin luettiin myös adpositiot ja adverbit, interjektiot ja konjunktiot

partio /pˈartɪo/ (n)
Patrouille
  pieni valvontaa ja vartiointia tekevä joukko

partiolainen /pˈartɪolˌainen/ (n)
Pfadfinder, Pfadfinderin
  maailmanlaajuisen partiojärjestön jäsen

partisaani /pˈartɪsˌaːnɪ/ (n)
Partisanin, Partisan
  sissisotaa käyvän vastarintaliikkeen jäsen, sissi

partisiipin preesens /pˈartɪsˌiːpɪm prˈeːsens/ (n)
Partizip Präsens
  useiden kielten partisiippi, joka kuvaa parhaillaan meneillään olevaa toimintaa tai tapahtumaa ja ja vastaa suomen VA-partisiippia

partisiippi /pˈartɪsˌiːpːɪ/ (n)
Partizip
  verbin nominaalimuoto, jota käytetään adjektiivin tavoin

partitiivi /pˈartɪtˌiːvɪ/ (n)
Partitiv
  sijamuoto, joka ilmaisee osittaisuutta tai päättymätöntä toimintaa. Suomen kielen partitiivin sijapääte on vokaalisointua mukaillen -a, -ä, -ta, -tä, -tta, -ttä

partituuri /pˈartɪtˌuːrɪ/ (n)
Partitur
  musiikkiesityksen kaikkien soitinten nuottien kokonaisuus

parturi /pˈarturɪ/ (n)
Friseur, Friseurin
  hiusten leikkaamisen ja parranajon ammattilainen

parturointi /pˈarturˌointɪ/ (n)
Depilation, Rasur
  karvojen, tavallisesti hiusten leikkuu

parveke /pˈarveke/ (n)
Balkon
  rakennuksen seinästä ulkoneva kaiteellinen tasanne, jonne avautuu ovi rakennuksen sisältä

pas d’Espagne /pˈas dˈespaɡne/ (n)
Pas d’Espagne
  eräs vanha kolmijakoinen seuratanssi

pasaati /pˈasaːtɪ/ (n)
Passat
  tuuli, joka puhaltaa koillisesta pohjoisella pallonpuoliskolla kohti päiväntasaajan matalapaineita, idästä päiväntasaajan seuduilla ja eteläisellä pallonpuoliskolla kaakosta

paska /pˈaska/ (n)
Scheiße
  uloste
  kielteinen tai valheellinen asia

paskahuussi /pˈaskahˌuːssɪ/ (n)
Scheißhaus
  wc, vessa

paskamyrsky /pˈaskamˌyrsky/ (n)
Shitstorm
  erityisesti sosiaalisessa mediassa noussut vastalauseiden myrsky, johon liittyy myös loukkaavia huomautuksia

paskantaa /pˈaskantaː/ (v)
scheißen
  ulostaa

paskapää /pˈaskapæː/ (n)
Arschloch
  epämiellyttävä henkilö, paskiainen

paskiainen /pˈaskɪˌainen/ (n)
Arschloch
  epämiellyttävä henkilö, kusipää

passi /pˈassɪ/ (n)
Reisepass, Pass
  henkilön tunnistamiseen kansainvälisesti käytetty virallinen asiakirja, matkustusasiakirja

passiohedelmä /pˈassɪˌohedˌelmæ/ (n)
Passionsfrucht, Maracuja
  (hedelmä) punapassion trooppinen köynnöshedelmä

pasta /pˈasta/ (n)
Nudel, Teigware
  makaroni; ruoka, jossa vehnäjauhoista ja vedestä valmistettu taikina leikataan erilaisiin paloihin, jotka keitetään vedessä joko tuoreena tai kuivattuna

pastori /pˈastorɪ/ (n)
Pastor
  Kristinuskossa hengellisen työn virka, jonka tarkempi sisältö vaihtelee huomattavasti eri kirkkokunnissa; käytössä lähinnä protestanttisissa kirkoissa ja kirkkokunnissa; Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa rovastia tai kirkkoherraa alempi nimike; katolisessa kirkossa alueittain seurakuntapappi

pasunisti /pˈasunˌistɪ/ (n)
Posaunist, Posaunistin
  pasuunan soittaja

pasuuna /pˈasuːna/ (n)
Posaune
  messingistä valmistettava vaskipuhallinsoitin, tavallisesti sama kuin vetopasuuna

pata /pˈata/ (n)
Topf
  metallinen, keraaminen tai emaloitu keittoastia
Eintopf
  padassa valmistettu ruoka, pataruoka, muhennos
Pik
  tavallisen (ranskalaisen) korttipakan maa, symboli ♠

pateeni /pˈateːnɪ/ (n)
Patene
  kristillisellä ehtoollisella käytettävä lautanen, jolta ehtoollisleipä jaetaan

patina /pˈatɪna/ (n)
Patina
  yleisesti ajan kuluessa tapahtuva pintojen sävyttyminen tai vanhuuden leima

patja /pˈatja/ (n)
Matratze, Steppbett
  pehmusteilla täytetty kangaspäällysteinen makuualusta; erityisesti sängyssä

pato /pˈato/ (n)
Damm
  vedenpinnan korkeutta ja veden virtausta ohjaava vesirakennuksen piiriin kuuluva rakennelma, jolla on yleensä seinämäinen tai vallimainen rakenne. Patoja tehdään vesivoimatekniikan ja muihin tarpeisiin.

patologi /pˈatolˌoɡɪ/ (n)
Pathologe
  patologiaan erikoistunut lääkäri

patonki /pˈatoŋkɪ/ (n)
Baguette
  muodoltaan pitkä ja kapea vaalea leipä

patriarkka /pˈatrɪˌarkːa/ (n)
Patriarch
  (sosiologia) perheen tai suvun päämies, todellista valtaa käyttävä isä

patriisi /pˈatrɪːsɪ/ (n)
Patrizier
  antiikin Rooman hallitsevan maa-aateliston jäsen
  porvarissuvun jäsen keskiajan italialaisissa kaupunkivaltioissa

patsas /pˈatsas/ (n)
Statue
  muotoon veistetty tai valettu taideteos, jonka materiaalina käytetään tavallisesti kiveä, kipsiä, metallia tai muuta muotoiltavaa materiaalia

patteri /pˈatːerɪ/ (n)
Batterie
  tykistössä mikä tahansa jalkaväen komppaniaa vastaava perustason sotilasyksikkö, erityisesti tulipatteri

patti /pˈatːɪ/ (n)
Patt
  tasapelitilanne, jossa siirtovuorossa olevan pelaajan kuningas ei ole uhattu, mutta hän ei voi tehdä mitään sääntöjen mukaista siirtoa ilman, että kuningas tulisi uhatuksi

paukahtaa /pˈaukahtaː/ (v)
krachen
  räjähtää äänekkäästi tai tuottaa räjähdystä muistuttava ääni

paviaani /pˈavɪˌaːnɪ/ (n)
Pavian
  jokin suvun Papio apinalajeista

pederastia /pˈederˌastɪa/ (n)
Päderastie
  poikarakkaus; aikuisen miehen ja nuorukaisen välinen homoseksuaalinen suhde

pedikyyri /pˈedɪkˌyːrɪ/ (n)
Pediküre
  jalkojen hoito, varpaiden kynsien hoito

pedofilia /pˈedofˌilɪa/ (n)
Pädophilie
  sukupuolivietin kohdistuminen alle murrosikäisiin lapsiin

pehmeä /pˈehmeæ/ (adj)
weich
  sellainen, joka tai mikä joustaa tai antaa muutoin myöten; löysä, hervoton

pehmolelu /pˈehmolˌelu/ (n)
Kuscheltier
  nukkapintaisesta kankaasta valmistettu ja pehmusteella täytetty nukke tai eläinhahmoinen lelu

peili /pˈeilɪ/ (n)
Spiegel
  heijastava pinta, joka on riittävän ohut muodostaakseen kuvajaisen

peilikuva /pˈeilɪkˌuva/ (n)
Spiegelbild
  peilistä näkyvä kuvajainen

peippo /pˈeipːo/ (n)
Buchfink, Fink
  peipponen (), koko Euroopassa yleinen siemeniä ravinnokseen käyttävä varpuslintu, meillä muuttolintuna jokakesäinen vieras

peitto /pˈeitːo/ (n)
Decke
  ihmisen päällä tämän maatessa sängyssä oleva peite

peittää /pˈeitːæː/ (v)
bedecken, belegen
  panna jokin toisen alle tai taakse siten, että tätä ei voi enää havaita (esim. näkemällä, kuulemalla, maistamalla tms.)

pekoni /pˈekonɪ/ (n)
Speck
  pitkäselkäisestä ja laihasta aikuisen sian ruhosta leikattu siansivu suolattuna

pelaaja /pˈelaːja/ (n)
Spieler
  henkilö, joka pelaa jotakin peliä

pelargoni /pˈelarɡˌonɪ/ (n)
Geranie, Pelargonie
  pelargonien sukuun () kuuluva kurjenpolvikasvi. Pelargonit ovat suosittuja huonekasveja ja kesäkukkia

pelastaa /pˈelastaː/ (v)
retten, erretten, bergen
  tuoda, viedä t. saada pois vaarallisesta paikasta t. tilanteesta

pelastusliivi /pˈelastˌuslɪːvɪ/ (n)
Rettungsweste
  päälle puettava kelluntavaruste, jonka on tarkoitus pitää ihminen veden pinnalla veden varaan jouduttaessa

pelastusrengas /pˈelastˌusreŋŋas/ (n)
Rettungsring
  kelluva rengas, jonka avulla veteen pudonnut pysyy pinnalla

pelastusvene /pˈelastˌusvene/ (n)
Rettungsboot
  aluksen varustukseen kuuluva vene, jolla pelastaudutaan merihätään jouduttuessa ja pelastetaan veden varaan joutuneita

pelata /pˈelata/ (v)
spielen
  osallistua jhk, missä us. tarkoituksena voittaa toinen, osallistua peliin tai otteluun

peli /pˈelɪ/ (n)
Spiel
  ajanvietteeksi harjoitettava määrämuotoinen ja sääntöjen mukainen kilpailu tai leikki

pelikaani /pˈelɪkˌaːnɪ/ (n)
Rosapelikan, Pelikan
  mikä tahansa pelikaanien heimoon () kuuluva pelikaanilintujen laji tai sellaisen yksilö
Pelikan
  mikä tahansa pelikaanien sukuun () kuuluva lintulaji tai sellaisen yksilö

pelikenttä /pˈelɪkˌentːæ/ (n)
Spielfeld
  jotakin peliä varten merkitty kenttä, joka mahdollistaa pelin pelaamisen

pelikortti /pˈelɪkˌortːɪ/ (n)
Spielkarte, Karte
  kämmenelle sopiva pystysuuntaisesti suorakaiteen muotoinen lakkapintainen kartonkinen kortti, johon on etusivulle painettu yksilöivät korttisymbolit siten, että kortti on aina käteen otettuna oikein päin. Kaikkien korttien taustapuolelle on painettu yhtenäinen kuviointi niin, ettei kortteja voi tunnistaa kääntöpuolelta.

pelilauta /pˈelɪlˌauta/ (n)
Spielbrett
  lautapelin alustana käytettävä pahvinen tai puinen lauta

pelimanni /pˈelɪmˌannɪ/ (n)
Spielmann
  soitin-, erityisesti kansanmusiikin esittäjä

pelinappula /pˈelɪnˌapːula/ (n)
Stein, Spielfigur
  lautapelin peliväline

peliteoria /pˈelɪtˌeorˌia/ (n)
Spieltheorie
  sovelletun matematiikan osa-alue, jossa tarkastellaan agenttien välistä strategista kanssakäymistä

pelko /pˈelko/ (n)
Furcht, Angst
  tajuttavan uhkan tai vaaran aiheuttama hädän tai tuskan tunne, huoli uhkan toteutumisesta

pelkuri /pˈelkurɪ/ (n)
Feigling, Angsthase, Schisser, Schisserin
  sellainen, jolla ei ole uskallusta siihen mihin pitäisi

pellava /pˈellava/ (n)
Flachs, Lein
  yksivuotinen kuitu- ja öljykasvi (Linum usitatissimum)
Leinen, Flachs
  pellavakuituinen kangas

pelle /pˈelle/ (n)
Clown
  sirkuksessa hölmöilemällä yleisöä hauskuttava henkilö, joka on tavallisesti maalannut kasvonsa värikkäästi ja pukeutunut värikkäisiin vaatteisiin

pelti /pˈeltɪ/ (n)
Blech
  ohut teräs- tai muu metallilevy

peltikolari /pˈeltɪkˌolarɪ/ (n)
Blechschaden
  lievä autokolari, jossa vauriot kohdistuvat lähinnä auton koriin

pelto /pˈelto/ (n)
Feld, Acker
  maa-alue, jossa kasvatetaan viljaa ja muita viljelyskasveja

peltopyy /pˈeltopyː/ (n)
Rebhuhn
  erityisesti

pelätä /pˈelætæ/ (v)
fürchten, Angst haben
  tuntea tai kokea pelkoa jkta tai jtk kohtaan

penaali /pˈenaːlɪ/ (n)
Federmäppchen, Etui, Penal
  kynäkotelo, jossa säilytetään mm. kyniä, pyyhekumeja, viivoitinta, kynänteroitinta yms.

penikkatauti /pˈenɪkːatˌautɪ/ (n)
Schienbeinkantensyndrom, Tibiakantensyndrom
  lihasaitio-oireyhtymä: ihmisellä sääriluun sisäosassa esiintyvä lihastulehdus

penis /pˈenɪs/ (n)
Penis, Glied
  siitin, uroksen sukupuolielin

peniskateus /pˈenɪskateus/ (n)
Penisneid
  psykoanalyyttisen teorian kuvaama ilmiö, jossa nuori tyttö kokee fallisen vaiheen aikana kriisin tajutessaan ettei hänellä ole penistä

pennaali /pˈennaːlɪ/ (n)
Pennal
  pennalismin alainen opiskelija

pennalismi /pˈennalˌismɪ/ (n)
Pennalismus, Pennalwesen
  1600-luvulla muodostunut tapa, jonka mukaan uusien ylioppilaiden tuli antautua vanhempien simputuksen alaiseksi

pensaikko /pˈensaikːo/ (n)
Gebüsch, Busch, Gesträuch
  etupäässä pensaita kasvava alue

pensas /pˈensas/ (n)
Busch, Strauch
  puuvartinen, tyvestä haarova, vähintään puoli metriä korkea kasvi

pensasaita /pˈensasˌaita/ (n)
Hecke
  riviin istutettujen, usein muotoon leikattujen pensaiden muodostama aita

pensasmustikka /pˈensasmˌustɪkːa/ (n)
Amerikanische Heidelbeere
  edellisen marja

pensassakset /pˈensassˌakset/ (n)
Heckenschere
  ohuiden puuvartisten kasvien lekkaamiseen ja muotoiluun suunniteltu työkalu

pensseli /pˈensselɪ/ (n)
Pinsel
  maalaamiseen tarkoitettu apuväline, jolla voidaan siirtää maali maalattavalle alustalle

pentaani /pˈentaːnɪ/ (n)
Pentan
  eräs alkaani, C₅H12

pentagoni /pˈentaɡˌonɪ/ (n)
Fünfeck, Pentagon
  viisikulmio

pentu /pˈentu/ (n)
Welpe
  eläimen, erityisesti nisäkkään poikanen

peppu /pˈepːu/ (n)
Popo, Po
  takapuoli

peptidi /pˈeptɪdɪ/ (n)
Peptid
  proteiineja pienempiä aminohappoketjuja, jotka koostuvat tavallisesti alle viidestäkymmenestä aminohaposta

perfekti /pˈerfektɪ/ (n)
Perfekt
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka on tullut suoritetuksi täydellisesti ja päättynyt menneisyydessä

pergamentti /pˈerɡamˌentːɪ/ (n)
Pergament
  parkitsematta viimeistelty valkoinen nahka, jolle on kirjoitettu kuin paperille; jokin asiakirja tai teksti joka on kirjoitettu ko. materiaalille

perhe /pˈerhe/ (n)
Familie
  kahden tai useamman henkilön muodostama sukulaisuuden tai parisuhteen yhdistämä yhteisö

perheenemäntä /pˈerheːnemˌæntæ/ (n)
Hausfrau
  perheeseen kuuluva nainen; usein perheen äiti

perheenisä /pˈerheːnˌisæ/ (n)
Familienvater
  perheeseen kuuluva isä

perheenjäsen /pˈerheːnjæsen/ (n)
Familienmitglied
  perheeseen kuuluva henkilö

perheenäiti /pˈerheːnˌæitɪ/ (n)
Familienmutter
  perheeseen kuuluva äiti

perhesuunnittelu /pˈerhesˌuːnnɪtːˌelu/ (n)
Familienplanung
  sellainen pariskunnan toiminta, jolla nämä pyrkivät vaikuttamaan lapsimääräänsä etukäteen

perheväkivalta /pˈerhevˌækɪvˌalta/ (n)
Gewalt, Ehe Partnerschaft, Familie
  perheen sisällä tapahtuva väkivalta

perhonen /pˈerhonen/ (n)
Schmetterling, Falter
  perhosten lahkoon (Lepidoptera) kuuluva hyönteinen

perhostoukka /pˈerhostˌoukːa/ (n)
Raupe
  perhosen kehitysvaihe ennen koteloitumista

periaate /pˈerɪˌaːte/ (n)
Prinzip
  toimintaa tai ajattelua ohjaava perusajatus, perusohje, perussääntö

periheli /pˈerɪhˌelɪ/ (n)
Perihel
  se kohta, jossa Aurinkoa elliptisellä radalla kiertävä kappale on lähimpänä keskustähteä

perinnöllisyystiede /pˈerɪnnˌøllɪsˌyːstiede/ (n)
Genetik
  perinnöllisyyteen liittyvien ilmiöiden ja niiden vaihtelujen tutkintaan keskittyvä biologian haara

perinteinen /pˈerɪntˌeinen/ (adj)
traditionell
  perinteen tai perinteiden mukainen, sellainen johon liittyy perinne

perintä /pˈerɪntæ/ (n)
Inkasso
  saatavien maksusuoritusten kerääminen velallisilta

periodi /pˈerɪˌodɪ/ (n)
Periode
  ajanjakso

peripetia /pˈerɪpˌetɪa/ (n)
Peripetie
  käännekohta, ratkaiseva käänne, kohtalon käänne, äkkinäinen muutos, toiminnan kääntyminen vastakkaiseksi, erit. tarinan juonessa, myös elämässä

periskooppi /pˈerɪskˌoːpːɪ/ (n)
Periskop
  peileihin perustuva laite, jonka avulla voi tehdä havaintoja piilosta tai jonkin näköesteen takaa tai veden alta

periä /pˈerɪæ/ (v)
erben, beerben
  saada omaisuutta kuolleelta sukulaisuuden tai testamentin perusteella

perjantai /pˈerjantai/ (n)
Freitag
  viikon viides päivä, päivä torstain ja lauantain välissä

perkeet /pˈerkeːt/ (n)
Abfall
  perkausjätteet, joita syntyy perattaessa kalaa, marjoja, kasvimaata, peltoa, metsää, ojaa tms.

perkele /pˈerkele/ (n)
Teufel, Böse, gottverdammt
  paholainen

permanentti /pˈermanˌentːɪ/ (n)
Dauerwelle
  kemiallinen käsittely, jolla hiukset saadaan pysymään kiinteämmin yhdessä; sisältää tavallisesti myös kiharuuden lisäämisen tai vähentämisen

perna /pˈerna/ (n)
Milz
  muun muassa valkoisia verisoluja muodostava tummanpunainen, pavunmuotoinen elin vatsaontelon yläosassa

pernarutto /pˈernarˌutːo/ (n)
Milzbrand, Anthrax
  Bacillus anthracis -bakteerin aihettama nisäkkäiden vaarallinen tartuntatauti, johon liittyy pernan turpoamista. Tarttuu myös ihmiseen.

perse /pˈerse/ (n)
Arsch
  takapuoli

perseennuolija /pˈerseːnnˌuolɪja/ (n)
Arschlecker, Radfahrer, Schleimscheißer
  mielistelijä

persereikä /pˈerserˌeikæ/ (n)
Arschloch
  peräaukko

persialainen /pˈersɪalˌainen/ (n)
Perserkatze
  syntyperältään persialainen

persikka /pˈersɪkːa/ (n)
Pfirsichbaum
  persikkapuu (Prunus persica), ruusukasveihin luettava hedelmäpuu
Pfirsich
  persikkapuun hedelmä, joka on kasvitieteellisesti luumarja
Hintern
  takapuoli, takamus

persikkapuu /pˈersɪkːapuː/ (n)
Pfirsichbaum
  mantelikasveihin luettava hedelmäpuu (Prunus persica). Persikkapuun hedelmä on luumarja, jota kutsutaan persikaksi.

persilja /pˈersɪlja/ (n)
Petersilie
  kaksivuotinen ruohovartinen yrtti (Petroselinum crispum), jota käytetään mausteena

persipaani /pˈersɪpˌaːnɪ/ (n)
Persipan
  jauhetuista persikan- tai aprikoosinkivistä ja tomusokerista tehty elintarvikemassa, joka voi sisältää myös mantelinkivijauhetta

personifikaatio /pˈersonˌifɪkˌaːtɪo/ (n)
Personifikation, Personifizierung, Prosopopöie
  henkilöinti: kielikuva, jossa eloton esitetään elollisena tai muu kuin inhimillinen inhimillisenä ikään kuin se olisi henkilö, kuten ”Aurinko hymyilee.”
Personifizierung
  henkilöitymä

persoona /pˈersoːna/ (n)
Person
  (psykologia) tietoinen ja tarkoitusellisesti toimiva olento

persoonapronomini /pˈersoːnˌapronˌomɪnɪ/ (n)
Personalpronomen
  pronominien alaryhmä, persoonapronomini viittaa henkilöön; suomen kielen persoonapronomineja ovat minä, sinä, hän, me, te ja he

perspektiivi /pˈerspektˌiːvɪ/ (n)
Perspektive
  tapa esittää kolmiulotteinen kohde kaksiulotteisena kuvauksena esim. piirroksena

perulainen /pˈerulˌainen/ (adj)
peruanisch
  Perusta peräisin oleva tai Peruun liittyvä

perulainen /pˈerulˌainen/ (n)
Peruaner, Peruanerin
  pysyvästi Perussa asuva henkilö

peruna /pˈeruna/ (n)
Kartoffel, Erdapfel
  eräs koisojen sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji () tai sen yksilö

peruskoulu /pˈeruskˌoulu/ (n)
Grundschule, Gesamtschule, Hauptschule
  perusopetusta antava koulu, joka käsittää vuosiluokat 1–9

peruste /pˈeruste/ (n)
Basis, Grundlage
  jollekin päätökselle annettu perustelu, syy tai oikeutus jonkin päätöksen tekemiseen
Grundlage
  (monikossa) alkeet

perusteellinen /pˈerustˌeːllɪnen/ (adj)
gründlich
  perinpohjainen, seikkaperäinen

perusteellisuus /pˈerustˌeːllɪsuːs/ (n)
Grünlichkeit
  perinpohjaisuutta, täydellisyyttä ja seikkaperäisyyttä ilmentävä ominaispiirre

perustella /pˈerustella/ (v)
begründen, rechtfertigen
  kertoa syy esimerkiksi mielipiteeseen

perustuslaki /pˈerustˌuslakɪ/ (n)
Verfassung, Grundgesetz
  valtiovallan ja ihmisten ja yhteisöjen oikeudellisten suhteiden perusperiaatteet sisältävä laki, valtion valtiosäännön keskeisimmät normit sisältävä laki

peräaukko /pˈeræˌaukːo/ (n)
After, Anus
  anus, ruoansulatuselimistön päätepiste, jonka kautta uloste poistuu kehosta

peräkkäinen /pˈerækːˌæinen/ (adj)
aufeinanderfolgend, sukzessiv
  ajallisesti t. loogisesti toista seuraava

perämoottori /pˈeræmˌoːtːorɪ/ (n)
Außenbordmotor, Außenborder
  veneen perään kiinnitetty moottorin ja potkurin yhdistelmä

peräpukama /pˈeræpˌukama/ (n)
Hämorrhoide, Hämorrhoiden
  peräaukkokanavan sisä- tai ulkopuolelle muodostunut laskimon pullistuma

peräruiske /pˈerærwˌiske/ (n)
Einlauf, Klistier
  toimenpide, jossa ruiskutetaan nestettä peräsuoleen ja paksusuoleen peräaukon kautta

peräsuoli /pˈeræsˌuolɪ/ (n)
Enddarm, Mastdarm
  suoliston loppupäässä oleva osa paksusuolen ja peräaukon välissä

perättäinen /pˈerætːˌæinen/ (adj)
aufeinanderfolgend, sukzessiv
  ajallisesti toista seuraava

peseytyä /pˈeseytˌyæ/ (v)
waschen
  pestä itsensä

pessimismi /pˈessɪmˌismɪ/ (n)
Pessimismus
  ajatussuunta, jossa asennoidutaan elämään ja maailmaan kielteisesti, onnistumisen todennäköisyys nähdään pienenä

pessimisti /pˈessɪmˌistɪ/ (n)
Pessimist, Pessimistin
  henkilö, joka suhtautuu asioihin pessimistisesti; pessimistinen henkilö

pestä /pˈestæ/ (v)
waschen
  puhdistaa vedellä ja jollakin puhdistavalla, usein kemiallisella yhdisteellä

pesu /pˈesu/ (n)
Wäsche
  puhdistamiseksi tai puhdistautumiseksi, yleensä vettä käyttäen, tehtävä toimenpide, peseminen

pesuallas /pˈesuˌallas/ (n)
Waschbecken, Waschschüssel
  WC:n tai kylpyhuoneen keraaminen tai metallinen vesiallas, jonka yläpuolella on vesihana ja pohjassa tulpallinen reikä veden poistamista varten

pesue /pˈesue/ (n)
Wurf
  samaan aikaan pesään syntyneet eläimen poikaset

pesukarhu /pˈesukˌarhu/ (n)
Waschbär
  pohjoisamerikkalainen mustista silmänympäryksistään tunnistettava nisäkäs (Procyon lotor)

pesukone /pˈesukˌone/ (n)
Waschmaschine
  kone, jolla pestään pyykkiä; pyykinpesukone

pesusieni /pˈesusˌienɪ/ (n)
Schwamm
  pesuvälineenä tai kiillotukseen käytettävä pesusienestä saatava tai sellaista jäljittelevä kimmoisa ja huokoinen vaahtomuovin tai vaahtokumin pala

pesä /pˈesæ/ (n)
Nest
  linnun rakentama paikka, jossa se kasvattaa poikasiaan ja saattaa myös yöpyä; myös hyönteisten rakentama asuinpaikka

peti /pˈetɪ/ (n)
Bett
  nukkumiseen tarkoitettu paikka tai rakennelma

petkuttaa /pˈetkutːaː/ (v)
betrügen
  pettää, huijata, toimia epärehellisesti liiketoimissa jms.

petolintu /pˈetolˌintu/ (n)
Greifvogel, Raubvogel
  petomaisesti käyttäytyvä lintu. Eläintieteellisesti petolinnut jaetaan kahteen lahkoon, päivisin saalistaviin päiväpetolintuihin ja lähinnä öiseen aikaan saalistaviin pöllöihin

petos /pˈetos/ (n)
Betrug, Verrat
  luottamuksen pettäminen; toiselle vahingollinen teko

petrimalja /pˈetrɪmˌalja/ (n)
Petrischale
  matalareunainen, pyöreä astia ja laboratorioväline, jota käytetään yleensä bakteeriviljelyissä

petrokemia /pˈetrokˌemɪa/ (n)
Petrochemie
  kemian haara, joka tutkii ja tuottaa maaöljy- ja maakaasupohjaisia kemikaaleja ja kehittää niiden valmistusta

petrologia /pˈetrolˌoɡɪa/ (n)
Petrologie
  geologian osa-alue, joka tutkii kiviä ja niiden muodostumisolosuhteita

pettäjä /pˈetːæjæ/ (n)
Verräter, Betrüger
  henkilö joka pettää; petturi

pettää /pˈetːæː/ (v)
trügen, betrügen
  rikkoa luottamus, toimia petollisesti, petkuttaa, johtaa harhaan, harhauttaa; olla uskoton

petunia /pˈetunˌia/ (n)
Petunie
  koisokasveihin kuuluvuia, Suomessa yleisiä kesäkukkia ()

peukalo /pˈeukalo/ (n)
Daumen
  lyhyt ja paksu sormi ihmisen kädessä, sormi etusormen vieressä

peukaloinen /pˈeukalˌoinen/ (n)
Zaunkönig
  peukaloisten heimon () lintu
  erityisesti

peukaloruuvi /pˈeukalorˌuːvɪ/ (n)
Daumenschraube
  kidutusväline, jossa uhrin sormia tai varpaita murskataan hitaasti ruuvista kiertämällä

peura /pˈeura/ (n)
Ren
  jokin peurojen alaheimon () hirvieläin, pois lukien Alces-suvun eläimet, joita nimitetään hirviksi. Pienempiä lajeja nimitetään myös kauriiksi.

pfalzkreivi /pfˈaltskreivɪ/ (n)
Pfalzgraf
  palatsikreivi, arvonimi Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa

photoshopata /phˈotoshˌopata/ (v)
photoshoppen
  käsitellä tai muuntaa kuvaa kuvankäsittelyohjelmalla

pian /pˈian/ (adv)
bald, demnächst, nächstens
  (ajasta) hetken kuluttua, kohta, äkkiä; nopeasti

pianisti /pˈianˌistɪ/ (n)
Pianist, Klavierspieler
  pianon soittaja

piano /pˈiano/ (n)
Klavier, Piano
  yleinen mekaaninen kosketinsoitin, mutta äänen synnyn perusteella myös kielisoitin

pianokonsertto /pˈianokˌonsertːo/ (n)
Klavierkonzert
  konsertto pianolle ja orkesterille

pidentää /pˈidentæː/ (v)
verlängern
  tehdä pitkäksi tai pidemmäksi

pidättää /pˈidætːæː/ (v)
verhaften, festnehmen, ergreifen
  ottaa rikoksesta epäilty henkilö poliisin haltuun
einbehalten
  jättää maksamatta osa maksettavasta summasta
vorbehalten
  varata itselleen
anhalten, aufhalten, zurückhalten
  jarruttaa, hidastaa jonkin etenemistä

piekana /pˈiekana/ (n)
Bussard, Mäusebussard
  , hiirihaukkojen suvun (Buteo) puussa tai kallionkielekkeellä pesivä melko kookas tunturialueiden päiväpetolintu

pieni /pˈienɪ/ (adj)
klein, gering
  sellainen, joka tai mikä on kooltaan vähäinen
klein
  niistä fryygisen intervalleista, jotka eivät ole puhtaita

pienoisbussi /pˈienoisbˌussɪ/ (n)
Kleinbus
  tavallisesti pakettiauton alustalle rakennettu bussin tavoin toimiva auto, jossa saa Suomessa olla kuljettajan lisäksi enintään 8 matkustajaa ja jonka kuljettamiseen riittää henkilö- tai kuorma-auton ajokortti

pienoisrautatie /pˈienoisrˌautatie/ (n)
Modelleisenbahn
  rautatien, veturien ja junien pienoismalli

pienokainen /pˈienokˌainen/ (n)
Kleine
  vauva, pieni lapsi

pieraista /pˈieraista/ (v)
furzen, pupsen
  päästää suolistokaasua kerran ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pierrä /pˈierræ/ (v)
furzen
  päästää suolistokaasua ulos peräsuolesta peräaukon kautta, päästää pieru

pieru /pˈieru/ (n)
Furz, Pups, Flatulenz, Pup
  peräsuolesta tuleva suolistokaasun purkauma

piha /pˈiha/ (n)
Hof
  yleensä välittömästi rakennuksen ympärillä oleva rajattu alue

pihdit /pˈihdɪt/ (n)
Zange
  tarttumiseen, vääntämiseen tai katkaisuun tarkoitettu työkalu

pihi /pˈihɪ/ (adj)
knauserig
  ylenmäärin säästeliäs ja nuuka

pihka /pˈihka/ (n)
Harz
  öljyjä ja hartseja sisältävä seos, jota havupuut erittävät haavojensa suojaksi

pihlaja /pˈihlaja/ (n)
Eberesche, Vogelbeere
  kotipihlaja (), yleinen lehtipuu, jolla on parilehdykkäiset lehdet ja punaiset luumarjat. Kotipihlajan lisäksi Suomen luonnossa kasvaa suomenpihlaja ja ruotsinpihlaja sekä muutama harvinaisempi lajike.

pihta /pˈihta/ (n)
Tanne, Tannenbaum
  mikä tahansa -sukuinen havupuulaji; jalokuusi

pihvi /pˈihvɪ/ (n)
Steak, Beefsteak
  pannulla tai grillissä paistettu liharuoka, joka valmistetaan kokolihasta, yleensä sisä- tai ulkofileestä, myös vastaavanlaisista kasvisruoista

pii /pˈiː/ (n)
Silizium, Silicium
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine. Piin kemiallinen tunnus on Si

piikivi /pˈiːkɪvɪ/ (n)
Feuerstein
  kova harmaasävyinen kvartsi. Sitä esiintyy kalkkikiven yhteydessä, ei löydetä Suomesta

piikkikampela /pˈiːkːɪkˌampela/ (n)
Steinbutt
  litteä, lähes pyöreä pohjakala (Psetta maxima), jonka silmät ovat vasemmalla kyljellä

piikkimonni /pˈiːkːɪmˌonnɪ/ (n)
Katzenwels, Zwergwels
  (yleisesti) mikä tahansa piikkimonnien heimoon () kuuluva monnikalojen laji tai sellaisen yksilö
Braune Katzenwels, Katzenwels, Zwergwels
  (erityisesti) edellisiin kuuluva

piikkimonnit /pˈiːkːɪmˌonnɪt/ (n)
Katzenwelse, Zwergwelse
  eräs viuhkaeväisten luokkaan () kuuluva luukalojen heimo ()

piikkipaatsama /pˈiːkːɪpˌaːtsama/ (n)
Stechpalme
  ainavihanta lehtipuu ()

piikkirima /pˈiːkːɪrˌima/ (n)
Stiftleiste
  elektroniikan liitin, jossa on piikkejä 2,54 millimetrin (0,1 tuumaa) välein

piikkisika /pˈiːkːɪsˌika/ (n)
Stachelschwein
  jokin jyrsijä heimosta Hystricidae, tunnetaan parhaiten suojaavista piikeistään

piilo /pˈiːlo/ (n)
Versteck
  paikka, johon piiloudutaan tai piilotetaan jotakin, eikä muiden ole tarkoitus löytää

piilokamera /pˈiːlokˌamera/ (n)
Geheimkamera, versteckte Kamera
  videokamera, joka kuvaa ihmisiä heidän tietämättään, usein tarkoituksena saada talteen hämmennystä tai noloja tilanteita

piilokärki /pˈiːlokˌærkɪ/ (n)
Hängende Spitze
  (jalkapallo) hyökkääjien ja keskikenttäpelaajien välissä toimiva pelaaja

piilottaa /pˈiːlotːaː/ (v)
verstecken
  panna jokin pois näkyvistä siten että sitä on vaikea löytää, panna piiloon

piiloutua /pˈiːloutˌua/ (v)
verstecken
  mennä piiloon

piimaa /pˈiːmaː/ (n)
Bergmehl, Celit, Diatomeenpelit, Diatomit, Infusorienerde, Kieselgur
  piilevistä sedimentoitunut maalaji

piipot /pˈiːpot/ (n)
Hainbinsen, Hainsimsen
  yksi vihviläkasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

piippu /pˈiːpːu/ (n)
Pfeife
  väline, jolla voi käyttää tupakkaa, huumeita tai muita päihteitä polttamalla, jotta kemikaalit imeytyisivät hengityskanavasta
Schornstein
  rakennelma, jonka kautta savu poistuu
Lauf
  tuliaseen osa, jonka kautta luoti ammutaan

piirakka /pˈiːrakːa/ (n)
Torte
  makea tai suolainen täytetty pienehkö leivonnainen, jossa on taikinasta valmistettu kuori

piiri /pˈiːrɪ/ (n)
Umfang
  ympyrän kehä

piirikunta /pˈiːrɪkˌunta/ (n)
Kreis
  aluehallinnon yksikkö eräissä maissa

piirtää /pˈiːrtæː/ (v)
zeichnen
  tehdä viiva, viivoja tai niiden muodostama kuva kynällä tai muulla jälkeä jättävällä esineellä tai hyödyntäen piitämiseen tehtyä tietokoneohjelmaa

piiska /pˈiːska/ (n)
Peitsche
  väline eläinten ohjaamiseen

piispa /pˈiːspa/ (n)
Bischof, Bischöfin
  kristillisessä kirkossa hiippakunnan hengellinen johtaja, Suomessa mies tai nainen

pikaluistelu /pˈikalwˌistelu/ (n)
Eisschnelllauf
  urheilulaji, jossa kilpailijat pyrkivät soikion muotoisella jäisellä radalla etenemään luistimilla ennalta määrätyn matkan mahdollisimman nopeasti

piki /pˈikɪ/ (n)
Pech
  puu-, kivihiili-, ruskohiili-, turve-, luutervaa, hartseja tai vastaavia orgaanisia aineita tislattaessa muodostuva jähmeä tai puolijähmeä tislausjäte

pikkuhuitti /pˈikːuhwˌitːɪ/ (n)
Kleine Sumpfhuhn
  (yleisesti) eräissä luokitteluissa mikä tahansa pikkuhuittien sukuun () kuuluvista rantakanojen lajeista tai sellaisen yksilö

pikkukaupunki /pˈikːukˌaupuŋkɪ/ (n)
Kleinstadt
  vähäväkinen kaupunki

pikkuraha /pˈikːurˌaha/ (n)
Kleingeld
  arvoltaan pieni raha, m. kollektiivina

pikkuseikka /pˈikːusˌeikːa/ (n)
Bagatelle, Kleinigkeit, Unwichtigkeit
  vähämerkityksinen yksityiskohta, epäoleellinen asia

pikkusormi /pˈikːusˌormɪ/ (n)
kleiner Finger
  pienin sormi ihmisen kädessä, reunimmainen sormi nimettömän vieressä

pikkuvarpunen /pˈikːuvˌarpunen/ (n)
Feldsperling
  pikkuvarpunen eli metsävarpunen on varpusta pienempi. Sen päälaki on ruskea, poskissa on tumma täplä. Sukupuolten väritys on samanlainen. Parvilintu, jota tavataan meillä vain eteläisessä Suomessa.

piknik /pˈiknɪk/ (n)
Picknick
  retki, jonka päätarkoitus on eväiden syöminen ulkoilmassa

pilari /pˈilarɪ/ (n)
Säule, Pfeiler
  rakennuksen vapaasti seisova pystytuki, joka on poikkileikkaukseltaan nelikulmainen tai monisärmäinen

pilasteri /pˈilastˌerɪ/ (n)
Pilaster
  rakennuksessa tai rakennelmassa oleva ei-kantava rakenne, joka toimii koristeena

pilkkiä /pˈilkːɪæ/ (v)
eisangeln, eisfischen
  kalastaa jään läpi lyhytvapaisella pilkki-ongella

pilkku /pˈilkːu/ (n)
Punkt
  (pieni) täplä
Komma, Beistrich
  yksi välimerkeistä [,]

pilkkukuume /pˈilkːukˌuːme/ (n)
Fleckfieber
  minkä tahansa riketsioihin () kuuluvan bakteerin aiheuttama loistauti

pilkunnussija /pˈilkunnˌussɪja/ (n)
Kleinkrämer
  pikkutarkka, turhan tarkka, erityisesti kieleen liittyvissä asioissa

pilleri /pˈillerɪ/ (n)
Pille
  pallomaiseksi puristettu lääkevalmiste tai tabletin muodossa oleva lääke

pilli /pˈillɪ/ (n)
Pfeife, Trillerpfeife
  väline, jolla tuotetaan äänimerkki puhaltamalla siihen

pillu /pˈillu/ (n)
Fotze, Möse
  naisen häpy ja/tai emätin

pilvenpiirtäjä /pˈilvempˌiːrtæjæ/ (n)
Wolkenkratzer, Hochhaus
  erittäin korkea kerrostalo tai muu rakennus

pilvetön /pˈilvetøn/ (adj)
wolkenlos, unbewölkt
  jossa ei ole pilviä (taivaasta)

pilvi /pˈilvɪ/ (n)
Wolke
  taivaalla leijaileva koostuma vesihöyryä, jääkiteitä ja muita aineksia

pilvinen /pˈilvɪnen/ (adj)
bewölkt, wolkig
  pilviä sisältävä

pilvistyä /pˈilvɪstˌyæ/ (v)
bewölken
  muuttua pilviseksi

pimahtaa /pˈimahtaː/ (v)
ausflippen
  tulla hulluksi

pimeys /pˈimeys/ (n)
Dunkelheit, Dunkel
  valon puute

pimeä /pˈimeæ/ (adj)
dunkel
  jossa on vähän tai ei yhtään valoa
böse
  paha, synkkä

pimiö /pˈimɪø/ (n)
Dunkelkammer
  pimennettävä tila valokuvien kehittämistä varten

pimppi /pˈimpːɪ/ (n)
Muschi, Muschel, Pussy, Schnecke
  ulkosynnyttimien nimitys

pimu /pˈimu/ (n)
Biene, Puppe
  nuori, hyvännäköinen nainen

pinaatti /pˈinaːtːɪ/ (n)
Spinat
  , ruohokasveihin kuuluva vihannes

pingviini /pˈiŋvɪːnɪ/ (n)
Pinguin
  yleisnimitys Spheniscidae-heimoon kuuluville lentokyvyttömille linnuille, joita esiintyy eteläisellä pallonpuoliskolla Etelämantereelta tropiikkiin

pinnallinen /pˈinnallɪnen/ (adj)
oberflächlich
  pinnalla tai pinnassa oleva

pinnasänky /pˈinnasˌæŋky/ (n)
Gitterbett
  pienten vauvojen korkealaitainen sänky

pinseri /pˈinserɪ/ (n)
Pinscher
  saksankielisistä maista kotoisin oleva rottakoirien alaryhmä, sukua snautserille
Deutscher Pinscher
  edelliseen kuuluva koirarotu

pinsetit /pˈinsetɪt/ (n)
Pinzette
  pieniin kappaleisiin tarttumiseen tarkoitettu työkalu, joka koostuu yksinkertaisimmillaan taitetusta joustavasta materiaalista jota puristetaan sormilla

pinta /pˈinta/ (n)
Oberfläche, Fläche
  esineen tai asian näkyvä, päällimmäinen osa

pinta-ala /pˈintaˈala/ (n)
Fläche
  kaksiulotteisen alueen koon mitta

pioneeri /pˈionˌeːrɪ/ (n)
Sappeur
  asevoimien pioneerijoukkojen sotilas

pioni /pˈionɪ/ (n)
Pfingstrose, Päonie
  Paeonia-suvun kasveja
Pion
  vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen, π-mesoni

piparjuuri /pˈiparjˌuːrɪ/ (n)
Meerrettich, Kren
  ristikukkaiskasvien heimon monivuotinen, kookas kasvi jonka juurta käytetään mausteena ()

piparkakku /pˈiparkˌakːu/ (n)
Pfefferkuchen, Lebkuchen
  erityisesti joulun aikaan nautittava, kaulitusta taikinasta muotilla leikattu ja pellillä uunissa paistettu, ruskea, mausteinen pikkuleipä

piparkakkutalo /pˈiparkˌakːutˌalo/ (n)
Pfefferkuchenhaus
  piparkakkutaikinasta paistetuista levyistä koottu talon muotoinen leivonnainen

pipetti /pˈipetːɪ/ (n)
Pipette
  laboratorioväline, jonka tarkoituksena on mitata hyvin tarkkoja nestemäisiä ainemääriä

pipo /pˈipo/ (n)
Mütze
  neulekankaasta valmistettu päähine, jonka yläosassa tavallisesti, mutta ei välttämättä, on tupsu

pippeli /pˈipːelɪ/ (n)
Piephahn, Piepmatz, Schniepel, Schnippel
  (lapsekas ilmaisu) siitin

pippuri /pˈipːurɪ/ (n)
Pfeffer
  ryytipippuri, tärkeä pippureihin kuuluva maustekasvi Piper nigrum, jonka hedelmä on luumarja. Tästä saadaan mustapippuri, valkopippuri ja viherpippuri.

pippurimylly /pˈipːurɪmˌylly/ (n)
Pfeffermühle
  pippurin jauhamiseen ruoanlaitossa käytettävä laite

piraija /pˈiraija/ (n)
Piranha
  eräs lihaa syövä eteläamerikkalainen makeanvedenkala

pirtelö /pˈirtelø/ (n)
Milchshake
  tehosekoittimessa valmistettu maidon ja jäätelön maustettu seos

pisara /pˈisara/ (n)
Tropfen
  pienen nestemäärän vapaasti muodostama pallomainen muoto ilmassa tai pinnalla

piski /pˈiskɪ/ (n)
Köter
  koira

piskotella /pˈiskotella/ (v)
nieseln
  sataa pisaroita harvakseltaan

pissa /pˈissa/ (n)
Pipi
  virtsa

piste /pˈiste/ (n)
Punkt
  välimerkki, kirjoitetussa kielessä virkkeen päättävä merkki [.]
  peleissä ja kokeissa tai arvioinneissa saavutetun tuloksen yksikkö

pistekirjoitus /pˈistekˌirjoitus/ (n)
Brailleschrift
  näkövammaisille kehitetty kirjoitustapa, jossa merkit muodostetaan kuuden koholla olevan pisteen yhdistelmistä

pistin /pˈistɪn/ (n)
Bajonett
  kiväärin piipun jatkoksi kiinnitettävä terä, jota voidaan käyttää välittömässä läheisyydessä olevaa vihollista vastaan

pistiäinen /pˈistɪˌæinen/ (n)
Hautflügler
  mikä tahansa pistiäisten lahkoon () kuuluva hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

pistomiekka /pˈistomˌiekːa/ (n)
Stoßdegen
  (ase, urheilu) länsimaisessa urheilumiekkailussa käytetään kahdenlaisia pistomiekkoja: floretteja ja kalpoja

pistooli /pˈistoːlɪ/ (n)
Pistole
  lyhyt, yhdellä tai kahdella kädellä pidettävä käsiase, jossa patruunat ovat irrotettavassa lippaassa, yleensä itselataava

pistorasia /pˈistorˌasɪa/ (n)
Steckdose
  kiinteän siirtoverkon kytkentäpisteessä oleva naaraskomponentti, johon liitäntäjohdon koiraskomponentti, pistoke, tarvittaessa liitetään

pistää /pˈistæː/ (v)
stechen
  lyödä tai painaa kapealla terävällä kappaleella aiheuttaen reikämäisen jäljen

pitkä /pˈitkæ/ (adj)
lang
  suuri siinä suunnassa, jossa mitta on suurin
  (ihmisestä) kookas, suuri kantapäästä päälakeen mitattuna
  kestoltaan suuri, pitkäkestoinen

pitkäperjantai /pˈitkæpˌerjantai/ (n)
Karfreitag
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ristinkuoleman muistoksi

pitkäveteinen /pˈitkævetˌeinen/ (adj)
langweilig
  tylsä, pitkästyttävä

pitkään /pˈitkæːn/ (adv)
lange, spät
  hetkistä pidemmän ajan, kauan

pitseria /pˈitserˌia/ (n)
Pizzeria
  ravintola, jonka ruokalista sisältää lähinnä erilaisia pitsoja

pitsi /pˈitsɪ/ (n)
Spitze
  langasta tehtyä verkkomaista koristetta, jossa eri kokoiset silmukat muodostavat kuvioita

pituus /pˈituːs/ (n)
Länge
  kuinka pitkä jokin esine tai matka on
Körpergröße
  kuinka pitkä joku henkilö on
Dauer, Länge
  kuinka kauan jokin kestää

pituusmerkki /pˈituːsmˌerkːɪ/ (n)
Makron, Längenstrich
  kirjaimen yläpuolinen vaakaviiva ¯, kun sillä merkitään pitkää äännettä, makron ; Unicode-merkki U+00AF, kirjaimeen yhdistyvä pituusmerkki U+0304

pitää /pˈitæː/ (v)
halten
  pitää otteessa, pidellä

pitää huolta /pˈitæː hˈuolta/ (v)
Acht geben, achten, sorgen
  huolehtia jostakin

pitää kirjaa /pˈitæː kˈirjaː/ (v)
buchführen
  dokumentoida jk

pitää paikkansa /pˈitæː pˈaikːansa/ (v)
stimmen
  (tiedosta, väittämästä) olla oikea, olla totuuden mukainen

pizza /pˈitsa/ (n)
Pizza
  italialaislähtöinen ruokalaji, joka on yksinkertaisimmassa muodossaan uunissa paistettu, litteä, yleensä pyöreä leipä, joka on päällystetty tomaattikastikkeella, mahdollisesti juustolla sekä valinnaisilla täytteillä

plagiaatti /plˈaɡɪˌaːtːɪ/ (n)
Plagiat
  eri henkilön tuotos, jonka toinen esittää omanaan varsinkin, jos teko on tekijänoikeusrikkomus

planeetta /plˈaneːtːa/ (n)
Planet, Wandelstern
  kiertotähti, tähteä kiertävä iso taivaankappale, joka on painovoimansa vaikutuksen ansiosta lähes pallomainen

plasma /plˈasma/ (n)
Plasma
  aineen olomuoto, jossa atomit ovat menettäneet elektroneja eli ionisoituneet suuren lämpötilan vuoksi

plasmalamppu /plˈasmalˌampːu/ (n)
Mikrowellenlampe
  radiotaajuudella energiaa saava kaasupurkauslamppu

plataanipuu /plˈataːnɪpuː/ (n)
Platane
  Kaakkois-Euroopan, Pohjois- ja Väli-Amerikan sekä Aasian luonnossa kasvava -suvun pitkäikäiseksi kasvava lehtipuu

platina /plˈatɪna/ (n)
Platin
  jalometalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pt

pleissi /plˈeissɪ/ (n)
spleißen
  pujos, pujoke

plektra /plˈektra/ (n)
Plektrum
  väline, jolla näppäillään kielisoitinta, tavallisesti mandoliinia tai kitaraa

pleonasmi /plˈeonˌasmɪ/ (n)
Pleonasmus
  liikasanainen, samaa asiaa toistava ilmaus

pluratiivi /plˈuratˌiːvɪ/ (n)
Pluraletantum
  sana, joka esiintyy yksin vain monikkomuotoisena yhdessä tai kaikissa merkityksissään; joissakin kielissä pluratiivista voi esiintyä yksikkömuoto yhdyssanan osana tai erityismerkityksisenä

pluskvamperfekti /plˈuskvampˌerfektɪ/ (n)
Plusquamperfekt
  entispäättymä, aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä, joka oli päättynyt jo menneisyydessä.

plusmerkki /plˈusmerkːɪ/ (n)
Plus­zei­chen
  positiivista numeroarvoa tai yhteenlaskua ilmaiseva symboli +, plus; Unicode-merkki U+002B

plutonium /plˈutonium/ (n)
Plutonium
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jota käytetään mm. ydinaseissa, sen kemiallinen merkki Pu

pneumaattinen /pnˈeumaːtːɪnen/ (adj)
pneumatisch
  pneumatiikkaan liittyvä, kaasun paineella toimiva

podenco /pˈodenko/ (n)
Podenco
  Välimereltä ja Kanariansaarilta kotoisin oleva jäniksen ja villikaniinin metsästykseen käytetty koira, nykyisin Pohjois-Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa seurakoira. Nopea ja hoikkarakenteinen, muistuttaa jonkin verran vinttikoiraa, vaikkakin erotuksena jälkimmäiseen omaa pystyt korvat.

pohja /pˈohja/ (n)
Grund, Erde
  esineen tai muodostuman alapinta, alin osa tai myös perimmäinen kohta vaakasuunnassa katsottaessa; joidenkin kappaleiden alapinta sisältä katsottuna, toisten ulkoa katsottuna

pohjakerros /pˈohjakˌerros/ (n)
Erdgeschoss, Parterre
  talon alin maanpäällinen kerros

pohjasakka /pˈohjasˌakːa/ (n)
Bodensatz
  nesteen pohjalle jäävä kiinteä muodostuma tai niiden joukko
Abschaum
  ihmisjoukko, jota ei pidetä arvossa

pohjautua /pˈohjautˌua/ (v)
basieren, gründen
  perustua, nojautua

pohjavesi /pˈohjavˌesɪ/ (n)
Grundwasser
  maanpinnan alla maankamaran onteloissa ja raoissa oleva vesi

pohje /pˈohje/ (n)
Wade
  jalan osa, säären takapinta polven ja nilkan välillä

pohjeluu /pˈohjeluː/ (n)
Wadenbein
  sääriluun rinnalla sijaitseva pienempi luu (lat. os fibula)

pohjoinen /pˈohjoinen/ (adj)
nördlich, Norden
  sellainen, joka sijaitsee pohjoisessa, pohjoisessa oleva tai pohjoisesta tuleva

pohjoinen /pˈohjoinen/ (n)
Norden, Nord
  pääilmansuunta lännen ja idän välissä, lännestä 90 astetta myötäpäivään

pohjoisnapa /pˈohjoisnˌapa/ (n)
Nordpol
  Maan ja muiden taivaankappaleiden pohjoisen pallonpuoliskon napa eli pohjoisin kohta

pohjoissaame /pˈohjoissˌaːme/ (n)
Nordsamisch
  puhujamäärältään suurin saamelaiskieli (kielitunnus: se ja sme)

pohjukaissuoli /pˈohjukˌaissuolɪ/ (n)
Zwölffingerdarm, Duodenum
  mahalaukun mahaportista lähtevä ohutsuolen alkuosa (lat. duodenum)

poiju /pˈoiju/ (n)
Boje
  kelluva, yleensä vettä imemättön, usein metallinen tai kestomuovinen, muodoltaan vaihteleva ankkuroitu kappale

poika /pˈoika/ (n)
Junge, Knabe, Bub, Bube
  miespuolinen lapsi tai nuori
Sohn
  jonkun oma miespuolinen lapsi tai jälkeläinen

poikamies /pˈoikamies/ (n)
Junggeselle
  nuorehko mieshenkilö, joka ei ole koskaan ollut naimisissa

poikaystävä /pˈoikaˌystævæ/ (n)
Freund
  miespuolinen kumppani romanttisessa suhteessa
  miespuolinen ystävä

poiketa /pˈoiketa/ (v)
abweichen
  mennä pois retiltä; tehdä aikomuksen tai suunniteman vastaisesti

poikittainen /pˈoikɪtːˌainen/ (adj)
quer
  kohtisuorassa suunnassa oleva

poikkeava /pˈoikːeˌava/ (adj)
abnorm, abnormal
  sellainen, joka eroaa tavanomaisesta, erilainen

poikkeus /pˈoikːeus/ (n)
Ausnahme
  säännöstä tai määräyksestä tehty erivapaus tai poikkeava menettely; tavanomaisesta poikkeava seikka

poikkihuilu /pˈoikːɪhwˌilu/ (n)
Querflöte
  useimmiten metallista valmistettava puupuhallin, sinfoniaorkesterissa käytettävä huilu

pointillismi /pˈointɪllˌismɪ/ (n)
Pointillismus
  taidesuuntaus, jossa kuva rakennetaan erilaisista pienistä väriläiskistä tai pisteistä

pois /pˈois/ (adv)
fort, weg, aus, heraus
  ilmaisee paikasta tai muusta yhteydestä eriämistä

poismeno /pˈoismeno/ (n)
Ableben
  kuolema

poistaa /pˈoistaː/ (v)
entfernen, löschen, wegnehmen
  ottaa pois

poistua /pˈoistua/ (v)
verschwinden, weggehen
  mennä, mennä pois, lähteä pois

pokaali /pˈokaːlɪ/ (n)
Pokal
  palkintona saatava, yleensä kultainen, hopeinen tai pronssinen malja

pokeri /pˈokerɪ/ (n)
Poker
  nimitys eräille korttipeleille, joita pelataan rahasta ja joissa pyritään keräämään määrättyjä viiden kortin yhdistelmiä

polaarinen /pˈolaːrɪnen/ (n)
polar
  jolla on kaksi sähköisesti varautunutta napaa

polakki /pˈolakːɪ/ (n)
Polacke
  puolalainen

poleemikko /pˈoleːmˌikːo/ (n)
Polemiker
  polemiikkia esittävä henkilö, kiistelijä

polemiikki /pˈolemˌiːkːɪ/ (n)
Polemik
  usein kärkevä, kirjallinen väittely

poletti /pˈoletːɪ/ (n)
Marke
  rahake

poliisi /pˈolɪːsɪ/ (n)
Polizist, Polizistin, Polizei
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä virkamies
Polizei
  yhteiskunnassa järjestystä ja turvallisuutta valvova ja ylläpitävä organisaatio, poliisivoimat

poliisiasema /pˈolɪːsˌiasˌema/ (n)
Polizeiwache, Polizeidienststelle
  poliisin toimipaikka

poliisiauto /pˈolɪːsɪˌauto/ (n)
Streifenwagen, Polizeiauto
  poliisin virkatehtävissään käyttämä ajoneuvo, joka useimmiten on varustettu ”poliisi”-tunnuksin

poliisikoira /pˈolɪːsɪkˌoira/ (n)
Diensthund, Polizeihund
  poliisin käyttöön koulutettu koira

poliisivaltio /pˈolɪːsɪvˌaltɪo/ (n)
Polizeistaat
  valtio, jossa turvallisuusviranomaisilla on laajat valtuudet

poliitikko /pˈolɪːtˌikːo/ (n)
Politiker, Politikerin
  usein puoluepoliittisesti sitoutunut, kunnalliseen politiikkaan ja erityisesti valtiolliseen poliittiseen toimintaan osallistuva henkilö

poliittinen /pˈolɪːtːɪnen/ (adj)
politisch
  joka liittyy politiikkaan, politiikkaa koskeva

poliittinen korrektius /pˈolɪːtːɪneŋ kˈorrektius/ (n)
politische Korrektheit
  toiminta tai kielenkäyttö, jolla pyritään olemaan loukkaamatta ketään, varsinkaan sorretussa tai puolustuskyvyttömässä asemassa olevaksi katsottuja

polio /pˈolɪo/ (n)
Poliomyelitis, Kinderlähmung
  viruksen aiheuttama sairaus, joka pahimmillaan aihettaa raajojen ja hengityselimistön halvaantumisen, lapsihalvaus

politiikka /pˈolɪtˌiːkːa/ (n)
Politik
  julkisyhteisön päätöksenteko ja muu siihen liittyvä toiminta; valtion, kunnan, liikelaitoksen tms. jollakin julkisen elämän alueella harjoittama toiminta

polku /pˈolku/ (n)
Pfad, Fußweg
  pieni tallaantumalla syntynyt kulkuväylä tai kulku-ura esim. metsässä

polkupyörä /pˈolkupˌyøræ/ (n)
Fahrrad, Velo
  tavallisesti kaksipyöräinen kevyt ajoneuvo, joka saadaan liikkeelle polkemalla

polkupyöräilijä /pˈolkupˌyøræilˌijæ/ (n)
-in
  polkupyörällä liikkuva henkilö

pollari /pˈollarɪ/ (n)
Poller
  kiinnitystolppa, johon kiinnitetään aluksen kiinnitysköydet

polonium /pˈolonium/ (n)
Polonium
  eräs alkuaine

poltin /pˈoltɪn/ (n)
Brenner
  kaasumaista tai nestemäistä polttoainetta käyttävissä lämmitys- tai valaistuslaitteissa lähinnä tulta oleva tois. aktiivinen osa

polttaa /pˈoltːaː/ (v)
brennen, verbrennen
  saattaa palamaan, hävittää tai tuhota jotakin tulessa tai palossa

polttarit /pˈoltːarɪt/ (n)
Junggesellenabschied
  avioliittoon astumiseen liittyvä initiaatiomeno tai siirtymäriitti

polttimo /pˈoltːɪmo/ (n)
Brennerei
  väkijuoman valmistamo

polttoaine /pˈoltːoˌaine/ (n)
Brennstoff, Kraftstoff
  aine, joka vapauttaa kemiallista energiaa palamisreaktion avulla

polttoaineenkulutus /pˈoltːoˌaineːŋkˌulutus/ (n)
Kraftstoffverbrauch
  polttomoottoria käyttävän ajoneuvon kuluttama polttoaineen määrä ajokilometrejä tai aikayksikköä kohti

polttolaiva /pˈoltːolˌaiva/ (n)
Brander, Brandschiff
  puualusten aikakaudella vähäarvoinen laiva, joka sytytettiin tarkoituksellisesti palamaan ja ohjattiin päin vihollisen alusta, joka tällöin tuhoutui tulen levittyä siihen

polttomoottori /pˈoltːomˌoːtːorɪ/ (n)
Verbrennungsmotor
  kone, joka muuntaa polttoaineesta palamisessa vapautuvan kemiallisen energian liike-energiaksi

polttopiste /pˈoltːopˌiste/ (n)
Brennpunkt
  linssi- tai peilijärjestelmän akselin piste, jossa akselin suuntaisina järjestelmään tulevat valonsäteet yhtyvät

polttopuu /pˈoltːopuː/ (n)
Brennholz, Feuerholz
  yleensä tulisijassa, kuten liedessä tai uunissa, myös nuotiossa, käytettävä puupolttoaine

polttouhri /pˈoltːouhrɪ/ (n)
Brandopfer
  juutalaisuudessa uhri, joka poltettiin tulessa; tyypillisesti lammas, joka poltettiin temppelissä alttarin tulessa kokonaan (veri ja vuota tosin oli poistettu ennen polttamista)

polttoväli /pˈoltːovˌælɪ/ (n)
Brennweite
  objektiivin taaemman pääpisteen ja polttotason välinen etäisyys kun objektiivi on tarkennettu äärettömään

polvi /pˈolvɪ/ (n)
Knie
  nivel reiden ja säären välissä

polvilumpio /pˈolvɪlˌumpɪo/ (n)
Kniescheibe
  nelipäisen reisilihaksen jänteessä sijaitseva kolmionmuotoinen luu, joka liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven ojentuessa ja koukistuessa

polvinivel /pˈolvɪnɪvel/ (n)
Kniegelenk
  jalassa oleva nivel, kohdassa, jossa niveltyvät reisiluu, sääriluu ja polvilumpio

polvipuntarpää /pˈolvɪpˌuntarpæː/ (n)
Knick-Fuchsschwanz, Knick-Fuchsschwanzgras
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

polvistua /pˈolvɪstˌua/ (v)
knien
  mennä polvilleen

polvitaive /pˈolvɪtˌaive/ (n)
Kniekehle
  jalassa pohkeen ja takareiden liittymäkohdassa sijaitseva polvinivelen taive

polyfonia /pˈolyfˌonɪa/ (n)
Polyphonie
  moniäänisyys

polyfoninen /pˈolyfˌonɪnen/ (adj)
polyphon
  moniääninen

polymeeri /pˈolymˌeːrɪ/ (n)
Polymer
  suuri molekyyli, jossa monomeerit ovat sitoutuneet toisiinsa muodostaen ketjuja

polynomi /pˈolynˌomɪ/ (n)
Polynom
  lauseke, jossa vakioita kerrotaan muuttujalla/muuttujilla, jotka korotetaan positiivisiin kokonaislukupotensseihin ja nämä lasketaan yhteen. Mukana saa olla myös vakiotermi eli vakio ilman muuttujalla kertomista.

polysemia /pˈolysˌemɪa/ (n)
Polysemie
  sanan monimerkityksisyys

pomeranian /pˈomerˌanɪan/ (n)
Zwergspitz
  eräs koirarotu, saksanpystykorvan iso muunnos

pomeranssi /pˈomerˌanssɪ/ (n)
Bitterorange, Pomeranze
  eräs sitruskasvi ()

pommi /pˈommɪ/ (n)
Bombe
  räjähdysaineella ladattu laite, jonka räjähdyksen on tarkoitus aiheuttaa vahinkoa

pommikone /pˈommɪkˌone/ (n)
Bomber
  sotilaslentokone, jolla hyökätään maassa tai merellä sijaitseviin kohteisiin lähinnä pudottamalla pommeja

poni /pˈonɪ/ (n)
Pony
  pienikokoinen hevonen, pienhevonen, säkäkorkeudeltaan enintään 148 cm; vanh. ponihevonen

poninhäntä /pˈonɪnhˌæntæ/ (n)
Pferdeschwanz
  pitkät hiukset sidottuna takaa yhteen

ponnahduslauta /pˈonnahdˌuslauta/ (n)
Sprungbrett
  joustava lauta, jolta voidaan hypätä veteen

pontikka /pˈontɪkːa/ (n)
Schwarzbrennende Spirituose
  kotipolttoinen, tavallisesti viljasta tai sokerista luvattomasti valmistettu viina

poppeli /pˈopːelɪ/ (n)
Pappel
  (kasvitiede) mikä tahansa Populus-sukuun kuuluva puu

populismi /pˈopulˌismɪ/ (n)
Populismus
  poliittinen toiminta, jonka tarkoituksena on edustaa tavallisen kansalaisen tarpeita ja toiveita

porakone /pˈorakˌone/ (n)
Bohrmaschine
  reikien poraamiseen tarkoitettu laite

porkkana /pˈorkːana/ (n)
Möhre, Karotte, Möhrrübe
  maan sisällä kasvava juures (), jota voidaan syödä raakana tai kypsennettynä
Zuckerbrot, Karotte
  houkutin, kiihoke; vapaaehtoisuutta edistävä palkinto; kannuste jolla vältetään pakko

pormestari /pˈormestˌarɪ/ (n)
Bürgermeister, Bürgermeisterin
  korkein kunnallinen viranhaltija, joka aiemmin johti kaupunkia raadin kanssa maistraattina

pornografia /pˈornoɡrˌafɪa/ (n)
Pornografie
  seksuaaliseen kiihottumiseen tarkoitettu, yleensä kuvallinen materiaali

pornografinen /pˈornoɡrˌafɪnen/ (adj)
por­no­gra­fisch
  sellainen, joka on pornografiaa tai sisältää pornografiaa

pornokauppa /pˈornokˌaupːa/ (n)
Sexshop
  pornolehtiä, -videoita, asuja ja tarvikkeita myyvä liike

pornotähti /pˈornotˌæhtɪ/ (n)
Pornostar, Pornoqueen
  tunnettu aikuisviihdenäyttelijä

poro /pˈoro/ (n)
Rentier, Ren, Renntier
  tunturipeuran () poronhoitoalueilla Pohjoismaissa ja Siperiassa kasvatettava puolikesy alalaji, jonka kummallakin sukupuolella on vuosittain vaihtuvat sarvet ja vuosittain uusiutuva turkki

poronjäkälä /pˈoronjˌækælæ/ (n)
Rentierflechte
  eräs torvijäkäliin kuuluva kotelosienten laji,

porsaanreikä /pˈorsaːnrˌeikæ/ (n)
Schlupfloch
  laissa, lainsäädännössä tai sopimuksessa oleva aukko tai puute, jota käyttämällä voidaan ajaa omaa etua tai saada itselle hyötyä

porsas /pˈorsas/ (n)
Ferkel
  nuori sika, sian poikanen

portti /pˈortːɪ/ (n)
Port
  väylän päätepiste, johon lisälaite kytketään

porttikielto /pˈortːɪkˌielto/ (n)
Hausverbot
  pääsykielto paikkaan tai tapahtumaan

portugali /pˈortuɡˌalɪ/ (n)
Portugiesisch
  portugalin kieli, romaaninen kieli, jota puhutaan muun muassa Portugalissa ja Brasiliassa (kielitunnus: pt)

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (adj)
portugiesisch
  Portugalista peräisin oleva tai Portugaliin liittyvä

portugalilainen /pˈortuɡˌalɪlˌainen/ (n)
Portugiese, Portugiesin
  pysyvästi Portugalissa asuva henkilö

portugalinsotalaiva /pˈortuɡalˌinsotalˌaiva/ (n)
Portugiesische Galeere
  polttavilla rihmoillaan saalistava Physalia physalis -polttiaiseläin, joka on erikoistuneiden polyypien muodostama yhdyskunta

porukka /pˈorukːa/ (n)
bande
  ihmisjoukosta käytetty yleinen nimitys

porvaristo /pˈorvarˌisto/ (n)
Bourgeoisie
  kapitalistisen yhteiskunnan omistava, vauras yläluokka

posamentti /pˈosamˌentːɪ/ (n)
Posament
  vaatteiden tai sisustustekstiilien viimeistelyyn käytetty koristeellinen punos (nyöri, tupsu, nauha, hapsut yms.)

poseerata /pˈoseːrˌata/ (v)
posieren
  pysyä mallina tietyssä asennossa erit. valokuvaa tai maalausta varten

positiivi /pˈosɪtˌiːvɪ/ (n)
Positiv, Grundstufe
  perusaste, adjektiivin komparaation perusmuoto eli vertailuasteiden perusaste
Positiv
  (valokuvaus) positiivikuva, varsinainen valokuva, jonka kuvapisteiden valoisuusarvot sellaisinaan vastaavat kuvan kohteiden valoisuusarvoja
  pienet urut

positiivinen /pˈosɪtˌiːvɪnen/ (adj)
positiv
  joka vahvistaa kokeen hakeman tuloksen

positroni /pˈosɪtrˌonɪ/ (n)
Positron
  elektronin antihiukkanen, jolla on sama massa kuin elektronilla, mutta vastakkainen varaus

poski /pˈoskɪ/ (n)
Wange, Backe
  ihmisen kasvojen osa, jollainen sijaitsee nenän kummankin puolen

poskikaari /pˈoskɪkˌaːrɪ/ (n)
Jochbogen
  poskiluuhun ja ohimoluuhun liittyvä kaarimainen luu (lat. arcus zygomaticus)

poskiluu /pˈoskɪluː/ (n)
Wangenbein
  silmän alapuolella pään sivussa oleva kallon osa ()

poskiparta /pˈoskɪpˌarta/ (n)
Koteletten
  muualta kuin poskilta ajettu parta

posliini /pˈoslɪːnɪ/ (n)
Porzellan
  kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen

posti /pˈostɪ/ (n)
Post
  organisaatio, laitos tai yritys, joka toimittaa kirjeitä ja paketteja ihmisille lähettäjän antamien ohjeiden, yleensä nimen ja osoitteen perusteella
  rakennus tai liiketila, jossa postijärjestelmä toimii, postitoimisto
  kirjeistä, paketeista ja muista lähetyksistä, jotka on toimitettu tai tulee toimittaa perille

postiennakko /pˈostiennˌakːo/ (n)
Nachnahme
  tavaroiden kauppatapa, jossa posti veloittaa tavaran hinnan vastaanottajalta lähettäjälle toimitettavaksi lähetystä postikonttorista noudettaessa

postikulut /pˈostɪkulut/ (n)
Versandkosten
  Rahamäärä, joka tarvitaan tavaran perille toimittamiseen.

postilaatikko /pˈostɪlˌaːtɪkːo/ (n)
Briefkasten
  laatikko johon voi pudottaa lähetettävät kirjeet ja kortit

postilokero /pˈostɪlˌokero/ (n)
Postfach
  postitoimistossa sijaitseva lokero, johon sellaisen vuokranneen postit jaetaan

postimerkki /pˈostɪmˌerkːɪ/ (n)
Briefmarke, Postwertzeichen
  postilähetykseen kiinnitettävä todistus siitä, että postimaksu on maksettu

postitoimipaikka /pˈostɪtˌoimɪpˌaikːa/ (n)
Postamt, Poststelle
  postin kuljetusta hoitavan yrityksen yksittäinen, tavallisesti asiakaspalveluun tarkoitettu toimipiste

postitoimisto /pˈostɪtˌoimɪsto/ (n)
Postamt
  postin alueellinen palvelutoimisto, josta voi esimerkiksi lähettää kirjeitä ja paketteja sekä ostaa postimerkkejä

postitus /pˈostɪtus/ (n)
Zusendung
  postissa lähettäminen

postnataalinen /pˈostnatˌaːlɪnen/ (adj)
postnatal
  syntymän jälkeinen

postuumi /pˈostuːmɪ/ (adj)
postum, posthum
  tekijän kuoleman jälkeen julkaistu

potaska /pˈotaska/ (n)
Pottasche
  kaliumkarbonaatti, K₂CO₃, hiilihapon kaliumin kanssa muodostama suola

potentiaali /pˈotentɪˌaːlɪ/ (n)
Möglichkeitsform, Potenzialis
  mahtotapa, tapaluokka, joka kuvaa mahdollisuutta. Indikatiivin potentiaalin tunnus suomen kielessä on -ne-johdin.
Potential, Potenzial
  suure, joka kuvaa kappaleen korkeusasemaan (painovoimakenttään) tai sähkökenttään perustuvaa kykyä tehdä työtä
Potenzial
  toistaiseksi käyttämätön mahdollisuus tai voimavara

potilas /pˈotɪlas/ (n)
Patient
  sairas henkilö, sairautta poteva henkilö

potka /pˈotka/ (n)
Beinstück
  lihateknologinen nimitys, jota käytetään nisäkkään polvi- ja nilkkanivelien välisestä osasta. Sen mukaan onko kyseessä etu- vai takajalka, voidaan puhua etupotkasta tai takapotkasta.

potkaista /pˈotkaista/ (v)
schießen, treten, kicken
  tönäistä kovaa jalalla yhden kerran

povi /pˈovɪ/ (n)
Busen
  naisen rinnat

povitasku /pˈovɪtˌasku/ (n)
Brusttasche
  takissa sisäpuolella, rinnan korkeudella sijaitseva tasku; rintatasku

pragmaattinen /prˈaɡmaːtːɪnen/ (adj)
pragmatisch
  käytännönläheisesti asioihin suhtautuva; esimerkiksi toimii poikkeuksellisissa tilanteissa taktisesti oikein - mahdollisesti poiketen suurista linjoista, strategiasta tai ideologiasta

praseodyymi /prˈaseodˌyːmɪ/ (n)
Praseodym
  lantanideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pr

predikaatti /prˈedɪkˌaːtːɪ/ (n)
Prädikat
  lauseen pääjäsen, lauseen persoonamuotoinen verbi
  avoin lause, lause, jonka totuusarvo riippuu yhdestä tai useammasta muuttujasta

predikatiivi /prˈedɪkatˌiːvɪ/ (n)
Prädikativ
  predikaatintäyte, subjektina tai objektina toimivan substantiivin määre, mikä täydentää predikaattina olevaa verbiä

preesens /prˈeːsens/ (n)
Präsens, Gegenwart
  verbin aikamuoto , joka kuvaa menemätöntä eli nykyistä tekemistä tai tapahtumista. Suomen kielen preesens on myös tulevaa kuvaava aikamuoto, joka vastaa monien muiden kielten futuuria.

prefiksi /prˈefɪksɪ/ (n)
Präfix, Vorsilbe
  (kielitiede) etuliite; sanavartalon alkuun liitettävä affiksi, jonka lisäys luo uuden sanan

prelaatti /prˈelaːtːɪ/ (n)
Prälat
  katolisen kirkon erityisiä tehtäviä varten perustetun prelatuurin johtaja

preludi /prˈeludɪ/ (n)
Präludium
  lyhyt, yleensä instrumentaalinen musiikkikappale, jolla ei ole tarkkaan määriteltyä muotoa

premissi /prˈemɪssɪ/ (n)
Prämisse
  ehto, lähtökohta, rajoitus, edellytys

prenataalinen /prˈenatˌaːlɪnen/ (adj)
pränatal
  syntymää edeltävä, raskauden aikainen

prepositio /prˈeposˌitɪo/ (n)
Präposition, Verhältniswort
  ennen nominaalista päälausekettaan tuleva suhdesana, esim. ennen (vrt. postpositio)

presidentinvaali /prˈesɪdˌentɪnvˌaːlɪ/ (n)
Präsidentenwahl
  vaali, jolla valitaan valtiolle tai vastaavalle presidentti

presidentti /prˈesɪdˌentːɪ/ (n)
Präsident, Präsidentin
  tasavallan valtionpäämies; tämän aseman haltija tai entisen haltijan arvonimi

prestiisi /prˈestɪːsɪ/ (n)
Prestige
  arvovalta

pretendentti /prˈetendˌentːɪ/ (n)
Anwärter
  kruununtavoittelija

preteriti /prˈeterˌitɪ/ (n)
Präteritum
  aikamuoto, joka kuvaa mennyttä tekemistä yleisesti. Mm. suomen ja venäjän verbien menneen ajan muodot vastaavat preteritiä.

preussinpunainen /prˈeussɪmpunˌainen/ (n)
Rotkali
  eräs kaliumin kemiallinen yhdiste: kaliumferrisyanidi (K3[Fe(CN)6]), jota valmistetaan kaliumferrosyanidia liuottamalla

preussinsininen /prˈeussɪnsˌinɪnen/ (n)
Berliner Blau, Preußisch Blau
  eräs raudan kemiallinen yhdiste (Fe4[Fe(CN)6]3· x H2O), jota käytetään toisaalta väriaineena, toisaalta vastamyrkkynä raskasmetallimyrkytyksissä
Berliner Blau, Preußischblau, Pottascheblau
  edellisen värisävy: aavistuksen vihreään vivahtava syvä sininen

priimi /prˈiːmɪ/ (n)
Prime
  kahden samankorkuisen sävelen välinen intervalli

primekorko /prˈimekˌorko/ (n)
Prime Rate
  pankin itse itselleen määrittämä viitekorko

prinsessa /prˈinsessa/ (n)
Prinzessin
  hallitsijan tytär; myös hallitsijan sisar; myös kruununperillisen tytär

prinssi /prˈinssɪ/ (n)
Prinz
  kuninkaan, kuningattaren, keisarin tai keisarinnan poika, miespuolinen kruununperijä; myös kruununperillisen poika

printata /prˈintata/ (v)
ausdrucken, drucken
  tulostaa

priorisoida /prˈiorɪsˌoida/ (v)
priorisieren
  asettaa tärkeimmät tai kiireellisimmät asiat etusijalle

prisma /prˈisma/ (n)
Prisma
  valon spektriksi hajoittava tai valon kulkua taittava optinen laite

probleema /prˈobleːma/ (n)
Problem
  probleemi, suoritettava tehtävä

profeetta /prˈofeːtːa/ (n)
Prophet
  henkilö joka saa viestejä eli profetian jumalalta; ennustaja, julistaja

professori /prˈofessˌorɪ/ (n)
Professor, Professorin Prof.
  yliopiston korkein opetus- ja tutkimustyötehtävä, aikaisemmin virka

progressiivinen /prˈoɡressˌiːvɪnen/ (adj)
progressiv
  edistyksellinen, edistyvä

projekti /prˈojektɪ/ (n)
Projekt
  liittoutuma, jonka tarkoituksena on työstää jotain asiaa; hanke

proletaari /prˈoletˌaːrɪ/ (n)
Proletarier, Proletarierin
  proletariaatin eli työväenluokan jäsen
  antiikin Rooman varattomimman tai myöhemmin toiseksi köyhimmän sosiaaliluokan jäsen

proletariaatti /prˈoletˌarɪˌaːtːɪ/ (n)
Proletariat
  kapitalistisissa liikeyrityksissä toimiva palkkatyöväki; työväenluokka

prometium /prˈometium/ (n)
Promethium
  eräs radioaktiivinen alkuaine

pronomini /prˈonomˌinɪ/ (n)
Pronomen, Fürwort
  nomineihin kuuluva tekijään tai kohteeseen viittaava sana (esim. se), jota käytetään varsinaisen sanan asemesta esimerkiksi toiston välttämiseksi

pronssi /prˈonssɪ/ (adj)
bronze
  väriltään pronssi

pronssi /prˈonssɪ/ (n)
Bronze
  lejeerinki, jossa pääkomponenttina on kupari; tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta

pronssimitali /prˈonssɪmˌitalɪ/ (n)
Bronzemedaille
  urheilu- ym. kilpailuissa kolmanneksi sijoittuneelle myönnetty palkinto

proosa /prˈoːsa/ (n)
Prosa
  kertomakirjallisuuden laji; suorasanainen, ei säkeisiin tai runomittaan perustuva kirjallisuus

prosentti /prˈosentːɪ/ (n)
Prozent
  sadasosan merkintätapa; tunnus on % eli prosenttimerkki

prosenttiyksikkö /prˈosentːˌiyksɪkːø/ (n)
Prozentpunkt
  prosenttiosuuden ilmaisemiseen käytettävä yksikkö, jolla voi esittää prosenttilukujen absoluuttisen eron

prosessi /prˈosessɪ/ (n)
Prozess
  säännönmukaisesti etenevä sarja toimintoja tai tapahtumia, tapahtumasarja

prosessioikeus /prˈosessɪˌoikeus/ (n)
Verfahrensrecht
  oikeudenkäyntiä ja oikeussuojan saamiseksi käytettäviä muita keinoja koskeva oikeustieteen haara

prostituoitu /prˈostɪtˌuoɪtu/ (n)
Prostituierte, Dirne
  henkilö, joka tarjoaa maksullisia tilapäisiä sukupuoliyhteyksiä; prostituution harjoittaja

prostituutio /prˈostɪtˌuːtɪo/ (n)
Prostitution
  naisten tai miesten seksuaalikontaktien harjoittaminen tilapäisessä suhteessa rahaa tai muuta vastiketta vastaan

protaktinium /prˈotaktɪnium/ (n)
Protactinium
  eräs alkuaine

proteesi /prˈoteːsɪ/ (n)
Prothese
  keinotekoinen kehon osa; tekoraaja, tekojäsen, tekoelin

proteiini /prˈoteˌiːnɪ/ (n)
Protein, Eiweiß
  pitkästä aminohappoketjusta koostuva orgaaninen yhdiste

protektionismi /prˈotektˌionˌismɪ/ (n)
Protektionismus
  kotimaan markkinoiden suojaaminen ulkopuolisilta kilpailijoilta tuontia rajoittavilla toimilla, esim. tulleilla

protestantti /prˈotestˌantːɪ/ (n)
Protestant, Protestantin
  kristitty, joka kuuluu johonkin protestanttiseen, ts. reformaation eli uskonpuhdistuksen aikaan roomalaiskatolisesta kirkosta eriytyneeseen kirkkokuntaan tai sellaiseen näistä edelleen erkaantuneeseen tunnustuskuntaan

protoni /prˈotonɪ/ (n)
Proton
  subatominen hiukkanen, joka on positiivisesti varautunut nukleoni; yhdessä neutronien ja muiden protonien kanssa muodostaa atomiytimen; luetaan baryoneihin, sillä koostuu kolmesta kvarkista

protoplasma /prˈotoplˌasma/ (n)
Protoplasma
  alkulima

provokaatio /prˈovokˌaːtɪo/ (n)
Provokation
  yllytys, kiihotus

provokaattori /prˈovokˌaːtːorɪ/ (n)
Provokateur, Provokateurin
  henkilö, joka provosoi, järkyttää mielipiteitä ja käsityksiä

provosoida /prˈovosˌoida/ (v)
provozieren
  kiihottaa tekemään jotakin ärsyttämällä tai loukkaamalla

pryki /prˈykɪ/ (n)
Brauhaus, Brauerei
  panimo

przewalskinhevonen /prtsˈevalskˌinhevonen/ (n)
Przewalski-Pferd
  eräs hevoseläin (Equus caballus przewalskii eli Equus ferus przewalskii), ainoa nykyisin jäljellä oleva villihevonen, kesyhevosen lähisukulainen

psalttari /psˈaltːarɪ/ (n)
Psalter
  eräs Vanhassa testamentissa kuvattu näppäiltävä kielisoitin

psykedeelinen /psˈykedˌeːlɪnen/ (adj)
psychedelisch
  aistiharhoja aiheuttava, psykedeelien käytöstä seuraavaan tilaan liittyvä

psykiatri /psˈykɪˌatrɪ/ (n)
Psychiater
  mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon perehtynyt lääkäri

psykiatria /psˈykɪˌatrɪa/ (n)
Psychiatrie, Seelenheilkunde
  lääketieteen haara, joka keskittyy mielenterveyden häiriöihin ja niiden hoitoon

psykologi /psˈykolˌoɡɪ/ (n)
Psychologe, Psychologin
  psykologian maisterin koulutuksen saanut psykologian asiantuntija

psykologia /psˈykolˌoɡɪa/ (n)
Psychologie
  elollisten olioiden, varsinkin ihmisen, käyttäytymistä laajoihin toiminnekokonaisuuksiin liittyen kuvaamaan ja selittämään pyrkivä tiede, johon liittyy useita erityisaloja

psykologinen sodankäynti /psˈykolˌoɡɪnen sˈodaŋkˌæyntɪ/ (n)
psychologisch Kriegsführung
  sodankäynnin laji, jossa fyysisen voimankäytön sijaan pyritään saamaan vastustaja tekemään vahinkoa itselleen; yhtenä tavoitteena voi olla hajottaa vastustajan joukot

psykoosi /psˈykoːsɪ/ (n)
Psychose
  yhteisnimitys mielen sairauksille, joille on ominaista todellisuudentajun vakava hämärtyminen, johon sisältyy harha-aistimuksia ja/tai -ajatuksia

psykoottinen /psˈykoːtːɪnen/ (adj)
psychotisch
  psykoosiin liittyvä tai sen piirteitä sisältävä
  psykoosia sairastava

psykopaatti /psˈykopˌaːtːɪ/ (n)
Psychopathin, Psy­cho­path
  psykopatiaa sairastava henkilö

psyyke /psˈyːke/ (n)
Psyche
  sielu, mielenlaatu

psyykkinen /psˈyːkːɪnen/ (adj)
psychisch
  ihmisen mieleen eli psyykeen liittyvä

puberteetti /pˈubertˌeːtːɪ/ (n)
Pubertät
  murrosikä, usein varhaismurrosikä; ikävuosina 10-13

pubi /pˈubɪ/ (n)
Kneipe, Lokal
  englantilaistyylinen alkoholijuomia myyvä seurusteluravintola, alkuaan olutravintola pub, kapakka

pudota /pˈudota/ (v)
fallen, abfallen
  liikkua alaspäin
fallen
  (luvuista, lämpötilasta tai vastaavasta) vähetä, pienentyä

pudotusvasara /pˈudotˌusvasˌara/ (n)
Rammblock
  konepajalla heijari; konevasara, jonka vasara-osana toimiva järkäle nostetaan taottaessa ylös ja päästetään vapaasti putoamaan taottavan kappaleen päälle

puhallinsoitin /pˈuhallˌinsoitɪn/ (n)
Blasinstrument
  soitin, jonka ääni syntyy siihen puhallettaessa saattamalla rajallinen ilmatila, tavallisesti ilmapatsas, värähtelemään ja tämä värähtely etenee soittimesta ympäröivään ilmatilaan

puhaltaa /pˈuhaltaː/ (v)
blasen, winden
  pusertaa ilmaa keuhkoista suun kautta siten, että syntyy ilmavirtaus

puhdas /pˈuhdas/ (adj)
sauber, rein
  jossa ei ole likaa tai epäpuhtauksia
echt
  pelkkä, ainoastaan jotain
rein
  mieleltään puhdas

puhdas /pˈuhdas/ (n)
Reingewinn
  netto

puhdistaa /pˈuhdɪstaː/ (v)
säubern, reinigen
  tehdä puhtaaksi, poistaa likaa tai saastetta

puhdistus /pˈuhdɪstus/ (n)
Säuberung
  ei-toivottujen henkilöiden poistaminen järjestöstä tai alueelta

puhe /pˈuhe/ (n)
Rede
  yhden henkilön pitämä suullinen, ennalta laadittu tai improvisoitu, tiettyyn retoriseen päämäärään pyrkivä esitys
Ansprache, Rede
  suullinen ilmaisu, puhumisen teko tai tulos

puheenjohtaja /pˈuheːnjˌohtaja/ (n)
Vorsitzender, Präsidentin, Vorsitzende Präsident
  henkilö, joka johtaa keskustelua kokouksessa

puhekela /pˈuhekˌela/ (n)
Schwingspule
  kaiuttimen kartioon kytketty elektroniikan komponentti, johon johdettu äänitaajuinen vaihtovirta aiheuttaa kelan värähtelyn magneettikentässä ja tästä seuraava kaiuttimen kalvon liike saa aikaan äänen

puhekieli /pˈuhekˌielɪ/ (n)
Umgangssprache
  kansankieli, puhuttu jokapäiväinen kieli, jossa sallitaan vapauksia, eikä aina tavoitella täsmällisiä ilmauksia; muistuttaa arkikieltä, mutta sisältää enemmän vapauksia ja poikkeamia kirjakielestä ja muistuttaa enemmän slangia

puhekupla /pˈuhekˌupla/ (n)
Sprechblase
  sarjakuvassa oleva, hahmoon osoittava kupla, jossa lukee mitä hahmo sanoo

puhelias /pˈuhelɪas/ (adj)
gesprächig
  paljon puhuva

puhelin /pˈuhelɪn/ (n)
Telefon, Fernsprecher
  puheen kaksisuuntaiseen välittämiseen ja keskustelujen käymiseen tarkoitettu yleensä sähkömekaaninen laite

puhelinkoppi /pˈuhelˌiŋkopːɪ/ (n)
Telefonzelle, Telefonhäuschen
  puhelinkioski, pieni rakennelma, jossa on maksullinen puhelin

puhelinluettelo /pˈuhelˌinluˌetːelo/ (n)
Telefonbuch
  aakkosellinen luettelo tietyn alueen puhelinliittymien numeroista ja osoitteista haltijan mukaan

puhjeta /pˈuhjeta/ (v)
bersten
  mennä puhki, rikkoutua (omasta paineestaan), kulua puhki

puhkusuoja /pˈuhkusˌuoja/ (n)
Poppschutz
  äänityksessä mikrofonin edessä sijaitseva levymäinen suoja, joka vähentää suusta tulevien nopeiden ilmanpaineen vaihteluiden synnyttämiä paukahtelevia ääniä

puhtaasti /pˈuhtaːstɪ/ (adv)
rein
  puhtaalla tavalla

puhua /pˈuhua/ (v)
sprechen, reden
  tuottaa puhetta, saada suullaan aikaan tunnistettavia sanoja ja lauseita
  osata jotakin kieltä
reden, sprechen
  jutella, keskustella

puhuja /pˈuhuja/ (n)
Sprecher, Redner
  henkilö, joka puhuu

puhutella /pˈuhutella/ (v)
ansprechen
  () puhuttaa; pyrkiä puheisiin / ottaa jokin puheeksi jonkun kanssa

puida /pwˈida/ (v)
dreschen
  irrottaa jyvät viljakasveista

puijata /pwˈijata/ (v)
Schmu machen
  tehdä kepponen, viedä viekkaudella jklta jtk

puinen /pwˈinen/ (adj)
hölzern
  puuaineinen, puu-
Holz
  puusta tehty
baumbewachsen
  puita kasvava

puisto /pwˈisto/ (n)
Park, Anlage
  usein esteettisiä arvoja korostava, hoidettu, puita kasvava, asutuksesta erillinen suurehko viheralue

pujo /pˈujo/ (n)
Beifuß
  , yleinen marunoihin kuuluva, siitepölyallergiaa aiheuttava kasvi

pujottelu /pˈujotːˌelu/ (n)
Slalom
  urheilulaji, jossa lasketaan mäkeä kierrellen lippuja tai portteja

pukea /pˈukea/ (v)
kleiden, bekleiden, überziehen
  laittaa vaatteet päälle
gut kleiden
  sopia kauniisti jonkun päälle; näyttää kauniilta tai hienolta jonkun päällä; saada joku olemaan ulkonäöltään edukseen

pukeutumisohje /pˈukeutˌumɪsˌohje/ (n)
Kleiderordnung
  juhlatilaisuuteen kutsuvan tahon esittämä toivomus kutsuvieraiden pukeutumisesta

puksipuu /pˈuksɪpuː/ (n)
Buchs, Buchsbaum
  mikä tahansa puksipuiden suvun () kasvi

puku /pˈuku/ (n)
Anzug
  miehen tai naisen yhtenäinen asukokonaisuus

pulituuri /pˈulɪtˌuːrɪ/ (n)
Politur
  aikoinaan pintakäsittelyyn käytetty spriihin liuotettu hartsi- tai vahaliuos

pulla /pˈulla/ (n)
Stuten
  vehnäjauhoista tehty, hiivalla kohotettu kahvileipä

pullapitko /pˈullapˌitko/ (n)
Stuten
  pullataikinasta palmikoitu ja viipaleina tarjottava leivonnainen

pullo /pˈullo/ (n)
Flasche, Buddel
  suusta suppea, usein suljettava nesteen ym. säilyttämiseen tarkoitettu soveliaasta materiaalista valmistettu astia

pullonavaaja /pˈullonavˌaːja/ (n)
Flaschenöffner, Kapselheber
  kruunukorkin avaaja

pullonkaula /pˈulloŋkˌaula/ (n)
Flaschenhals
  pullon tai vastaavan säiliön osa, joka johtaa suuaukosta säiliöön ja on tätä kapeampi

pulmunen /pˈulmunen/ (n)
Schneeammer
  jokin pulmusten sukuun () kuuluva lintu

pulsari /pˈulsarɪ/ (n)
Pulsar
  (tähtitiede) pyörivä tähden jäännös, neutronitähti, mikä lähettää säännöllisiä radiosäteilypulsseja, minkä perusteella tällaisen tähden olemassaolo on havaittavissa kuunneltaessa avaruudesta tulevia radiosignaaleja

pultti /pˈultːɪ/ (n)
Schraube, Bolzen
  koneruuvi, kuusiokantainen kiinnitysväline, tylppäkärkinen ja lieriövartinen ruuvi, mutterin vastakappale
Pult
  (ammattislangia) orkesterisoittajan nuottiteline

pumpata /pˈumpata/ (v)
pumpen
  käyttää pumppua

pumppu /pˈumpːu/ (n)
Pumpe
  mekaaninen nesteiden tai kaasujen siirtämiseen tarkoitettu laite

puna-armeija /pˈunaˈarmeija/ (n)
Rote Armee
  Neuvostoliiton armeija

punahukka /pˈunahˌukːa/ (n)
Lupus erythematodes
  yleistynyt ~: eräs sidekudoksia vaurioittava autoimmuunisairaus

punainen /pˈunainen/ (adj)
rot
  sellainen, jonka väri on punainen
  poliittisesti äärivasemmistolainen, kommunistinen

punainen /pˈunainen/ (n)
Rot, rot
  punainen väri, näkyvän valon aallonpituudeltaan pisin väri, 625–760 nanometriä

punainen jättiläinen /pˈunainen jˈætːɪlˌæinen/ (n)
Roter Riese
  pääsarjan tähti, joka on tiivistynyt keskiosastaan ja huomattavasti laajentunut ulko-osastaan sen jälkeen, kun tähden keskustasta on loppunut vety

punainen kääpiö /pˈunaineŋ kˈæːpɪø/ (n)
Roter Zwerg
  pääsarjan suhteellisen pieni ja viileä tähti, joka on massaltaan 0,075-0,5 Auringon massaa; Linnunradan ylivoimaisesti yleisin tähtityyppi

punajuuri /pˈunajˌuːrɪ/ (n)
rote Bete, rote Rübe
  yksi juurikkaan Suomessakin juureksena viljeltävistä muunnoksista, jolla on ominainen voimakas punainen väri ()

punakampela /pˈunakˌampela/ (n)
Scholle, Goldbutt
  () ruokakalana kaupalliseti merkittävä, Koillis-Atlantilla, Pohjanmerellä ja läntisellä Itämerellä elävä kampelalaji

punakorvakilpikonna /pˈunakˌorvakˌilpɪkˌonna/ (n)
Rotwangen-Schmuckschildkröte
  suokilpikonniin kuuluva vedessä elelevä lemmikkinäkin pidetty matelija (Trachemys scripta elegans)

punakärpässieni /pˈunakˌærpæssˌienɪ/ (n)
Fliegenpilz
  punalakkinen kärpässieni ()

punarinta /pˈunarˌinta/ (n)
Rotkehlchen
  pienikokoinen varpuslintu ()

punasiirtymä /pˈunasˌiːrtymæ/ (n)
Rotverschiebung
  loittonevan valonlähteen valon siirtyminen kohti spektrin punaista päätä. Esim. kaukaisten tähtien valo näkyy maasta punaisempana kuin se oli lähtiessään

punasikuri /pˈunasˌikurɪ/ (n)
Radicchio
  salaattisikurin () punalehtinen muunnos

punasolu /pˈunasˌolu/ (n)
rote Blutkörperchen
  erytrosyytti, verisolu, jonka päätehtävänä on kuljettaa veren mukana kudoksiin happea

punastua /pˈunastˌua/ (v)
erröten
  muuttua kasvojen väriltä punaiseksi nolostuksen, ujouden tai häpeän vuoksi

punatulkku /pˈunatˌulkːu/ (n)
Gimpel, Dompfaff
  peippojen heimoon kuuluva varpuslintu ()

punaviini /pˈunavˌiːnɪ/ (n)
Rotwein
  väriltään punainen viini, johon on liuennut valmistuksen aikana parkkiaineita rypäleiden kuorista ja siemenistä

punkero /pˈuŋkero/ (n)
Fettsack, Fettwanst
  lihava ihminen

punktio /pˈuŋktɪo/ (n)
Punktion
  pisto ruumiin onteloon, esim. näytteen ottamiseksi tai nesteen, märän tai veren poistamiseksi ontelosta

punnita /pˈunnɪta/ (v)
wiegen, wägen, erwägen
  mitata jnk paino

punta /pˈunta/ (n)
Pfund
  joissakin maissa käytetyn rahayksikön nimi; Iso-Britannian punnan symboli on £

puntarpäät /pˈuntarpæːt/ (n)
Fuchsschwanzgräser
  eräs heinäkasvien heimoon kuuluva yksisirkkaisten kasvien suku ()

puola /pˈuola/ (n)
Polnisch, polnische Sprache
  puolan kieli, Puolassa puhuttava länsi-slaavilainen kieli (kielitunnus: pl)

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (adj)
polnisch
  Puolasta peräisin oleva tai Puolaan liittyvä

puolalainen /pˈuolalˌainen/ (n)
Pole, Polin
  pysyvästi Puolassa asuva henkilö

puoli /pˈuolɪ/ (adj)
halb
  ajanilmauksissa, yms.

puoli /pˈuolɪ/ (n)
Seite
  jonkin kokonaisuuden osa; toinen kahdesta; yksi useasta
Seite, Hälfte
  yhdyssanan osana ilmaisee kaksiosaisen kokonaisuuden toista puolta

puolijohdediodi /pˈuolɪjˌohdedˌiodɪ/ (n)
Halbleiterdiode
  epälineaarinen kaksinapa, jonka toiminta perustuu puolijohderajapinnan, np-rajapinnan, ilmiöihin

puolikas /pˈuolɪkas/ (n)
Hälfte, Seite
  puoli, puolisko, toinen jonkin kokonaisuuden kahdesta osasta

puolikuiva /pˈuolɪkwˌiva/ (adj)
halbtrocken
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, kuivan ja puolimakean välissä

puolikuu /pˈuolɪkuː/ (n)
Halbmond
  taivaalla auringon puoliksi valaisema Kuun kiekko

puoliluku /pˈuolɪlˌuku/ (n)
Halbzahlig
  parittoman kokonaisluvun puolikas

puolimakea /pˈuolɪmˌakea/ (adj)
lieblich
  viinistä käytetty sana suhteellisen (sokeripitoisuus ja hapokkuus huomioituna) makeuden ilmaisemiseen, puolikuivan ja makean välissä

puolimetalli /pˈuolɪmetˌallɪ/ (n)
Halbmetall
  alkuaine, jolla on sekä metallin että epämetallin ominaisuuksia, ja sijaitsee jaksollisessa järjestelmässä metallien ja epämetallien välisellä rajalinjalla

puolinen /pˈuolɪnen/ (n)
Mittagessen
  puoliltapäivin nautittava ruoka, lounas

puolinuotti /pˈuolɪnˌuotːɪ/ (n)
halbe Takt
  ¹/₂-nuotti, kaksi ¹/₄-nuottia, ⁴/₄-tahtilajissa puolen tahdin pituinen nuotti

puolipiste /pˈuolɪpˌiste/ (n)
Semicolon, Semikolon
  välimerkki, joka erottaa kahta lausetta. Luetteloissa sitä käytetään luokkien välillä. Vastaava symboli ;

puolisko /pˈuolɪsko/ (n)
Hälfte, Seite
  puoli, toinen jonkin kokonaisuuden kahdesta osasta

puoliso /pˈuolɪso/ (n)
Ehepartnerin, Ehepartner Gatte Gattin
  mies (aviomies) tai vaimo

puolisukeltajasorsa /pˈuolɪsukˌeltajasˌorsa/ (n)
Tauchente
  sorsa, joka kurottelee ruokaa pohjasta pitämällä takaruumiinsa pinnalla

puolisuunnikas /pˈuolɪsˌuːnnɪkas/ (n)
Trapez
  nelikulmio, jossa on kaksi yhdensuuntaista sivua

puolivuosittainen /pˈuolɪvˌuosɪtːˌainen/ (adj)
halbjährlich
  kaksi kertaa vuodessa tapahtuva

puolue /pˈuolue/ (n)
Partei
  yhteisten aatteiden kannattajien ja samoja poliittisia etuja tavoittelevien kansalaisten yhteenliittymä; poliittinen puolue

puolueellinen /pˈuoluˌeːllɪnen/ (adj)
parteiisch
  jonkun osapuolen puolella oleva, sitä suosiva

puolueeton /pˈuoluˌeːton/ (adj)
unparteiisch, unparteilich
  sellainen, joka ei ole minkään osapuolen puolella

puoluepolitiikka /pˈuoluˌepolɪtˌiːkːa/ (n)
Parteipolitik
  poliittisten puolueiden toteuttama politiikka

puolukka /pˈuolukːa/ (n)
Preiselbeere, Moosbeere
  kanervakasveihin kuuluva korkea ikivihreä varpu ()

puolustaa /pˈuolustaː/ (v)
verteidigen, beteuern
  koettaa vastustaa jnk tahon hyökkäystä

puolustaja /pˈuolustˌaja/ (n)
Abwehrspieler, Verteidiger
  pallopeleissä kenttäpelaaja, jonka tehtävänä on torjua vastustajan hyökkäyksiä

puolustus /pˈuolustus/ (n)
Verteidigung
  puolustaminen ja sen toteutus

puolustushaara /pˈuolustˌushaːra/ (n)
Teilstreitkraft
  maanpuolustuksesta huolehtivien asevoimien itsenäinen osa; Suomessa puolustushaaroja ovat maa-, meri- ja ilmavoimat

puomi /pˈuomɪ/ (n)
Baum
  (merenkulku) aluksen rikiin kuuluva keulanpuoleisesta päästään nivelellä mastoon tuettu pyöröpuu

puoskari /pˈuoskarɪ/ (n)
Kurpfuscher, Quacksalber
  henkilö, joka harjoittaa lääketieteellistä tointa ilman voimassa olevaa lupakirjaa

puoti /pˈuotɪ/ (n)
Laden
  myymälä, kauppa, varsinkin pieni erikoisliike

puraista /pˈuraista/ (v)
beißen
  purra nopeasti ja kerran

puristaa /pˈurɪstaː/ (v)
ballen, erdrücken
  painaa tiiviiksi joka suunnasta

purje /pˈurje/ (n)
Segel
  (merenkulku) purjealuksen mastoon kiinnitetty kangas, johon tuulen voima kohdistuu ja kuljettaa alusta

purjealus /pˈurjealus/ (n)
Segelschiff
  purjeita käyttäen tuulen voimalla liikkuva alus

purjehtia /pˈurjehtˌia/ (v)
segeln
  liikkua vesillä purjeen tai purjeiden avulla

purjehtiminen /pˈurjehtˌimɪnen/ (n)
Segeln
  aluksen tai veneen kuljettaminen purjeeseen kohdistuvan tuulen avulla pitkin valittua reittiä halutulla tavalla

purjevene /pˈurjevˌene/ (n)
Segelboot, Kutter
  purjelaivaa pienempi alus, joka kulkee tuulen voiman vaikuttaessa sen purjeisiin

puro /pˈuro/ (n)
Bach
  jokea pienempi vesiväylä, joka on suunnilleen 10 cm:stä pariin metriin leveä

purotaimen /pˈurotˌaimen/ (n)
Bachforelle
  koko maassa paikalliskalana pikku joissa, puroissa ja lampareissa elävä pieni lohikala, taimenen "puromuoto", lähisukua muille taimenille

purppura /pˈurpːura/ (n)
purpurn, Purpur
  väri violetin ja punaisen välillä; näkvyän valon kirjoon kuulumaton, sen lyhyt- ja pitkäaaltoisen säteilyn yhteisvaikutuksesta aistittava väri

purra /pˈurra/ (v)
beißen
  puristaa hampailla

purukumi /pˈurukˌumɪ/ (n)
Kaugummi
  pureskeltavaksi tarkoitettu makeinen, jota ei ole tarkoitus niellä

purutupakka /pˈurutupˌakːa/ (n)
Kautabak
  pureskeltava tupakka, mälli

pusakka /pˈusakːa/ (n)
Jacke
  lyhyt, usein vain vyötäisille ulottuva päällyspusero

pusero /pˈusero/ (n)
Bluse, Jacke
  ylävartalon ylle puettava yleensä vain vyötäröön saakka ulottuva vaatekappale

puskea /pˈuskea/ (v)
stoßen
  työntää voimakkaasti eteenpäin, erit. otsalla tai sarvilla

puskuri /pˈuskurɪ/ (n)
Puffer
  muistialue, jossa varastoidaan dataa sen käsittelyä tai eteenpäin lähettämistä varten

puskurivaltio /pˈuskurɪvˌaltɪo/ (n)
Pufferstaat
  kahden valtion välissä sijaitseva, tavallisesti niitä sotilaallisesti heikompi valtio, joka sijaintinsa avulla vähentää näiden valtioiden välisten sotilaallisten selkkausten mahdollisuutta

pussi /pˈussɪ/ (n)
Beutel, Tüte
  joustavaseinämäinen säiliö, joka on tehty esimerkiksi muovista, voimapaperista tai kankaasta

pussieläin /pˈussielæin/ (n)
Beuteltier
  jokin osaluokan nisäkkäistä, jotka elättävät vastasyntyneitä poikasiaan vatsassa olevassa ihopoimussa, jonka sisällä nisät ovat

pussinperä /pˈussɪmpˌeræ/ (n)
Sackgasse
  umpikuja; tie tai katu, jonka päässä on käännöspaikka

pusukala /pˈusukˌala/ (n)
Küssender Gurami
  pusukaloihin kuuluva kala (), joka on tunnettu myös akvaariokalana

putki /pˈutkɪ/ (n)
Rohr, Röhre
  tavallisesti poikkileikkaukseltaan pyöreä, tasapaksu ja molemmista päistä avoin kappale

putkimies /pˈutkɪmies/ (n)
Klempner, Installateur, Installateurin, Klempnerin
  ammattilainen, joka korjaa ja huoltaa rakennusten lämpö-, vesi- ja ilmastointijärjestelmiä ja -laitteita

puu /pˈuː/ (n)
Baum
  puuvartinen, pensasta suurempi kasvi
  kytketty, syklitön tietorakenne

puuaines /pˈuːaines/ (n)
Holz
  (puutavara) mekaanisesti tai kemiallisesti jalostettava puuraaka-aine

puuetikka /pˈuːetˌikːa/ (n)
Holzessig
  (kemia) , (puunjalostus) puusta kuivatislaamalla valmistettu etikkahappo

puuha /pˈuːha/ (n)
Beschäftigung
  askare, homma, tekeminen, touhu; hanke, aie

puuhiili /pˈuːhɪːlɪ/ (n)
Holzkohle
  puun hiiltyessä, vaillinaisena palamistuloksena syntynyt kappale tai aine

puujalka /pˈuːjalka/ (n)
Stelze
  (alkujaan puinen) pareittain käytettävä väline, jolla voi kulkea tavallista korkeammalla; puujalat

puujäte /pˈuːjæte/ (n)
Abfall
  (puunjalostus) jätepuu, puunjalostuksessa ao. käyttötarkoitukeen kelpaamaton puu sekä prosessijäteenä syntyvä sahajauho ja puru; puun korjuujäte ja luontoon puista varisevat oksat, rikat, lehdet.

puukenkä /pˈuːkeŋkæ/ (n)
Holzschuh
  puupohjainen kenkä

puulajipuisto /pˈuːlajˌipwɪsto/ (n)
Arboretum
  puistoalue, jolle on istutettu pääosin erilaisia puulajeja

puumainen /pˈuːmainen/ (adj)
baumartig, baumförmig
  näöltään tai rakenteeltaan puun kaltainen, puuhun verrattavissa oleva

puupuhallin /pˈuːpuhˌallɪn/ (n)
Holzblasinstrument
  puhallussoitinten ryhmän soitin, joka eroaa vaskipuhaltimista materiaaliltaan (joka voi olla puuta tai metallia) sekä äänenmuodostukseltaan.

puuro /pˈuːro/ (n)
Brei
  jostakin viljasta maidon tai veden kanssa keittämällä valmistettu velliä kiinteämpi ruoka

puuseppä /pˈuːsepːæ/ (n)
-in
  ainespuun käsittelyn ammattilainen, joka tekee puusta erilaisia esineitä sekä korjaa ja entisöi

puusprii /pˈuːsprɪː/ (n)
Holzsprit
  puusta kuivatislattu metanoli

puutalo /pˈuːtalo/ (n)
Holzhaus
  puusta rakennettu yl. puurunkoinen ja monesti puulla vuorattu talo

puutarha /pˈuːtarha/ (n)
Garten
  puilla, pensailla ja kukkaistutuksilla koristeltu rauhallinen ulkoalue, jossa usein tuotetaan koristekasvien lisäksi juureksia ja vihanneksia. Suomessa kasvukauden pidentämiseksi on käytetty kasvilavaa taimien kasvatukseen. Kaupallisesti toimivaa puutarhaa nimitetään kauppapuutarhaksi.

puutarhuri /pˈuːtarhˌurɪ/ (n)
Gärtner, Gärtnerin
  puutarhatalouden perustutkinto

puutavara /pˈuːtavˌara/ (n)
Holzware, Bauholz
  puusta, erityisesti puun rungosta, saatavan raaka-aineena ja kaupallisena tuotteena käytettävän puuaineen yleisnimitys

puute /pˈuːte/ (n)
Mangel, Schwäche
  kova tarve; se, että jotakin ei ole

puuterilumi /pˈuːterˌilumɪ/ (n)
Pulverschnee
  vastasatanut, irtonainen, tiivistymätön lumi, jollaista muodostuu yleensä tyynellä ilmalla ja kovalla pakkasella

puutiainen /pˈuːtɪˌainen/ (n)
Zecke
  punkkeihin kuuluva kahdeksanjalkainen verta imevä eläin, joka saattaa purressaan levittää tauteja

puuttua /pˈuːtːua/ (v)
fehlen, mangeln
  olla poissa jostakin ja aiheuttaa siten sen vajavaisuus
fehlen
  olla olematta jollakin/jollakulla ja aiheuttaa siten sille puute tai tarve

puutua /pˈuːtua/ (v)
einschlafen, starr werden, steif werden
  tulla tunnottomaksi

puuvilla /pˈuːvɪlla/ (n)
Baumwolle
  malvakasveihin (Gossypium) lukeutuva yksi- tai monivuotinen ruoho. Hyötykasveina käytettyjä lajeja on useita.

pyhä /pˈyhæ/ (adj)
heilig
  uskonnoissa Jumalalle tai jumalille erotettu
Sankt
  arvonimi pyhimykseksi julistetulle lähinnä katolilaisuudessa

pyhä /pˈyhæ/ (n)
Feiertag
  pyhäpäivä; sunnuntai

pyhäinpäivä /pˈyhæimpˌæivæ/ (n)
Allerheiligen
  kirkollinen juhlapyhä jolloin muistetaan vainajia ja kirkon pyhiä. Suomessa ja Ruotsissa lokakuun 31. ja marraskuun 6. päivän välinen lauantai, katolisissa maissa marraskuun 1. päivä, ja ortodokseilla ensimmäinen helluntain jälkeinen sunnuntai

pyhäpäivä /pˈyhæpˌæivæ/ (n)
Feiertag
  sunnuntaiksi tai muuksi viikonpäiväksi osuva kirkollinen juhlapäivä; päivä joka pyhitetään

pyjama /pˈyjama/ (n)
Schlafanzug
  väljä yöasu, johon kuuluu housut ja paita

pykälämerkki /pˈykælæmˌerkːɪ/ (n)
Paragrafenzeichen
  symboli §, erityisesti lakiteksteissä käytetty merkki

pylly /pˈylly/ (n)
Popo, Po
  takapuoli

pyramidi /pˈyramˌidɪ/ (n)
Pyramide
  pohjaltaan neliömäinen, sivuiltaan kolmiomainen, sileä- tai porrastettu huippua kohti kapeneva kivirakennelma, jossa yleensä on sisätiloja

pyrkiä /pˈyrkɪæ/ (v)
streben
  yrittää päästä johonkin tavoitteeseen

pyrstötiainen /pˈyrstøtɪˌainen/ (n)
Schwanzmeise
  huomiota herättävän pitkäpyrstöinen pikkulintu ()

pystykorva /pˈystykˌorva/ (n)
Spitz
  mikä tahansa koirarotu, jolle ovat ominaisia pystyssä olevat, kolmionmuotoiset korvat

pysyvä /pˈysyvæ/ (adj)
bestehend
  sellainen, joka on muuttumaton, jatkuvasti olemassa oleva, stabiili

pysyä /pˈysyæ/ (v)
bleiben
  jäädä jhk paikkaan tai olotilaan, olla lähtemättä jstk

pysäkki /pˈysækːɪ/ (n)
Haltestelle
  joukkoliikenteen kulkuneuvojen pysähtymispaikka matkustajien ottamista ja jättämistä varten

pysäköintikiekko /pˈysækˌøintɪkˌiekːo/ (n)
Parkscheibe
  pysäköintiaikaa osoittava kiekko, joka sijoitetaan auton tuulilasin sisäpuolelle näkyvälle paikalle

pysäköintimittari /pˈysækˌøintɪmˌitːarɪ/ (n)
Parkuhr
  pysäköintialueella tai -ruudun läheisyydessä oleva laite, josta voi ostaa pysäköintiaikaa ja joka näyttää jäljellä olevan pysäköintiajan

pysäköintipaikka /pˈysækˌøintɪpˌaikːa/ (n)
Parkplatz, Abstellfläche
  ajoneuvon seisottamista tai säilyttämistä varten varattu alue

pysäköintitalo /pˈysækˌøintɪtˌalo/ (n)
Parkhaus
  maanpäällinen pysäköintilaitos; tyypillisesti monikerroksinen

pyton /pˈyton/ (n)
Python, Pythonschlange
  Afrikassa ja Aasiassa elävien jättikäärmeiden alaheimoon kuuluva muniva käärmelaji

pyy /pˈyː/ (n)
Haselhuhn
  eräs Suomessakin pesivä metsäkanojen alaheimoon kuuluva aitokanalaji () tai sen yksilö

pyyhekumi /pˈyːhekˌumɪ/ (n)
Radiergummi, Gummi
  väline, jolla voi pyyhkiä pois lyijykynän jäljen

pyyheliina /pˈyːhelˌiːna/ (n)
Handtuch
  kuivaamiseen käytettävä yl. kankainen pyyhe

pyykkikori /pˈyːkːɪkˌorɪ/ (n)
Waschkorb, Wäschekorb
  kori, jossa säilytetään likaisia vaatteita odottamassa pyykinpesua

pyykkipoika /pˈyːkːɪpˌoika/ (n)
Wäscheklammer
  nipistin, jonka avulla ripustetaan pesty pyykki kuivumaan narulle

pyylevyys /pˈyːlevyːs/ (n)
Rundlichkeit
  se, että on pyylevä

pyyntö /pˈyːntø/ (n)
Gesuch, Bitte
  toivomus, joka esitetään jollekulle

pyytää /pˈyːtæː/ (v)
bitten
  esittää pyyntö, anoa, kehottaa tekemään jotakin tai pyytää palvelusta tai esinettä

pyytää anteeksi /pˈyːtæː ˈanteːksɪ/ (v)
abbitten
  esittää anteeksipyyntö

pyökki /pˈyøkːɪ/ (n)
Buche
  euroopanpyökki, kasvuvyöhykkeellään hyvin kookkaaksi kasvava jalo lehtipuu ()

pyöreä /pˈyøreæ/ (adj)
rund
  ympyrän muotoinen, pallomainen

pyöreä puutavara /pˈyøreæ pˈuːtavˌara/ (n)
Rundholz
  (metsätalous, sahateollisuus) metsänhakkuussa kaadettua puutavaraa, joka jaetaan teollisuuden raaka-aineena tai sellaisenaan käytettävään ainespuuhun ja polttopuuhun. SFS-standardin SFS-EN 844-5 määrittelemä puutavara.

pyöriäinen /pˈyørɪˌæinen/ (n)
Schweinswal
  pyöriäisten heimon () valas

pyörremyrsky /pˈyørremˌyrsky/ (n)
Wirbelsturm
  mitoiltaan matalapainetta pienempi ilmakehän virtausjärjestelmä, johon liittyy mm. myrskykeskuksen ilmanpaineminimiä kiertävä, lähellä maanpintaa erittäin voimakas ilmavirtaus

pyörteisyys /pˈyørteisyːs/ (n)
Turbulenz
  kaasujen ja nesteiden epästationaarisissa tai ei laminaarisissa virtauksissa esiintyvää vaikeasti hallittavaa ominaispiirrettä kuvaava suure

pyörtyä /pˈyørtyæ/ (v)
in Ohnmacht fallen, ohnmächtig werden
  menettää tajuntansa hetkeksi ja kaatua

pyörä /pˈyøræ/ (n)
Rad
  keskelle kiinnitetyn akselin ympäri pyörivä mekaaninen laite

pyöräillä /pˈyøræillæ/ (v)
Rad fahren, radeln
  ajaa polkupyörällä

pyöräily /pˈyøræily/ (n)
Rad fahren
  polkupyörällä liikkuminen, polkupyöräily

pyörätuoli /pˈyørætˌuolɪ/ (n)
Rollstuhl
  liikuntavammaisen liikkumavälineenä käytettävä tuoli, jossa on pyörät

pyöveli /pˈyøvelɪ/ (n)
Henker, Scharfrichter
  kuolemanrangaistuksen toimeenpanija; teloittaja, mestaaja

pähkinä /pˈæhkɪnæ/ (n)
Nuss
  kuiva, aukeamaton hedelmä, joka sisältää vain yhden siemenen. Kaupallisesti ja arkikielessä nimitetään muunkin laisia kovia syötäviä paljon rasvaa ja valkuaista sisältäviä hedelmiä tai sellaisen osia pähkinöiksi.

pähkinäntatti /pˈæhkɪnˌæntatːɪ/ (n)
Hainbuchenröhrling
  lehmäntatille läheistä sukua oleva sukuun Leccinum kuuluva tatti

pähkinäpensas /pˈæhkɪnæpˌensas/ (n)
Hasel
  euroopanpähkinäpensas, korkeakasvuinen pensas (); hedelmä on pähkinä, joka kypsyy kasvukauden päättyessä

pähkinäpuu /pˈæhkɪnæpuː/ (n)
Nussbaum, Walnussbaum
  jalopähkinöihin (Juglans) kuuluvia kasveja, joissa kasvaa pähkinöitä

päihde /pˈæihde/ (n)
Droge, Narkotikum, Rauschmittel
  päihtymistarkoitukseen käytettävä huume, lääke tai muu valmiste

päinvastoin /pˈæinvastoin/ (adv)
im Gegenteil
  vastakkaisella tavalla (kuin aiemmin ilmaistu)

päivittäin /pˈæivɪtːæin/ (adv)
täglich
  jokaisena päivänä, joka päivä

päivittäinen /pˈæivɪtːˌæinen/ (adj)
täglich
  sellainen, joka esiintyy, tapahtuu, toistuu tms. jokaisena päivänä; jokaiseen päivään kuuluva, jokapäiväinen

päivittää /pˈæivɪtːæː/ (v)
aktualisieren
  korvata vanhentunut tietokoneohjelma ajantasaisella versiolla

päivystys /pˈæivystys/ (n)
Bereitschaftsdienst, Dienst, Notdienst
  toimintavalmius, odotteleminen; valmius vastaanottaa sovitunlaisia tehtäviä

päivystäjä /pˈæivystˌæjæ/ (n)
Diensthabende
  henkilö joka päivystää

päivä /pˈæivæ/ (n)
Tag
  valoisa aika vuorokaudesta, aamun ja illan välissä
  (arkikieltä) vuorokausi

päiväkirja /pˈæivækˌirja/ (n)
Tagebuch
  henkilökohtainen muistikirja merkittävien tapahtumien muistiin merkitsemiseksi

päiväkoti /pˈæivækˌotɪ/ (n)
Kindergarten
  lastentarha; paikka, jossa lastenhoitajat hoitavat ryhmää lapsia vanhempien ollessa töissä

päivämäärä /pˈæivæmˌæːræ/ (n)
Datum
  kalenterin mukainen ajankohta, päivän aikamäärä ()

päivänseisaus /pˈæivænsˌeisaus/ (n)
Sonnenwende
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Kravun tai Kauriin kääntöpiirillä

päiväntasaaja /pˈæivæntasˌaːja/ (n)
Äquator
  Maan ekvaattori

päiväntasaus /pˈæivæntasaus/ (n)
Tagundnachtgleiche, Äquinoktium
  hetki, jolloin aurinko paistaa suoraan ylhäältä Maan päiväntasaajalla

päiväsaika /pˈæivæsˌaika/ (n)
Tageszeit
  päiväinen aika, päiväaika

pässi /pˈæssɪ/ (n)
Schafbock, Widder
  urospuolinen lammas

pää /pˈæː/ (n)
Kopf, Haupt, Birne
  kehon osa, jossa yleensä sijaitsevat aivot, silmät, korvat, suu ja nenä
Ende
  älylliset ja kognitiiviset kyvyt

päähine /pˈæːhɪne/ (n)
Kopfbedeckung
  päässä pidettävä vaatekappale, suoja tai koriste, esimerkiksi hattu tai kruunu

pääilmansuunta /pˈæːɪlmˌansuːnta/ (n)
Haupthimmelsrichtung
  ilmansuunta, joka on yksi neljästä pääasiallisesta ilmansuunnasta, jotka ovat suhteessa toisiinsa 90 asteen kulmissa

pääjakso /pˈæːjakso/ (n)
Stamm
  eliöiden tieteellisen luokittelun toiseksi ylin taso

pääjuuri /pˈæːjuːrɪ/ (n)
Pfahlwurzel, Hauptwurzel
  (kasvianatomia) kaksisirkkaisten kasvien paksu alaspäin yl. pystysuoraan kasvava juuri

pääkaupunki /pˈæːkaupˌuŋkɪ/ (n)
Hauptstadt
  itsenäisen valtion hallinnollinen keskus

päälaenluu /pˈæːlaˌenluː/ (n)
Scheitel, Seitenbein
  kaksi luuta, jotka muodostavat päälaen, otsaluun ja takaraivonluun välissä

päälause /pˈæːlause/ (n)
Hauptsatz
  lause, joka ilmaisee yhden kokonaisen ajatuksen ja sisältää yleensä predikaatin ja subjektin; voi esiintyä itsenäisenä ja näin muodostaa kirjoituksessa yksinäänkin virkkeen

päällys /pˈæːllys/ (n)
Hülle
  peittävä, suojaava, ympäröivä ulkopinta, yläpinta tms.

päällystää /pˈæːllystæː/ (v)
beziehen
  laittaa pysyvästi jonkin päälle jotakin

pääministeri /pˈæːmɪnˌisterɪ/ (n)
Premierminister, Ministerpräsident
  valtion hallituksen johtaja

päämäärä /pˈæːmæːræ/ (n)
Ziel
  tavoite, tarkoitus

päänsärky /pˈæːnsærky/ (n)
Kopfschmerz, Kopfweh
  pääkipu, päässä tuntuva särky ja kipu

pääoma /pˈæːoma/ (n)
Kapital
  (liiketaloustiede) finanssipääoma; raha ja vastaavat välineet

päärautatieasema /pˈæːrautatˌieasˌema/ (n)
Hauptbahnhof
  kaupungin tai muun alueen useasta rautatieasemasta sijainniltaan, merkitykseltään tai toiminnallisesti keskeisin

päärme /pˈæːrme/ (n)
Saum
  vaatteen tai kankaan kaksinkertaiseksi taitettu ja yhteen ommeltu reuna

pääruoka /pˈæːruoka/ (n)
Hauptgericht
  usean ruokalajin ateriassa tyypillisesti aterian keskellä syöty raskain ruokalaji

päärynä /pˈæːrynæ/ (n)
Birne, Birnbaum
  tarhapäärynä, hedelmäpuuna viljelty ruusukasvien heimon puu (Pyrus communis), joka on läheistä sukua omenapuulle
Birne
  päärynäpuun hedelmä

pääsiäinen /pˈæːsɪˌæinen/ (n)
Ostern
  kristinuskossa kirkkovuoden juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen muistoksi

pääsiäismuna /pˈæːsɪˌæismuna/ (n)
Osterei
  koristeltu muna, joita annetaan lahjaksi pääsiäisenä; munan sisällä on usein yllätys

pääsiäispupu /pˈæːsɪˌæispupu/ (n)
Osterhase
  kuvitteellinen jänis, joka tuo lapsille suklaamunia pääsiäisenä.

pääsky /pˈæːsky/ (n)
Schwalbe
  laajalle levinneen, noin 75 lajin varpuslintuheimon, pääskyjen (Hirundinidae), jäsen. Heimoon kuuluu kolme Suomessa pesivää lajia: haarapääsky, räystäspääsky ja törmäpääsky

päästä /pˈæːstæ/ (v)
entlassen werden
  vapautua

päästä käsiksi /pˈæːstæ kˈæsɪksɪ/ (v)
herankommen
  saada ponnistelujen tuloksena jk käyttöönsä

päästökauppa /pˈæːstøkˌaupːa/ (n)
Emissionshandel
  Järjestely, jossa rajallisesta määrästä oikeuksia saastepäästöihin, nykyisin lähinnä hiilidioksidipäästöihin, jaetaan kiintiöitä, joita voi myydä eteenpäin päästöjä tuottaville laitoksille (sähkölaitoksille ja teollisuuslaitoksille). Päästökauppa ei ole keino pienentää sen piiriin kuuluvan alueen kokonaispäästöjä, sillä ne jotka pienentävät päästöjään tietyllä määrällä, myyvät päästöoikeutensa niille jotka haluavat päästöjään kasvattaa tällä päästöihin oikeuttavalla määrällä. Järjestelmä ei siis kannusta kokonaispäästöjen vähentämiseen sen kautta että käydään kauppaa päästöoikeuksilla, vaan se onnistuu vain jos päästöoikeuksien enimmäismäärä säädetään pienemmäksi. Ainoa päästökaupan tarkoitus onkin ohjata tekemään päästövähennykset siellä missä se on halvinta.

pääsääntö /pˈæːsæːntø/ (n)
Grundregel, Hauptregel
  tärkein sääntö

päätellä /pˈæːtellæ/ (v)
ersehen, leiten
  tehdä johtopäätös

pääteviiva /pˈæːtevˌiːva/ (n)
Serife
  eräissä kirjasinlajeissa kirjainmerkin osien päässä esiintyvä poikittainen viiva

päätoimittaja /pˈæːtoimˌitːaja/ (n)
Chefredakteur, Chefredakteurin
  julkaisun vastaava toimittaja, joka vastaa pääkirjoituksista ja kantaa oikeudellisen vastuun sisällöstä

päättyä /pˈæːtːyæ/ (v)
aufhören
  tulla loppuunsa

päättää /pˈæːtːæː/ (v)
beschließen, entscheiden, entschließen
  tehdä päätös
abschließen, beenden
  viedä loppuun, saattaa loppuun, lopettaa

pääty /pˈæːty/ (n)
Giebel
  pitkänomaisen rakennuksen lyhyempi sivu tai sivu, jonka yläosa rajautuu kattoon kolmiomaisena

päätäi /pˈæːtæi/ (n)
Kopflaus
  ihmisen hiuksissa ja hiusmarrossa loisiva 2–3 mm pituinen täilaji (), hiustäi

päätöksentekokyky /pˈæːtøksˌentekˌokyky/ (n)
Entscheidungsfreudigkeit
  kyky tehdä (onnistuneita) päätöksiä

päätös /pˈæːtøs/ (n)
Beschluss, Entscheidung, Entschluss
  pohdinnan tuloksena syntyvä vakuuttuminen jonkin asian tekemisestä; hallinnollisesti tehty ratkaisu

pöllö /pˈøllø/ (n)
Eule, Uhu
  Strigidae-heimoon kuuluvia öisin liikkuvia petolintuja, jotka tunnistaa suuresta päästä, lyhyestä kaulasta ja koukkumaisesta nokasta

pöly /pˈøly/ (n)
Staub
  hyvin hienojakoinen aine, jolle ilmassa leijuminen on ominaista

pölynimuri /pˈølynˌimurɪ/ (n)
Staubsauger
  siivoukseen käytettävä sähkölaite, joka imee sisäänsä pölyä ja roskia

pörssi /pˈørssɪ/ (n)
Börse
  julkinen kauppapaikka kaupankäynnin kohteen, erityisesti arvopapereiden, ostamista ja myymistä varten; rakennus jossa se toimii

pörssipäivä /pˈørssɪpˌæivæ/ (n)
Börsentag
  päivä, jona pörssi on auki ja kaupankäynti arvopapereilla on mahdollista

pötsi /pˈøtsɪ/ (n)
Pansen, Wanst
  märehtijän ensimmäinen maha

pöytä /pˈøytæ/ (n)
Tisch, Tafel
  huonekalu, jossa on jalkojen varassa seisova taso työntekoa, lukemista, syömistä yms. varten

pöytäkirja /pˈøytækˌirja/ (n)
Protokoll
  tilaisuuden (kokouksen, toimituksen, tms.) kulusta ja päätöksistä kirjattavat viralliset muistiinpanot, joiden laadintaan ja käsittelyyn liittyy yleensä säädöksiä

pöytälaatikko /pˈøytælˌaːtɪkːo/ (n)
Lade
  kirjoituspöytään tai muuhun pöytään kuuluva vetolaatikko

pöytäliina /pˈøytælˌiːna/ (n)
Tischdecke
  pöydän päälle asetettava liina, joka suojaa pöydänkantta

pöytäsuola /pˈøytæsˌuola/ (n)
Tafelsalz
  ruokapöydässä tarjolla pidetty ruokasuola

pöytätennis /pˈøytætˌennɪs/ (n)
Tischtennis
  peli, jossa lyödään palloa pöydällä olevan verkon yli vastustajalle

pöytävuori /pˈøytævˌuorɪ/ (n)
Tafelberg
  eroosion vaikutuksesta syntynyt tasalakinen jyrkkärinteinen vuori

raaistaa /rˈaːɪstaː/ (v)
brutalisieren
  tehdä raa'aksi, raaemmaksi; brutalisoida

raaka /rˈaːka/ (adj)
roh
  sellainen, joka ei ole vielä kypsynyt, kypsymätön
blutig, roh ungekocht
  kypsentämätön; vaillinaisesti kypsennetty
brutal, roh
  julma, toisten oikeuksista tai hyvinvoinnista piittaamaton, arkikielessä brutaali

raaka /rˈaːka/ (n)
Rah
  purjealuksen mastoon poikittain kiinnitetty pyöröpuu, raakapuu, johon raakapurje kiinnitetään

raaka-aine /rˈaːkaˈaine/ (n)
Rohstoff, Grundstoff
  luonnonvara tai puolivalmiste, mistä jalostetaan erilaisia tuotteita

raakapurje /rˈaːkapˌurje/ (n)
Rahsegel
  vaakasuoraan pyöröpuuhun, raakaan, kiinnitetty maston suhteen symmetrinen nelikulmio

raakaöljy /rˈaːkaˌøljy/ (n)
Rohöl, Erdöl
  jalostamaton, maasta sellaisenaan saatava maaöljy

raakeli /rˈaːkelɪ/ (n)
Rakel
  lastamainen työväline, jota käytetään silkkipainannassa ja käsin tapahtuvassa kankaanpainannassa, erityisesti kaaviopainannassa. Raakelin avulla painoväri levitetään työstettävälle kankaalle ja painetaan painokaavion seulakankaan läpi.

raamattu /rˈaːmatːu/ (n)
Bibel
  iso kirja, etenkin kattavista, ohjekirjoista käytetty sanonta

raamatullinen /rˈaːmatˌullɪnen/ (adj)
biblisch
  sellainen, joka liittyy Raamattuun, on Raamatussa tai Raamatusta peräisin

raatihuone /rˈaːtɪhˌuone/ (n)
Rathaus
  julkinen rakennus, jossa kaupunginraati eli -hallitus kokoontui

raato /rˈaːto/ (n)
Kadaver
  kuollut, hajoava eläimen ruumis

rabbi /rˈabːɪ/ (n)
Rabbiner
  juutalainen lainoppinut, alun perin juutalaisen uskon ja lain opettaja ja tulkitsija ja tuomari, joka voi nykyisin myös toimia jumalanpalveluksissa ja edustaa juutalaista seurakuntaa

rabies /rˈabies/ (n)
Tollwut, Lyssa, Rabies, Rage, Wutkrankheit
  rhabdo-RNA-viruksen aiheuttama aivotulehdukseen johtava virusinfektio, joka leviää syljen, esim. eläimen pureman välityksellä. Jokainen yritys juoda vettä tai muuta nestettä aiheuttaa nielun lihaksissa erittäin kivuliaan kouristuksen.

radeeraus /rˈadeːraus/ (n)
Radierung
  etsauksen vanhentunut nimitys, radeeramalla valmistettu taideteos

radiaani /rˈadɪˌaːnɪ/ (n)
Radiant
  SI-järjestelmän mukainen absoluuttinen tasokulman mittayksikkö. Radiaanin tunnus on rad.

radikalisoituminen /rˈadɪkˌalɪsˌoitumɪnen/ (n)
Radikalisierung
  prosessi, jossa yksilö tai ryhmä kehittää tai omaksuu radikaaleja tai äärimmäisiä poliittisia, sosiaalisia tai uskonnollisia asenteita ja uskomuksia sekä tarvittaessa hyväksyy vastaavan ideologian

radioaalto /rˈadɪoˌaːlto/ (n)
Radiowelle
  taajuusalueen 3 Hz – 300 GHz sähkömagneettista säteilyä, jota käytetään radiolähetyksen välittämiseen

radioaktiivinen /rˈadɪoˌaktɪːvɪnen/ (adj)
radioaktiv
  sellainen, jossa esiintyy radioaktiivisuutta

radioaktiivisuus /rˈadɪoˌaktɪːvɪsuːs/ (n)
Radioaktivität
  luonnonilmiö, jossa tiettyjen alkuaineiden atomit hajoavat spontaanisti säteilyä vapauttaen

radiologia /rˈadɪˌoloɡˌia/ (n)
Radiologie
  lääketieteen haara, missä tutkitaan ja sovelletaan ionisoivaa säteilyä ja sen vaikutuksia kuvauksiin ja sädehoitoon

radiolähetin /rˈadɪˌolæhetɪn/ (n)
Rundfunksender
  (tiedonsiirto) lähtevän informaation siirtoo käytettäviä radioaaltoja tuottava ja antennin välityksellä eetteriin vastaanottimiin välitettäväksi lähettävä laite.

radiovastaanotin /rˈadɪovˌastaːnotɪn/ (n)
Radioapparat, Radiogerät
  radiolähetysten vastaanottamiseen käytettävä laite, arkikielessä radio, jossa antennin kautta saatu radiosignaali vahvistetaan ja siitä erotetaan siirretty informaatio, esimerkiksi ääni

radium /rˈadium/ (n)
Radium
  maa-alkalimetalleihin kuuluva radioaktiivinen alkuaine, tunnus Ra

radon /rˈadon/ (n)
Radon
  jalokaasu, alkuaine Rn

rae /rˈae/ (n)
Hagelkorn
  taivaalta raesateessa satava pala jäätä

raha /rˈaha/ (n)
Geld
  vaihdon väline, jota voi vaihtaa hyödykkeisiin eli palveluihin ja tavaroihin ja jota käytetään arvon ja hinnan mittana

rahankeräys /rˈahaŋkeræys/ (n)
Mittelakquisition, Mittelbeschaffung
  rahan keräämiseen jotakin varten tähtäävä toiminta

rahanpesu /rˈahampˌesu/ (n)
Geldwäsche
  rikoksilla hankitun rahan naamiointi laillisista lähteistä saaduksi

rahavaranto /rˈahavarˌanto/ (n)
Geldmenge, Geldmengenaggregat
  liikkeellä olevan rahan määrä, joka on sidoksissa pankkijärjestelmään; määritellään useita liikkeellä olevista varoista (M0), yön yli nostettavissa oleviin (M1) ja aina kahden vuoden sisään erääntyviin (M3) asti

rahka /rˈahka/ (n)
Quark, Topfen
  maitorahka – hapatetusta maidosta valmistettu massa, josta hera on lähes kokonaan poistettu

rahoitus /rˈahoitus/ (n)
Finanzierung
  tuotantoon tai kulutukseen tarvittava pääoma

rahti /rˈahtɪ/ (n)
Fracht
  korvaus tavaran kuljetuksesta, rahti-, kuljetusmaksu

rahtilaiva /rˈahtɪlˌaiva/ (n)
Frachtschiff
  tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettu laiva

raide /rˈaide/ (n)
Gleis
  yhden tai kahden kiskon muodostama kokonaisuus, junanrata; monorail t. rautatien kiskopari

raihnainen /rˈaihnainen/ (adj)
abgenutzt, altersschwach, gammelig, gebrechlich, heruntergekommen, verbraucht
  iän tai vaivojen heikentämä tai rappeuttama

raina /rˈaina/ (n)
Bildband
  kuvakooltaan 35 mm diafilmille kopioiduista kuultokuvista muodostuva erityisellä projektorilla esitettävä lyhyehkö kuvasarja

raiskaaja /rˈaiskaːja/ (n)
Vergewaltiger, Vergewaltigerin
  henkilö, joka käyttää seksuaalisesti hyväkseen, raiskaa

raiskata /rˈaiskata/ (v)
vergewaltigen, schänden
  pakottaa sukupuoliyhdyntään fyysistä väkivaltaa, sen uhkaa tai sillä pelottelua käyttäen

raiskaus /rˈaiskaus/ (n)
Vergewaltigung
  väkisinmakaaminen, sukupuoliyhteys ilman toisen osapuolen tahtoa

raita /rˈaita/ (n)
Streifen
  pitkänomainen kuvio, juova
Salweide, Sal-Weide
  pajujen sukuun kuuluva leveälehtinen puu tai pensas Salix caprea

raitiotie /rˈaitɪotie/ (n)
Straßenbahn
  kadulle henkilöliikennettä varten rakennettu yleensä sähköistetty rautatien tyyppinen järjestelmä, jolla lyhyin välein kulkee raitiovaunuja

raitiovaunu /rˈaitɪovˌaunu/ (n)
Straßenbahn, Tram, Straßenbahnwagen
  raitiotietä pitkin kulkeva kaupungin sisäisen tai lähiliikenteen joukkoliikenneväline

raitis /rˈaitɪs/ (adj)
nüchtern
  alkoholijuomia nauttimaton

raja /rˈaja/ (n)
Grenze, Begrenzung
  se, mihin jokin muu konkreettinen tai kuviteltu asia loppuu, ja mistä toinen alkaa

raja-arvo /rˈajaˈarvo/ (n)
Grenzwert
  rajoituksenomainen arvo, jota ei saisi ylittää tai alittaa

rajakreivi /rˈajakrˌeivɪ/ (n)
Markgraf
  eräiden ruhtinaiden arvonimi frankkivaltakunnassa ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa

rajaus /rˈajaus/ (n)
Ausschnitt, Begriffsbestimmung
  tarkasteltavan asian rajojen asettaminen laajuuden kaventamiseksi

rajoittaa /rˈajoitːaː/ (v)
beschränken
  estää tai kieltää tapahtumasta tai tekemästä jotakin liian pitkälle tai laajalle, asettaa rajoitteita

rakas /rˈakas/ (adj)
lieb, teuer
  sellainen, joka on rakkauden kohteena, erityisen pidetty, monesti myös palvottu

rakastaa /rˈakastaː/ (v)
lieben
  pitää paljon; olla syvästi kiintynyt pitkänkin ajan jälkeen

rakastella /rˈakastella/ (v)
Liebe machen
  harrastaa eroottista yhdessäoloa; olla seksuaalisessa kanssakäymisessä, olla yhdynnässä

rakastettu /rˈakastˌetːu/ (adj)
geliebt
  rakkauden kohteena oleva tai ollut, rakas

rakenneosa /rˈakennˌeosa/ (n)
Bestandteil
  jonkin rakenteen kokonaisuudesta erotettavissa oleva osa

rakennus /rˈakennus/ (n)
Gebäude, Bau
  ihmisen tekemä rakennelma, jossa on katto, seinät ja lattia

rakennusliike /rˈakennˌuslɪːke/ (n)
Baufirma, Baugeschäft
  liikeyritys, joka valmistaa yleensä urakalla rakennuksia ja rakennelmia

rakennusmies /rˈakennˌusmies/ (n)
Bauarbeiter, Bauarbeiterin
  rakennusalan ammattilainen, joka työskentelee rakennuksella

rakennustyöntekijä /rˈakennˌustyøntˌekɪjæ/ (n)
Bauarbeiter, Bauarbeiterin
  myös rakennusmies, rakennusalan ammattilainen, joka työskentelee rakennuksella

rakentaa /rˈakentaː/ (v)
erbauen, bauen
  tehdä rakennus tai rakennelma

raketinheitin /rˈaketˌinheitɪn/ (n)
Raketenwerfer
  tykistön epäsuoraa tulta ampuva ase, jonka ammukset on varustettu rakettimoottorilla

rakkaus /rˈakːaus/ (n)
Liebe, Zuneigung
  syvän kiintymyksen tunne toista ihmistä tai jotakin asiaa kohtaan
Liebe
  henkilö johon on rakastuttu, rakkauden kohde

rakkauskirje /rˈakːauskˌirje/ (n)
Liebesbrief
  romanttinen kirje

rakko /rˈakːo/ (n)
Blase
  nesteen täyttämä pussimainen sisäelin

rakuuna /rˈakuːna/ (n)
Estragon
  monivuotinen yrttikasvi, Artemisia dracunculus, jota käytetään kuivattuna mausteena
Dragoner
  jalan taisteleva, mutta hevosella liikkuva sotilas

ramppikuume /rˈampːɪkˌuːme/ (n)
Lampenfieber
  yleisön edessä esiintymistä edeltävä hermostuneisuus

rangaistus /rˈaŋŋaistus/ (n)
Strafe, Bestrafung
  seuraamus rikoksesta tai muusta konkreettista kohdetta tai elävää olentoa kohtaan tehdystä rikkomuksesta

rankka /rˈaŋkːa/ (adj)
schwierig
  ankara, kova

ranne /rˈanne/ (n)
Handgelenk
  ihmisen kädessä kyynärvarren ja kämmenen välillä sijaitseva kahden nivelen yhdistelmä, joka mahdollistaa kämmenen taivuttamisen

rannekello /rˈannekˌello/ (n)
Armbanduhr
  ranteen ympärille rannekkeella kiinnitettävä kello

ranneluu /rˈanneluː/ (n)
Handwurzelknochen
  joku ranteen monista luista

rannikko /rˈannɪkːo/ (n)
Küste, Ufer
  meren rantaa lähellä olevat alueet

ranska /rˈanska/ (n)
Französisch
  romaaninen kieli, jota puhutaan etenkin Ranskassa, Belgiassa, Sveitsissä ja Kanadassa ja useissa Afrikan maissa (kielitunnus: fr)

ranskalainen /rˈanskalˌainen/ (adj)
französisch
  Ranskasta peräisin oleva tai Ranskaan liittyvä

ranskalainen /rˈanskalˌainen/ (n)
Franzose, Französin
  pysyvästi Ranskassa asuva henkilö

ranskalaiset perunat /rˈanskalˌaiset pˈerunat/ (n)
Pommes frites
  rasvassa uppopaistettuista perunasuikaleista koostuva ruokalaji

ranskankielinen /rˈanskaŋkˌielɪnen/ (adj)
französischsprachig
  ranskan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava

ranta /rˈanta/ (n)
Strand, Ufer
  vesistön ja maan raja-alue

rantakäärme /rˈantakˌæːrme/ (n)
Ringelnatter
  Suomessa maan etelä- ja keskiosissa elävä myrkytön käärmelaji

rantapuntarpää /rˈantapˌuntarpæː/ (n)
Rotgelbes Fuchsschwanzgras
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

rantasandaali /rˈantasˌandaːlɪ/ (n)
Strandsandale
  erityisesti uimarannalla ja uimahallissa käytettäväksi tarkoitettu, tavallisesti muovinen, sandaali, joka sietää hyvin vettä ja hiekkaa

rantasipi /rˈantasˌipɪ/ (n)
Uferläufer
  kurppien heimoon kuuluva rantalintujen laji () tai sen yksilö

rap /rˈap/ (n)
Rap
  1970-luvulla New Yorkissa, mustien ja latinalais-amerikkalaisten keskuudessa kehittynyt populaarikulttuurin muoto, jolle on ominaista puhelaulu eli räppäys, ja joka on läheistä sukua muulle afro-amerikkalaiselle populaarimusiikille, erityisesti soulille ja funkille

rapakivi /rˈapakˌivɪ/ (n)
Murkstein, Rapakiwi
  jokin anorogeenisiin graniitteihin kuuluvista kivilajeista, joille on tunnusomaista rapakivitekstuuri suurimmissa batoliiteissa

raparperi /rˈaparpˌerɪ/ (n)
Rhabarber
  pitkävartisia lehtiä kasvattava vihannes, jonka kirpeän happamia varsia käytetään tuoreina tai säilöttyinä ruoanvalmistukseen

rapu /rˈapu/ (n)
Krebs
  jonkin rapuihin kuuluva, vedessä elävä äyriäisten heimon kymmenjalkaisten lahkoon kuuluva äyriäinen. Ravuilla on kookkaat sakset ja kitiinikuori.

rapuvoi /rˈapuvoi/ (n)
Krebsbutter
  keitetyn ravun murskatusta kuoresta saatavalla jauheella maustettu voi

rariteetti /rˈarɪtˌeːtːɪ/ (n)
Rarität
  harvinaisuus

rasia /rˈasɪa/ (n)
Schachtel
  pieni laatikko

rasismi /rˈasɪsmɪ/ (n)
Rassismus
  ihmisten erottelu tai poissulkeminen rodun, ihonvärin, syntyperän tai kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella; ihmisrotujen tasa-arvon kiistäjä; oman rodun suosiminen tai sen kannattaminen ja edistäminen että jotkut rodut ovat arvokkaampia kuin toiset

rasisti /rˈasɪstɪ/ (n)
Rassist, Rassistin
  henkilö, joka syrjii rodun perusteella; rasismin harjoittaja

rasistinen /rˈasɪstɪnen/ (adj)
rassistisch
  rasismiin liittyvä, rasismin mukaisia mielipiteitä esittävä tai niiden mukaan toimiva

raskaana /rˈaskaːna/ (adv)
schwanger, trächtig
  (naisesta) tilassa, jossa kohdussa kehittyy parhaillaan sikiöstä jälkeläinen

raskaana oleva /rˈaskaːna ˈoleva/ (adj)
schwanger
  gravidi, henkilöstä, jonka kohdussa on kehittymässä lapsi

raskas upseeri /rˈaskas ˈupseːrɪ/ (n)
Schwerfigur
  kuningatar ja torni

raskasmetalli /rˈaskasmetˌallɪ/ (n)
Schwermetall
  eräitä ympäristölle tai terveydelle vaarallisia metallisia aineita

raskaus /rˈaskaus/ (n)
Schwangerschaft
  raskaana oleminen, vauvan odottaminen, raskaustila

raspi /rˈaspɪ/ (n)
Raspel
  karkea viila

rastas /rˈastas/ (n)
Drossel
  jokin heimon Turdidae varpuslinnuista

rastaskerttunen /rˈastaskˌertːunen/ (n)
Drosselrohrsänger
  ruokokerttusten sukuun kuuluva lintu (Acrocephalus arundinaceus)

rasti /rˈastɪ/ (n)
Kontrollposten, Posten
  suunnistuksessa maastoon merkitty kohde, joita etsitään ja joilla leimataan lomake tai vastaava rastin löytämisen merkiksi

rasva /rˈasva/ (n)
Fett
  eläimen ihonalainen rasvakudos
  paistorasva tai muu ruoanlaitossa käytettävä rasva, kuten voi, margariini, ruokaöljy tms.

rasvaevä /rˈasvaˌevæ/ (n)
Fettflosse
  lohikaloilla selkä- ja pyrstöevän välissä oleva eväruodoton lisäevä. Myös kuoreella, vaikkei sitä lasketa kuuluvaksi lohikaloihin, on rasvaevä.

rasvainen /rˈasvainen/ (adj)
fettig
  rasvaa sisältävä tai rasvasta koostuva

rasvakala /rˈasvakˌala/ (n)
Seehase
  eräs kalalaji

rasvamaksa /rˈasvamˌaksa/ (n)
Fettleber
  Rasva-aineenvaihduntahäiriön seurauksena runsaasta rasvan kertymisestä maksaan aiheutuva maksan laajentuma, usein alkoholimaksasairauden ensimmäinen aste

rasvanippa /rˈasvanˌipːa/ (n)
Schmiernippel
  laitteessa oleva venttiili, jonka läpi puristetaan sisään rasvaa voitelua varten

rasvapuristin /rˈasvapurˌistɪn/ (n)
Fettpresse, Schmierpresse
  työkalu, jolla puristetaan paineella rasvaa tyypillisesti rasvanippojen läpi laitteeseen

rasvaton /rˈasvaton/ (adj)
fettfrei
  sellainen, jossa ei ole rasvaa

rata /rˈata/ (n)
Piste
  tietty kulkureitti
  reitti, jota pitkin kuljetaan kilpaillessa nopeuslajeissa

ratapölkky /rˈatapˌølkːy/ (n)
Schwelle, Bahnschwelle
  rautatien pohjalle asetettu vaakasuora pölkky, johon kiskot kiinnitetään

rationaaliluku /rˈatɪonˌaːlɪlˌuku/ (n)
rationale Zahl
  luku, joka voidaan kirjoittaa kahden kokonaisluvun osamääränä eli murtolukuna

ratkaista /rˈatkaista/ (v)
auflösen, lösen
  löytää ratkaisu pulmaan

ratkaisu /rˈatkaisu/ (n)
Lösung
  oikea vastaus tai vastaus ongelmaan
Entscheidung
  riidan saaminen selvitetyksi tai tuomioistuimen päätös

ratsastaa /rˈatsastaː/ (v)
reiten
  kulkea eläimen, usein hevosen selässä, ohjastaa ratsua sen selässä istuen

ratsastaja /rˈatsastˌaja/ (n)
Reiter, Reiterin
  hevosen selässä ratsain liikkuva henkilö

ratsu /rˈatsu/ (n)
Springer
  hevosenpään muotoinen nappula ♞, ♘

ratsuhevonen /rˈatsuhˌevonen/ (n)
Reitpferd
  ratsuna toimiva, ratsastamiseen käytettävä hevonen

ratsuväki /rˈatsuvˌækɪ/ (n)
Kavallerie
  sotajoukko joka liikkuu ratsain hevosella

rattaanhammas /rˈatːaːnhˌammas/ (n)
Radzahn
  hammasrattaan hammas

rauduskoivu /rˈauduskˌoivu/ (n)
Hängebirke, Rauhbirke, Trauerbirke
  koivujen suvun puu, jota Suomessa kasvaa lähes kaikkialla Lapin tunturialueita lukuun ottamatta ()

rauha /rˈauha/ (n)
Frieden, Ruhe, Friede
  häiriötön olotila
Frieden, Friede
  riidaton olotila
  sodaton tila

rauhallinen /rˈauhallɪnen/ (adj)
ruhig
  tyyni, hermoilematon

rauhanen /rˈauhanen/ (n)
Drüse
  solu tai soluryhmästä koostunut elin, joka erittää ulkopuolelleen jatkuvasti tai toistuvasti usein fysiologisesti vaikuttavia aineita

rauma /rˈauma/ (n)
Meerenge, Straße, Sund
  virtaava, talvisinkin sula salmi

raunio /rˈaunɪo/ (n)
Ruine
  (arkkitehtuuri) hävitetyn tai sortuneen rakennuksen t. rakennusryhmän yl. kiviset jäänteet, yleensä monikossa rauniot

rauta /rˈauta/ (n)
Eisen
  siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine; kemiallinen merkki Fe

rautaesirippu /rˈautaˌesɪrˌipːu/ (n)
Eiserne Vorhang
  kylmän sodan aikainen sosialistisen Itä-Euroopan ja kapitalistisen Länsi-Euroopan välinen raja

rautakanki /rˈautakˌaŋkɪ/ (n)
Brechstange, Strahlstock
  painava seiväsmäinen, kärjestä kiilamaiseksi taottu työkalu jota käytetään esimerkiksi maanmuokkaustöihin, kivenvääntöön ja maan pehmittämiseen

rautamalmi /rˈautamˌalmɪ/ (n)
Eisenerz
  rautaa sisältävä malmi; kaupallisesti hyödynnettävissä määrin rautaa sisältävä mineraali

rautasaha /rˈautasˌaha/ (n)
Bügelsäge
  metallin sahaamiseen tarkoitettu saha

rautatammi /rˈautatˌammɪ/ (n)
Stecheiche, Steineihche
  eteläisessä Euroopassa kasvava tammilajike (Quercus ilex), jonka terhoja käytetään sian ruoaksi ja myös ihmisravinnoksi

rautatie /rˈautatie/ (n)
Eisenbahn, Eisenbahnlinie
  rautatieliikenteen ja muun kiskoliikenteen käyttöön kiskoista rakennettu raidetie; raideliikenneväylä kaikkine siihen kuuluvine raiteineen, laitteineen ja järjestelmineen

rautatieasema /rˈautatˌieasˌema/ (n)
Bahnhof
  henkilö- ja tavaraliikenteen hoitamiseen tarkoitettu rautatieliikennepaikka, jossa junat pysähtyvät

rautatiet /rˈautatiet/ (n)
Eisenbahn
  raideliikennettä ja usein myös sen oheistoimintoja hoitava organisaatio

rautatievaunu /rˈautatˌievaunu/ (n)
Eisenbahnwagen
  junanvaunu; kuljetus- ja liikennöintiväline rautateillä; vaunu, joista juna koostetaan liittämällä niitä peräkkäin toisiinsa ja veturiin

rautias /rˈautɪas/ (adj)
Fuchs
  hevosesta, jonka peitinkarva on ruskea ja jouhet samanväriset tai peitinkarvaa vaaleammat

ravata /rˈavata/ (v)
traben
  (hevosurheilu, ym.) juosta ravia

ravinto /rˈavɪnto/ (n)
Nahrung
  ravintoaine energian lähteenä

ravintoketju /rˈavɪntokˌetju/ (n)
Nahrungskette
  aineen ja energian kulku trofiatasolta toiselle eliöyhteisössä

ravintola /rˈavɪntˌola/ (n)
Restaurant, Gaststätte
  valmiin paikalla nautittavan ruoan, virvokkeiden ja juoma-annosten, usein myös alkoholin, tarjoamiseen erikoistunut ravitsemusliike

ravintolavaunu /rˈavɪntˌolavˌaunu/ (n)
Speisewagen
  junanvaunu, jossa on ravintola

ravintolisä /rˈavɪntˌolɪsæ/ (n)
Nahrungsergänzungsmittel
  tuote, joka on tarkoitettu täydentämään ravintoaineiden saantia

ravirata /rˈavɪrˌata/ (n)
Pferderennbahn, Trabrennbahn
  raviajoa ja -kilpailuja varten kunnostettu rata

ravustaa /rˈavustaː/ (v)
Krebs fangen
  pyydystää rapuja

ravustus /rˈavustus/ (n)
Krebsfang
  rapujen pyynti merroilla tai avopyydyksillä kala- tai lihasyötin houkuttamana

reaaliluku /rˈeaːlˌiluku/ (n)
reelle Zahl
  lukusuoran pistettä vastaava luku; sisältävät kokonaisluvut, rationaaliluvut ja irrationaaliluvut

reaalisosialismi /rˈeaːlˌisosˌialˌismɪ/ (n)
Realsozialismus
  Neuvostoliiton kommunistisen puolueen johtama ja edistämä marxismi-leninismiin perustunut yhteiskuntajärjestelmä

reaktanssi /rˈeaktˌanssɪ/ (n)
Reaktanz
  kyky vastustaa vaihtovirtaa; impedanssin imaginaariosa (tunnus X, yksikkö ohmi (Ω))

realisti /rˈealˌistɪ/ (n)
Realist
  tosiasiat huomioon ottava tai niiden mukaan toimiva

refleksiiviverbi /rˈefleksˌiːvɪvˌerbɪ/ (n)
reflexives Verb
  verbi joka kuvaa tekemisen kohdistuvan subjektiin itseensä

reformi /rˈeformɪ/ (n)
reform
  suunnitelmallinen ja laillisin keinoin toimeenpantu uudistus

rehellinen /rˈehellɪnen/ (adj)
ehrlich
  totuudessa pysyvä, vilpitön

rehu /rˈehu/ (n)
Futter
  eläinten, erityisesti karjan ravinto

rei'itin /rˈeiɪtɪn/ (n)
Locher
  väline, jolla tehdään reikiä paperiarkkeihin

reimari /rˈeimarɪ/ (n)
Stange
  merenkulun viitoitusjärjestelmän viitta

reisi /rˈeisɪ/ (n)
Schenkel, Oberschenkel
  lonkan ja polven välinen jalan yläosa

reisiluu /rˈeisɪluː/ (n)
Oberschenkelbein, Oberschenkelknochen
  lonkkanivelen ja polvinivelen välissä sijaitseva, ihmiskehon pisin luu (lat. os femoris)

reki /rˈekɪ/ (n)
Handschlitten
  talvella käytettävä jalaksilla varustettu vedettävä laite

rekisterikilpi /rˈekɪstˌerɪkˌilpɪ/ (n)
Kfz-Kennzeichen, Autonummer, Nummernschild Kraftfahrzeugkennzeichen
  tunnistamista varten tarkoitettu autoon tai muuhun rekisteröitävään ajoneuvoon kiinnitetty pieni metallinen tai muovinen kilpi, johon on kirjoitettu ajoneuvon rekisteritunnus

rekisteriote /rˈekɪstˌerɪˌote/ (n)
Fahrzeugpapiere
  ote jostain rekisteristä

reklamaatio /rˈeklamˌaːtɪo/ (n)
Reklamation
  hyödykkeen virheellisyyden ilmoittaminen ja korvauksen vaatiminen; valitus, takaisin vaatiminen

rektaskensio /rˈektaskˌensɪo/ (n)
Rektaszension
  taivaankappaleen kulmaetäisyys kevättasauspisteestä ekvaattoria pitkin

rektio /rˈektɪo/ (n)
Rektion
  kahden samaan lauserakenteeseen kuuluvan sanan kieliopillinen suhde, jossa toisen sanan taivutusmuoto määräytyy toisen sanan perusteella

relatiivinen /rˈelatˌiːvɪnen/ (adj)
relativ
  suhteellinen

relegaatio /rˈeleɡˌaːtɪo/ (n)
Relegation
  oppilaitoksesta erottaminen; relegointi

remontti /rˈemontːɪ/ (n)
Renovierung, Renovation, Reparatur
  korjaustyö

renessanssi /rˈenessˌanssɪ/ (n)
Renaissance
  kulttuuri-ilmiö, jonka usein katsotaan alkaneen 1300-luvulla Italian kaupunkivaltioissa ja levinneen muualle Eurooppaan 1500-luvun tietämillä

rengas /rˈeŋŋas/ (n)
Ring
  ympyrän muotoinen, keskeltä avoin esine
  algebrallinen joukko, jolla on yhteenlasku- ja kertolaskuoperaatiot. Rengas on ryhmä yhteenlaskun suhteen ja monoidi kertolaskun suhteen.
Reifen
  ajoneuvon pyörän kumiosa
Ring, Planetenring
  planeetan ympärille irtomateriasta muodostunut ohut kiekko

renium /rˈenium/ (n)
Rhenium
  eräs alkuaine

renki /rˈeŋkɪ/ (n)
Knecht
  maatalon vakituinen miespuolinen työntekijä agraarikaudella

rento /rˈento/ (adj)
locker, gesellig
  huoleton, leppoisa, ei hermostu helposti
schlaff
  veltto

rentoutua /rˈentoutˌua/ (v)
entspannen, ausspannen, abschlaffen, erholen
  saattaa itsensä rentoon olotilaan

repiä /rˈepɪæ/ (v)
reißen, zerreißen
  rikkoa useaan osaan (yl. jotain osittain pehmeää)

reppu /rˈepːu/ (n)
Rucksack
  selässä kannettava pussi, jossa on olkapäiden yli kulkevat hihnat

reservaatti /rˈeservˌaːtːɪ/ (n)
Reservat
  Yhdysvalloissa intiaaneille varattu alue

resiina /rˈesɪːna/ (n)
Draisine, Eisenbahn-Draisine
  (rautatiet) kiskoilla ihmisvoimin tai pienellä moottorilla kulkeva kulkuväline

resitaatio /rˈesɪtˌaːtɪo/ (n)
Rezitation
  resitoimalla lukeminen, resitointi

resoluutio /rˈesolˌuːtɪo/ (n)
Auflösung, Resolution
  kuvan tarkkuus eli erottelukyky, pituusyksikköä kohden olevien pikselien lukumäärä

resonantti /rˈesonˌantːɪ/ (n)
Resonant
  jokin, joka resonoi

reti /rˈetɪ/ (n)
Reede
  (merenkulku) redi, suojainen ankkuroitumisalue sataman edustalla, satamaselkä. Retillä laivat odottavat laituriin pääsyä tai purkavat ja lastaavat.

retiisi /rˈetɪːsɪ/ (n)
Radieschen
  ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvi (Raphanus sativus var. sativus), joka on eräs maailman vanhimmista viljelykasveista. Sen kirpeä alkeisvarsi on yleensä päältä punainen ja sisältä valkoinen

retki /rˈetkɪ/ (n)
Ausflug
  ulkoilmassa ilman ajoneuvoa tehtävä matka

retoriikka /rˈetorˌiːkːa/ (n)
Redelehre
  puhetaito; puhetaito-oppi

retoromaani /rˈetoromˌaːnɪ/ (n)
Rätoromanisch
  (kielitiede) retoromaanin kieli, roomalainen kieli, joka on yksi Sveitsin kansalliskielistä italian, ranskan ja saksan ohella. Sanalista.

retusoida /rˈetusˌoida/ (v)
retuschieren
  (valokuvasta) korjailla, parannella

reumatismi /rˈeumatˌismɪ/ (n)
Rheumatismus
  särkyä aiheuttavien nivel-, nivelside- ja lihassairauksien kansanomainen yhteisnimitys
  nivelreuma

reuna /rˈeuna/ (n)
Rand
  kohta, jossa jokin päättyy ja toinen alkaa

revetä /rˈevetæ/ (v)
reißen
  mennä rikki tietyllä tavalla (esim. kankaasta)

revonhäntä /rˈevonhˌæntæ/ (n)
Amarant
  -suvun trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä esiintyviä kasveja, joita käytetään koristekasveina

revontulet /rˈevontulet/ (n)
Polarlicht Nordlicht, Südlicht
  ilmakehän ilmiö, jossa Auringosta lähteneet varatut hiukkaset aiheuttavat napapiirien läheisyydessä aaltoilevan valoilmiön

ribonukleiinihappo /rˈibonˌukleˌiːnɪhˌapːo/ (n)
Ri­bo­nu­k­le­in­säu­re
  nukleiinihappo, jonka päätehtävänä elävässä solussa on valkuaissynteesin ohjaaminen. Ribonukleiinihappon lyhenne on RNA.

ribosomi /rˈibosˌomɪ/ (n)
Ribosom
  soluelin, jossa proteiinisynteesi tapahtuu

riekko /rˈiekːo/ (n)
Schneehuhn
  yleisesti Lapin lintuna pidetty metsäkanalintu, jota esiintyy koko Suomessa (Lagopus lagopus)

riidellä /rˈiːdellæ/ (v)
streiten
  väitellä raivokkaasti, tapella

riikinkukko /rˈiːkɪŋkˌukːo/ (n)
Pfau
  luonnonvaraisena Etelä-Aasiassa tavattava suurikokoinen kanalintu (), joka tunnetaan uroksen koristeellisista pyrstösulista

riimi /rˈiːmɪ/ (n)
Reim
  runon loppusointu

riimikronikka /rˈiːmɪkronˌikːa/ (n)
Reimchronik
  runomuotoon laadittu kirjoitus jostakin historiallisesta ajanjaksosta

riimukirjain /rˈiːmukˌirjain/ (n)
Rune
  riimukirjoituksen kirjain

riippulukko /rˈiːpːulˌukːo/ (n)
Vorhängeschloss
  lukko, joka kiinnitetään ja lukitaan paikalleen U:n muotoisella sangalla

riippumatto /rˈiːpːumˌatːo/ (n)
Hängematte
  tekstiiverkosta tai kankaasta tehty kahden pidikkeen väliin ripustettu makuualusta

riisi /rˈiːsɪ/ (n)
Reis
  riisien heinäkasvisuvun (Oryza) luonnonvaraisten tai syötäväksi viljeltyjen lajien yleisnimi; riisi on trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla viljelty maapallon tärkein viljalaji

riisitauti /rˈiːsɪtˌautɪ/ (n)
Rachitis
  D-vitamiinin puutteesta johtuva aineenvaihduntahäiriö

riista /rˈiːsta/ (n)
Wild
  luonnonvaraisina elävät nisäkkäät tai linnut, joita käytetään saaliseläiminä ja metsästetään ruoaksi tai turkisten vuoksi

riita /rˈiːta/ (n)
Streit
  tavallisesti mielipide-eron aiheuttama sanasota, johtaa joskus tappeluihin

riittävä /rˈiːtːævæ/ (adj)
genügend, ausreichend
  sellainen, joka riittää; tarpeeksi mittava, tarpeet täyttävä

riittää /rˈiːtːæː/ (v)
ausreichen, genügen, reichen, hinlangen
  tyydyttää tarpeet, olla tarpeeksi

riiviö /rˈiːvɪø/ (n)
Bengel
  pahankurisesta kakarasta käytetty nimitys

rikas /rˈikas/ (adj)
reich, ausgiebig
  sellainen, jolla on hallussaan runsaasti omaisuutta

rikkapuntarpää /rˈikːapˌuntarpæː/ (n)
Acker-Fuchsschwanzgras
  eräs puntarpäiden sukuun kuuluva heinäkasvien laji () tai sen yksilö

rikki /rˈikːɪ/ (adv)
kaputt, gebrochen
  ei toimi tai on hajalla, epäkunnossa

rikki /rˈikːɪ/ (n)
Schwefel, Sulfur
  epämetalleihin kuuluva yleinen, mauton ja hajuton, väriltään keltainen alkuaine. Rikin kemiallinen merkki on S.

rikkihappo /rˈikːɪhˌapːo/ (n)
Schwefelsäure
  H₂SO₄, vahva happo, joka liuottaa epäjaloja metalleja

rikkinäinen /rˈikːɪnˌæinen/ (adj)
gebrochen, kaputt, zerbrochen
  rikki mennyt, rikki oleva, rikkoutunut, rikottu

rikkivety /rˈikːɪvˌety/ (n)
Schwefelwasserstoff
  myrkyllinen, mädälle kananmunalle haiseva vedyn ja rikin yhdiste H₂S

rikollinen /rˈikollɪnen/ (adj)
kriminell
  lainvastainen

rikollinen /rˈikollɪnen/ (n)
Gesetzesbrecher, kriminell
  henkilö, joka ei noudata lakia, lainrikkoja, rikokseen syyllistynyt

rikollisuus /rˈikollɪsuːs/ (n)
Kriminalität
  rikolliset teot, rikosten määrä (yhteiskunnallisena ilmiönä)

rikos /rˈikos/ (n)
Verbrechen, Straftat
  laissa rangaistavaksi säädetty teko tai laiminlyönti

rikos ihmisyyttä vastaan /rˈikos ˈihmɪsˌyːtːæ vˈastaːn/ (n)
Verbrechen gegen die Menschlichkeit
  laajamittaisesti ja järjestelmällisesti siviiliväestöön kohdistuva hyökkäys, jonka motiivina on poliittinen mielipide, rotu, kansallisuus, etninen alkuperä, kulttuuri, uskonto, sukupuoli tai näihin rinnastettava seikka

rikosoikeus /rˈikosˌoikeus/ (n)
Strafrecht
  tekojen rankaisemista koskeva oikeustieteen haara

rikostoveri /rˈikostˌoverɪ/ (n)
Komplice, Mitschuldig, Mitschuldiger, Mitverbrecher, Mitverbrecherin
  rikoskumppani

rikša /rˈikʃa/ (n)
Rikscha
  Kaukoidässä käytettävät aisoista vedettävät tai polkupyrävetoiset yhden tai kahden henkilön kuljetusrattaat

rinne /rˈinne/ (n)
Piste
  laskettelurinne

rinta /rˈinta/ (n)
Brust, Brustkasten
  ihmisen yläruumiin etuosa
Brust
  ihmisen yläruumiin etuosassa oleva ruumiinosa, joka sisältää maitorauhasen, rasvakudosta ja nännin (usein monikossa rinnat tarkoittaen molempia rintoja)

rintakehä /rˈintakˌehæ/ (n)
Brustkorb, Thorax
  kylkiluiden, rintanikamien ja rintalastan tukema alue selkärankaisen ruumiissa

rintalasta /rˈintalˌasta/ (n)
Sternum
  keskellä rintakehää sijaitseva pitkä ja litteä luu, johon kylkiluut kiinnittyvät kylkirustojen välityksellä

rintaliivit /rˈintalˌiːvɪt/ (n)
Büstenhalter, BH
  naisten alusvaate, joissa on kaksi kuppia, jotka peittävät ja samalla tukevat rintoja

rintama /rˈintama/ (n)
Front
  sotajoukkojen muodostelma puolustuksen tai hyökkäyksen etuosassa, tavallisesti valtion rajalla ja historiallisesti siellä missä sijaitsevat juoksuhaudat

rintanikama /rˈintanˌikama/ (n)
Brustwirbel
  selkärangan nikamat 8–19 ylhäältä laskien ()

rintanoja /rˈintanˌoja/ (n)
Brüstung
  ihmisen rintakehän korkeudelle ulottuva kaide

ripa /rˈipa/ (n)
Griff
  kahva, kädensija
Rippe
  ohut ja litteä lämpöä hyvin johtava liuska

ripuaari /rˈipuˌaːrɪ/ (n)
Ripuarisch
  Saksassa, Belgiassa ja Alankomaissa puhuttava kieli tai murteiden ryhmä (kielikoodi ksh)

ripuli /rˈipulɪ/ (n)
Durchfall, Diarrhö
  oire, jossa potilaan uloste on vetistä ja ulostustarve lisääntyy

riskialtis /rˈiskɪˌaltɪs/ (adj)
riskant
  sellainen, jossa voi ilmetä epäedullisia seurauksia; joka saattaa epäonnistua; vaarallinen, epävarma

riskitekijä /rˈiskɪtˌekɪjæ/ (n)
Risikofaktor
  tekijä, joka nostaa jonkin riskiä

risotto /rˈisotːo/ (n)
Risotto
  perinteinen pohjoisitalialainen ruoka, joka valmistetaan kuullottamalla riisiä ja sitten keittämällä sopivassa liemessä

risteys /rˈisteys/ (n)
Kreuzung
  kohta, jossa kaksi reittiä tai useampi risteävät

risteyttää /rˈisteytːæː/ (v)
kreuzen
  saattaa lisääntymään keskenään kaksi perimältään erilaista yksilöä

risti /rˈistɪ/ (n)
Kreuz
  muodostelma, jossa kaksi osaa kulkevat toistensa poikki
  ristikkäisistä osista muodostuva kristinuskon symboli
  antiikin aikana käytetty teloitusväline
  typografinen merkki †, jolla merkitään: viitettä, suomen kielessä lähes käyttämätön; jumalanpalveluksessa kohtaa, jossa pappi tekee ristinmerkin tai jonkun kuolinpäivää tai sukupuuttoon kuollutta taksonia
Kreuz, Treff
  tavallisen korttipakan maa, symboli ♣

ristiinnaulita /rˈistɪːnnˌaulɪta/ (v)
kreuzigen
  teloittaa kiinnittämällä ristiin nauloin

ristikaarifriisi /rˈistɪkˌaːrɪfrˌiːsɪ/ (n)
Kreuzbogenfries
  romaanisen ja goottilaisen rakennustaiteen käyttämä friisityyppi, jonka katkeamaton koristeaihe muodostuu kahdesta lomittaisesta toisiaan leikkaavasta kaarisarjasta

ristikkomerkki /rˈistɪkːomˌerkːɪ/ (n)
Doppelkreuz, Raute, Rautezeichen
  #: symboli, jota käytetään tekniikassa useisiin eri tarkoituksiin; amerikanenglannissa numeron edessä numeron merkkinä ja numeron jälkeen naulan (l. paunan) merkkinä

ristiluu /rˈistɪluː/ (n)
Kreuzbein
  ihmisen lantion osa, joka on muodostunut viiden ristinikaman yhteenluutumana ()

ristiretki /rˈistɪrˌetkɪ/ (n)
Kreuzzug, Feldzug
  sotaretki kristinuskon levittämiseksi ja vääräuskoisia vastaan

ristiriita /rˈistɪrˌiːta/ (n)
Widerspruch, Gegensatz
  kahden asian välillä oleva ero, jota ei saisi olla ja poliisit puuttuvat asiaan
Konflikt
  osapuolten välillä vallitseva, aistimusten, kokemusten, näkemysten, vakaumusten tms. erilaisuudesta tai merkittävästä poikkeamisesta tila

ristiritari /rˈistɪrˌitarɪ/ (n)
Kreuzritter
  ristiretkeen osallistuva ritari
  hengellisen ritarikunnan jäsenenä oleva ritari

risuaita /rˈisuˌaita/ (n)
Skigard
  riukuaita; karsimattomista puista tehty aita
Doppelkreuz, Raute
  (tietotekniikka ym.) #, ristikkomerkki, ruutu

ritari /rˈitarɪ/ (n)
Ritter
  aateliin kuuluva keskiaikainen raskas ratsumies
  jonkin ritarikunnan ritarin arvon saanut henkilö

ritarinkukat /rˈitarˌiŋkukat/ (n)
Rittersterne
  yksi narsissikasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

ritarinkukka /rˈitarˌiŋkukːa/ (n)
Ritterstern
  mikä tahansa ritarinkukkien suvun () kasvi

ritsa /rˈitsa/ (n)
Zwille
  ase tai lelu, jolla laukaistaan pikkukiviä kuminauhaa venyttämällä

rituaali /rˈituˌaːlɪ/ (n)
Ritual
  tietty tapa, jolla uskonnollinen meno suoritetaan

riuku /rˈiuku/ (n)
Stab
  (metsätalous) solakka, läpimitaltaan noin 4—12 cm karsittu, kuorittu tai kuorimaton puu; salko

riutta /rˈiutːa/ (n)
Riff
  saaren tai laguunin ympärillä olevista koralleista koostuva rengasmainen alue

rivi /rˈivɪ/ (n)
Reihe, Zeile
  muoto, jossa on edestä katsottuna monta asiaa vierekkäin
Zeile
  tekstiä varten rivivälein varattu tyhjä tai tekstiä sisältävä vaakasuora kaistale, tekstirivi

rivitalo /rˈivɪtˌalo/ (n)
Reihenhaus
  rakennus, jossa on useita (vähintään kolme kappaletta) asuinhuoneistoja vierekkäin

rivo /rˈivo/ (adj)
obszön, anstößig, schlüpfrig
  säädytön, alatyylinen

robotti /rˈobotːɪ/ (n)
Roboter
  itsetoiminen sähkömekaaninen kone

rock /rˈokk/ (n)
Rock
  rokki, 1950-luvulla syntynyt populaarimusiikin tyyli, josta on kehittynyt useita alalajeja

rodium /rˈodium/ (n)
Rhodium
  eräs alkuaine

rohdin /rˈohdɪn/ (n)
Hede
  pellavasta, hampusta tms. aivinan erottamisen jälkeen jäljelle jäävä vähäarvoinen lyhyt, karkea kuituaines

rohdinlanka /rˈohdɪnlˌaŋka/ (n)
Hedegarn, Werggarn
  rohtimista, rohdinkuidusta kehrätty lanka, rohtiminen lanka, josta kudotaan rohdinkangasta, punotaan köysiä tai valmistetaa säkkejä

rohjeta /rˈohjeta/ (v)
unterstehen
  olla tarpeeksi rohkea tekemään jotakin, uskaltaa

rohkea /rˈohkea/ (adj)
mutig, tapfer
  henkilö tai eläin, joka tekee jonkun asian pelostaan huolimatta

rohkeus /rˈohkeus/ (n)
Tapferkeit
  uskallus, pelottomuus tehdä asioita

rohtua /rˈohtua/ (v)
rauh werden
  tulla ihoon rohtumaa, tavallisesti punoittavaa ihottumaa ahavan, kylmän, mekaanisen ärsykkeen tai ihosairauden seurauksena.

rokokoo /rˈokokoː/ (n)
Rokoko
  1700-luvun alussa Ranskassa syntynyt taidesuunta

rokonarpinen /rˈokonˌarpɪnen/ (adj)
pockennarbig
  sellainen, jossa on isonrokon tai kuubankutinan sairastamisesta jääneitä arpia

rokottaa /rˈokotːaː/ (v)
impfen
  antaa rokotus

rokotus /rˈokotus/ (n)
Impfung
  toimenpide, jossa annetaan rokote

rollaattori /rˈollaːtːˌorɪ/ (n)
Rollator
  liikkumisrajoitteisen henkilön kävelyä helpottava apuväline, joka kulkee henkilön edellä ja jossa on kahvat

romaani /rˈomaːnɪ/ (n)
Roman
  laaja proosamuotoinen, usein fiktiivinen kirjallinen teos

romaaninen kieli /rˈomaːnɪneŋ kˈielɪ/ (n)
romanische Sprache
  Romaaniset kielet ovat arkisesta latinasta kehittyneitä indoeurooppalaisia kieliä ja muodostavat itaalisten kielten alaluokan.

romani /rˈomanɪ/ (n)
Romani, Zigeunersprache
  Pohjois-Intiasta aikoinaan lähteneen kiertolaiskansan jäsen, mustalainen, romaniheimon jäsen
Rom, Zigeuner
  Suomen romanikieli (kielitunnus: rmf), puhujia Suomessa ja Ruotsissa

romania /rˈomanˌia/ (n)
Rumänisch
  Romaniassa ja Moldovassa puhuttava itäromaaninen kieli (kielitunnus: ro)

romanialainen /rˈomanˌialˌainen/ (adj)
rumänisch
  Romaniasta peräisin oleva tai Romaniaan liittyvä

romanialainen /rˈomanˌialˌainen/ (n)
Rumäne, Rumänin
  pysyvästi Romaniassa asuva henkilö

romantiikka /rˈomantˌiːkːa/ (n)
Romantik
  romanttinen toiminta, henki tai piirteet; romattisuus, tunteellisuus

romantikko /rˈomantˌikːo/ (n)
Romantiker, Romantikerin
  romantiikan edustaja
  romanttinen henkilö

romanttinen /rˈomantːɪnen/ (adj)
romantisch
  romantiikkaan taipuvainen; tunteellinen, haaveilevainen

rombifriisi /rˈombɪfrˌiːsɪ/ (n)
Rautenfries
  romaanisissa portaaleissa yleinen friisityyppi, jonka katkeamaton koristeaihe muodostuu vinoneliöistä

romboedri /rˈomboˌedrɪ/ (n)
Rhomboeder
  kuusisivuinen monitahokas, jonka jokainen sivu on vinoneliö

rommi /rˈommɪ/ (n)
Rum
  sokeriruo'osta käyttämällä ja tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

romu /rˈomu/ (n)
Schrott
  erityisesti metallista koostuva jäte

rooli /rˈoːlɪ/ (n)
Rolle
  jonkun henkilön esittämä osa esityksessä, näytelmässä tai elokuvassa

roolipeli /rˈoːlɪpˌelɪ/ (n)
Rollenspiel
  peli, jossa pelaajat pelaavat kuvitteellisen henkilön roolia

roomalainen /rˈoːmalˌainen/ (adj)
römisch
  Roomasta peräisin oleva tai Roomaan liittyvä

roosa /rˈoːsa/ (n)
rosa
  (väri) ruusunpunainen; vaalea ruusunpunainen

roska /rˈoska/ (n)
Müll, Mist
  kiinteää yksityiselämän jätettä, lähinnä kotitalousjätettä, lukuun ottamatta biojätettä ja ongelmajätettä

roskakala /rˈoskakˌala/ (n)
minderwertiger Fisch, ungeniessbarer Fisch
  kala, jota ei kelpuuteta ihmisten ravinnoksi

roskakori /rˈoskakˌorɪ/ (n)
Mistkübel
  kori paperiroskaa varten

roskapussi /rˈoskapˌussɪ/ (n)
Müllbeutel
  muovinen pussi, jossa kuljetetaan roskat roskikseen

roskaruoka /rˈoskarˌuoka/ (n)
Junkfood
  käytetään vähättelevästi ravintoarvoiltaan huonosta ruoasta, joka on yleensä ns. pikaruokaa

rosvo /rˈosvo/ (n)
Räuber
  rikollinen, joka ryöstää, tavallisesti fyysisellä väkivallalla tai aseella uhaten

rosvoromaani /rˈosvoromˌaːnɪ/ (n)
Räuberroman
  tunteellisten seikkailuromaanien laji

roséviini /rˈosevˌiːnɪ/ (n)
Roséwein
  eräitä vaaleanpunaisia viinejä

rotanloukku /rˈotanlˌoukːu/ (n)
Rattenfalle
  rottien pyydystämiseen ja tappamiseen tarkoitettu, tavallisesti laukaisimen ja jousen avulla toimiva yksinkertainen laite

rotanmyrkky /rˈotanmˌyrkːy/ (n)
Rattengift
  myrkky, jota käytetään rottien torjuntaan

rotko /rˈotko/ (n)
Schlucht
  syvyydeltään leveyttä suurempi jyrkkien seinämien rajoittama, yleensä kallioinen laakso. Synnyltään rotkot ovat tektonisia tai korroosiomuodostelmia

rotta /rˈotːa/ (n)
Ratte
  mikä tahansa rottien sukuun () kuuluva rottaeläinten laji tai sellaisen yksilö

rotu /rˈotu/ (n)
Rasse
  maantieteellisesti rajoittunut ihmisjoukko, joka jakaa keskenään toisista erottavia ominaisuuksia (ei ole olemassa yksiselitteistä luonnontieteellistä määritelmää)

rotuhierarkia /rˈotuhˌierarkˌia/ (n)
Rassenhierarchie
  ihmisrotujen järjestäminen "ylempinä" ja "alempina" pidettyihin; yleensä ylimmäksi asetettu rotu edustaa ihannetta ja alemmiksi asetetut rodut ovat kauempana tästä ihanteesta

rouva /rˈouva/ (n)
Frau
  naimisissa oleva tai ollut nainen, kuten eronnut tai leski. Lyhenne rva.

rovasti /rˈovastɪ/ (n)
Propst
  seurakunnan johtava pappi lähinnä Saksassa ja Pohjoismaissa; Suomen evankelis-luterilaisessa ansioituneelle papille myönnettävä arvonimi

rovastikunta /rˈovastɪkˌunta/ (n)
Kirchenkreis
  luterilaisissa kirkkokunnissa hiippakunnan ja seurakunnan välisellä tasolla toimiva alueellinen hallintoyksikkö, jota ohjaa lääninrovasti

rubidium /rˈubɪdium/ (n)
Rubidium
  alkalimetalleihin lukeutuva alkuaine, kemiallinen merkki Rb

rubiini /rˈubɪːnɪ/ (n)
Rubin
  syvänpunainen jalokivi, joka kuuluu korundiryhmään; timantin jälkeen kovin jalokivi

rugby /rˈuɡby/ (n)
Rugby
  urheilulaji, josta on useita muunnelmia, joille on yhteistä että soikeaa palloa kuljetetaan käsin kantamalla ja syöttö eteenpäin on kielletty

ruhtinas /rˈuhtɪnas/ (n)
Fürst
  ruhtinaskunnan hallitsija tai perinnöllisen ruhtinaan arvon perinyt henkilö

ruhtinaskunta /rˈuhtɪnˌaskunta/ (n)
Fürstentum
  valtio tai valtakunta, jonka päämies on ruhtinas

ruhtinaspiispa /rˈuhtɪnˌaspɪːspa/ (n)
Fürstbischof
  katolinen piispa, jolla oli hallussaan ruhtinaskunta ja edustusoikeus Pyhä saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtiopäivillä

ruis /rwˈis/ (n)
Roggen
  leipäruis, viljakasvi ()

ruiskaunokki /rwˈiskaunˌokːɪ/ (n)
Kornblume
  (ruis)pellossa kasvava sinikukkainen ruohokasvi, Centaurea cyanus

ruisleipä /rwˈisleipæ/ (n)
Roggenbrot
  rukiista valmistettu ruokaleipä, joka tehdään taikinanjuuren tai leipomohiivan avulla hapattamalla

ruisrääkkä /rwˈisræːkːæ/ (n)
Wachtelkönig, Wiesenralle
  rantakanojen heimon lintu ()

rukkanen /rˈukːanen/ (n)
Fäustling
  varreton nahkakinnas, jossa on oma paikat peukalolle ja yl. ripustuslenkki

rukkaset /rˈukːaset/ (n)
Korb
  kieltävä vastaus kosintaan; (laajemmin) toisen ihastuksen, kosiskelun, lähentelyn tai tanssiinkutsun torjuminen

rukoilla /rˈukoilla/ (v)
beten
  lukea rukous, kiittää Jumalaa tai pyytää apua häneltä

rukous /rˈukous/ (n)
Gebet
  rukoileminen
  rukoilemisen toteuttamiseksi luettava määrämuotoinen teksti tai suoritettava muu toimenpide

rukousmylly /rˈukousmˌylly/ (n)
Gebetsmühle
  tiibetinbuddhalaisuuden kuuluva laite, varteen kiinnitetty pyörivä sylinteri, jonka ympärille on kirjoitettu mantroja, joka tulevat luetuksi yhdellä sylinterin pyörityksellä

ruletti /rˈuletːɪ/ (n)
Roulette
  Uhkapeli, jossa yritetään etukäteen arvata rulettikiekolla ja metallikuulalla arvottuja numeroita.

rulla /rˈulla/ (n)
Rolle
  akselinsa ympäri pyörivä lieriömäinen osa

rulla-ampumahiihto /rˈullaˈampumahˌiːhto/ (n)
Sommerbiathlon
  urheilumuoto, jossa kilpailijoiden paremmuus ratkaistaan rullahiihdon ja ammunnan yhteistuloksella

rullaluistella /rˈullalwˌistella/ (v)
Rollschuh laufen
  kulkea rullaluistimilla

rullaluistin /rˈullalwˌistɪn/ (n)
Rollschuh
  perinteisiä luistinta muistuttava liikuntaväline, jonka metalliterän paikalla on yleensä neljä tai viisi rullaa eli rengasta

rullaustie /rˈullaustie/ (n)
Rollbahn, Rollweg
  tie, jota pitkin lentokoneet rullaavat kiitotieltä terminaalille tai päinvastoin

ruma /rˈuma/ (adj)
hässlich
  sellainen, joka kuulostaa tai näyttää vastenmieliseltä; koetaan ilkeäksi tai vastenmieliseksi; pahan kuuloinen, pahan näköinen

rumba /rˈumba/ (n)
Rumba
  Kuubasta peräisin olevaa paritanssi ja siihen liittyvä hidastempoinen musiikki

rumeliini /rˈumelˌiːnɪ/ (n)
Ugli
  eräs sitruspuiden sukuun () kuuluva kasvilaji () tai sen yksilö

rumentaa /rˈumentaː/ (v)
entstellen
  tehdä rumemmaksi

rummuttajat /rˈummutːajat/ (n)
Trommler, Umberfische
  yksi ahvenkalojen lahkoon kuuluvista kalojen heimoista ()

rumpali /rˈumpalɪ/ (n)
Trommler
  rumpujen soittaja

rumpu /rˈumpu/ (n)
Trommel
  rummuttamalla soitettava lyömäsoitin

rumpukalvo /rˈumpukˌalvo/ (n)
Schlagzeugfell
  rummun kehälle pingotettava kalvo, jonka värähtely aistitaan rummun äänenä

runkata /rˈuŋkata/ (v)
wichsen, abspritzen
  masturboida

runkkari /rˈuŋkːarɪ/ (n)
Wichser
  itsetyydyttäjä, runkkaaja

runo /rˈuno/ (n)
Gedicht, Dichtung
  suullinen tai kirjallinen teos, jossa kieltä käytetään esteettisesti ja usein runomittaa noudattaen

runoilija /rˈunoilˌija/ (n)
Dichter, Dichterin
  henkilö, joka kirjoittaa runoja

runous /rˈunous/ (n)
Poesie, Dichtkunst
  kirjallisuuden ja sanataiteen muoto, jossa kieltä käytetään esteettisesti sen merkityksen ja kieliopillisen oikeellisuuden sijaan tai lisäksi

runousoppi /rˈunousˌopːɪ/ (n)
Poetik
  runoutta, sen lajeja ja ilmaisukeinoja käsittelevä tutkimussuuntaus

runsas /rˈunsas/ (adj)
reichlich
  määrältään reilu, yltäkylläinen, runsaslukuinen

ruoho /rˈuoho/ (n)
Gras
  kasvi, jonka maanpäällinen varsi on puutumaton ja joka kasvaa pituutta vain kärjestään toisin kuin heinä

ruohonleikkuri /rˈuohonlˌeikːurɪ/ (n)
Rasenmäher
  työnnettävä tai ajettava kone, jolla leikataan nurmikkoa

ruoka /rˈuoka/ (n)
Essen, Nahrung
  eliöiden energianlähde, elävien organismien syömä usein kiinteä aine, jonka näiden elimistö muuttaa energiaksi

ruoka-aika /rˈuokaˈaika/ (n)
Essenszeit
  aika, jolloin ruokailu tapahtuu tai sille yleensä varattu aika päivästä

ruokailuvälineet /rˈuokailˌuvælɪneːt/ (n)
Besteck
  ruokailuvälineen monikkomuoto

ruokakauppa /rˈuokakˌaupːa/ (n)
Lebensmittelladen
  elintarvikkeita ja muita päivittäistavaroita myyvä liike

ruokakulttuuri /rˈuokakˌultːuːrɪ/ (n)
Kochkunst
  ruokaan ja sen valmistamiseen liittyvät perinteiden mukaiset menetelmät ja tavat, jossa raaka-aineiden hankinnalla, käsittelyllä, varastoinnilla ja säilytyksellä on merkittävä rooli maustamisen ja tarjollepanon ohessa

ruokala /rˈuokala/ (n)
Kantine
  lounasruoan tarjoiluun erikoistunut ruokapaikka, usein työpaikoilla

ruokalaji /rˈuokalˌajɪ/ (n)
Gericht
  nimitys tietystä ruoasta, aterialla voi olla tarjolla useita eri ruokalajeja

ruokalappu /rˈuokalˌapːu/ (n)
Lätzchen
  varsinkin pienille lapsille leuan alle ruokailun ajaksi kiinnitettävä, vaatteiden tahriintumista estävä, tavallisesti kankainen suojavaate

ruokalista /rˈuokalˌista/ (n)
Speisekarte, Menü
  luettelo ravintolan ruokavalikoimasta tai ruokalassa tarjolla olevista ruoista

ruokalusikka /rˈuokalusˌikːa/ (n)
Esslöffel
  suurehko lusikka, jota käytetään keiton, puuron tai liemen syömiseen

ruokamyrkytys /rˈuokamˌyrkytys/ (n)
Nahrungsmittelvergiftung
  pilaantuneiden elintarvikkeiden tai niissä olevien bakteeri- tai homemyrkkyjen aiheuttama sairastuminen

ruokapöytä /rˈuokapˌøytæ/ (n)
Esstisch
  pöytä, jonka ääressä syödään

ruokasali /rˈuokasˌalɪ/ (n)
Speisezimmer, Speisesaal Esszimmer
  suurelle henkilömäärälle ruokailuun varattu huone

ruokasuola /rˈuokasˌuola/ (n)
Speisesalz, Tafelsalz
  ruoan maustamiseen ja säilömiseen käytettävä suola, joka on kemiallisesti natriumkloridia

ruokatorvi /rˈuokatˌorvɪ/ (n)
Speiseröhre
  nielusta mahalaukkuun johtava ruoansulatuskanavan osa

ruokatunti /rˈuokatˌuntɪ/ (n)
Mittagspause
  sovitun mittainen tauko, joka on tarkoitettu ruoan syömiseen

ruokavalio /rˈuokavˌalɪo/ (n)
Diät
  mitä joku yleensä syö tai käyttää ravintonaan; tietylle alueelle ominainen syöminen

ruokaöljy /rˈuokaˌøljy/ (n)
Speiseöl
  ruoanlaitossa käytettävä nestemäinen kasvirasva

ruokki /rˈuokːɪ/ (n)
Tordalk, Alk
  edellisistä erityisesti -suvun ainoa laji () tai tämän yksilö

ruokkia /rˈuokːɪa/ (v)
füttern
  antaa ruokaa, syöttää

ruokosokeri /rˈuokosˌokerɪ/ (n)
Rohrzucker
  sokeriruo'osta saatava sokeri

ruori /rˈuorɪ/ (n)
Ruder
  aluksen peräsimen tai potkurin asentoa halutun kulkusuunnan muuttamiseksi säätävä ohjauspyörä, jonka kehällä on usein kapuloita

ruoska /rˈuoska/ (n)
Geißel
  eläinten ajamiseen käytetty väline, jossa on jäykän varren päässä nahkasiima tai siimoja ja jolla lyödään eläimiä tai ihmisiä

ruostua /rˈuostua/ (v)
rosten, Rost ansetzen
  Raudan tai teräksen hidasta muuttumista hauraaksi ruosteeksi hapen ja kosteuden vaikutuksesta.

ruotsalainen /rˈuotsalˌainen/ (adj)
schwedisch, Schwede
  Ruotsista peräisin oleva tai Ruotsiin liittyvä

ruotsalainen /rˈuotsalˌainen/ (n)
Schwede, Schwedin
  pysyvästi Ruotsissa asuva henkilö

ruotsi /rˈuotsɪ/ (n)
Schwedisch
  ruotsin kieli, pääosin Ruotsissa ja Suomessa puhuttava kieli; kielitunnus

ruotsinkielinen /rˈuotsɪŋkˌielɪnen/ (adj)
schwedisch
  ruotsin kieltä äidinkielenään puhuva.

rupi /rˈupɪ/ (n)
Schorf, Kruste, Grind
  haavasta vuotavasta tai ihottuman erittämästä nesteestä ihon pintaan muodostunut karstottuma.

rupikonna /rˈupɪkˌonna/ (n)
Kröte
  Bufo bufo, ainoa Suomessa elävä konnalaji

rupla /rˈupla/ (n)
Rubel
  Venäjän, Valko-Venäjän ja Transnistrian rahayksikkö, joka jakaantuu sataan kopeekkaan

rusahtaa /rˈusahtaː/ (v)
knallen
  päästää lyhytkestoinen rutiseva ääni
bersten
  murtua äkillisesti rutisten

rusetti /rˈusetːɪ/ (n)
Schleife
  solmu, jossa on kaksi mutkaa päiden jäädessä vapaiksi
Fliege
  miehen vaatekappale, joka muodostaa rusetin kaulan etupuolelle

rusina /rˈusɪna/ (n)
Rosine
  auringossa tai kuivurissa kuivattu viinirypäle

ruska /rˈuska/ (n)
Laubfärbung
  lehtensä syksyllä varistavien kasvien lehtien värin muuttuminen vihreästä muiksi väreiksi; syysruska

ruskea /rˈuskea/ (adj)
braun
  väriltään ruskea

ruskea /rˈuskea/ (n)
Braun, braun
  ruskea väri

rusketus /rˈusketus/ (n)
Bräune, Sonnenbräune
  ihon tummuus, joka on seurausta (auringon) ultraviolettisäteilylle altistumisesta

rustoinen /rˈustoinen/ (adj)
knorpelig
  sellainen, jossa on rustoa tai joka muodostuu rustosta

rutenium /rˈutenium/ (n)
Ruthenium
  eräs alkuaine

rutista /rˈutɪsta/ (v)
knirschen
  pitää matalahkoa karheaa ääntä

rutto /rˈutːo/ (n)
Pest
  Yersinia pestis-bakteerin aiheuttama tarttuva tauti, joka leviää helposti epidemian lailla ja johtaa hoitamattomana usein kuolemaan

ruttojuuret /rˈutːojˌuːret/ (n)
Pestwurzen
  eräs asterikasvien heimoon () kuuluva kaksisirkkaisten () kasvien suku ()

ruuma /rˈuːma/ (n)
Laderaum
  laivan kannen alainen lastitila

ruumiinosa /rˈuːmɪːnˌosa/ (n)
Körperteil
  ihmisen tai eläimen ruumiin rakenteellisesti erottuva osa

ruumis /rˈuːmɪs/ (n)
Leichnam, Kadaver
  (anatomia) eläimen tai ihmisen fyysinen olemus, keho
Leiche, Kadaver
  eläimen tai ihmisen kuollut keho, kalmo

ruumisarkku /rˈuːmɪsˌarkːu/ (n)
Sarg
  arkku, johon kuollut ruumis pannaan hautaamista varten

ruumishuone /rˈuːmɪshˌuone/ (n)
Leichenschauhaus, Leichenhaus
  kylmä tila, joka on tarkoitettu vainajien säilyttämiseen ennen hautausta

ruuna /rˈuːna/ (n)
Wallach
  valakka, kuohittu ori

ruusu /rˈuːsu/ (n)
Rose
  ruusukasvien heimon kukkiva piikkivartinen pensas, ruusupensas
Erysipel
  (lääketiede) rasvakudokseen ulottuva ihon syvä streptokokin aiheuttama bakteeri-infektio

ruusukvartsi /rˈuːsukvˌartsɪ/ (n)
Rosenquarz
  väriltään punertava kvartsilaatu, joka ei nimestään huolimatta ole ruusunpunainen, vaan tavallisesti hiukan oranssiin vivahtavan vaaleanpunainen

ruusunmarja /rˈuːsunmˌarja/ (n)
Hagebutte
  ruusupensaan tuottama epähedelmä, mehevä kukkapohjus

ruusuvesi /rˈuːsuvˌesɪ/ (n)
Rosenwasser
  (kosmetiikka) ruusuöljyn ja tislatun veden seos, kosmeettinen puhdistusvesi ja hajuste

ruuta /rˈuːta/ (n)
Raute
  mikä tahansa ruutien suvun () kasvi

ruuti /rˈuːtɪ/ (n)
Schießpulver, Schwarzpulver
  mm. ammuksissa ja ilotulitteissa käytettävä räjähdyksenomaisesti palava aineseos

ruutu /rˈuːtu/ (n)
Fensterscheibe
  ikkunan lasi, ikkunaruutu
Karo
  tavallisen korttipakan maa, jonka symboli on punainen salmiakkiruutu ♦

ruutuhyppely /rˈuːtuhˌypːely/ (n)
Hickelkasten, Hüpfspiel, Paradiesspiel
  leikki, jossa on tarkoitus hyppiä maahan piirrettyjen ruutujen mukaisesti

ruuvi /rˈuːvɪ/ (n)
Schraube
  kierteinen kiinnitysväline, kone-elin, joka on usein valmistettu metallista

ruuvitaltta /rˈuːvɪtˌaltːa/ (n)
Schraubenzieher, Schraubendreher
  ruuvien kiertämiseen käytettävä käsityökalu

ryhmä /rˈyhmæ/ (n)
Gruppe
  joukko

ryhmäkunta /rˈyhmækˌunta/ (n)
Faktion
  puolueen tai järjestön sisäinen ryhmittymä, klikki

ryhmäkuri /rˈyhmækˌurɪ/ (n)
Fraktionsdisziplin
  tietyn puolueen sisällä, tiettyyn puolueeseen kuuluvien kansanedustajien ennalta sovittu tapa äänestää, jolloin äänestyksessä kansanedustajat noudattavat yhteistä puolueen linjaa äänestämättä itse harkitsemallaan tavalla

ryhmäseksi /rˈyhmæsˌeksɪ/ (n)
Gruppensex
  seksiakti, jossa on mukana vähintään kolme henkilöä

ryhtyä /rˈyhtyæ/ (v)
anfangen, beginnen
  (+ 3. inf. illatiivi) alkaa tehdä jtk, tarttua toimeen

rykmentti /rˈykmentːɪ/ (n)
Regiment
  klassisen kolmijaon mukainen joukkoyksikkö, joka sisältää vain yhden aselajin joukkoja, jalkaväessä kolme pataljoonaa

rynnäkkökivääri /rˈynnækːˌøkɪvˌæːrɪ/ (n)
Sturmgewehr
  toisen maailmansodan jälkeen kehitetty jalkaväen perusaseeksi muodostunut itselataavaa kertatulta ja sarjatulta ampumaan kykenevä kivääri

rynnäkkötykki /rˈynnækːøtˌykːɪ/ (n)
Sturmgeschütz
  jalkaväen tukitehtäviin tarkoitettu tela-alustainen ajoneuvo, jossa on suorasuuntaustykki usein kiinteässä tornissa

rypälemehu /rˈypælˌemehu/ (n)
Traubensaft
  viinirypäleistä puristettu mehu, jota voidaan juoda sellaisenaan tai josta voidaan valmistaa viiniä

ryssä /rˈyssæ/ (n)
Iwan, Russki
  venäläinen henkilö

ryysyköyhälistö /rˈyːsykˌøyhælˌistø/ (n)
Lumpenproletariat
  (marxilaisuudessa) yhteiskunnan alin passiivinen, proletariaatin alapuolinen kerrostuma; alaluokka joka ei saavuta työväenluokan luokkatietoisuutta ja joka on näin ollen hyödytön tai haitallinen vallankumouksen toteuttamisessa

ryömiä /rˈyømɪæ/ (v)
kriechen
  liikkua eteenpäin käsivoimin vartalo matalana maata vasten

ryöpätä /rˈyøpætæ/ (v)
ankochen, blanchieren
  valmistaa ruoaksi kiehauttamalla (varsinkin myrkyllisten tai haitallisten aineiden poistamiseksi)

ryöstää /rˈyøstæː/ (v)
rauben, berauben
  ottaa toiselta ilman laillista oikeutta uhkaamalla tai väkivalloin jotakin toiselle kuuluvaa tai toisen vastuulla olevaa

räjähdys /rˈæjæhdys/ (n)
Explosion
  pienessä tilassa tapahtuva nopea palaminen, josta vapautuu energiaa ja paineen nousu, joka aiheuttaa mahdollisesti paineaallon ja tuhoa

räjähtää /rˈæjæhtæː/ (v)
explodieren, platzen
  purkautua jostain sijainnista hyvin nopeasti sen välittömään ympäristöön

räjäytyskuva /rˈæjæytˌyskuva/ (n)
Explosionsgrafik, Explosionszeichnung
  teknisen laitteen esitys, jossa sen osat on piirretty erilleen havainnollisuuden vuoksi

räkä /rˈækæ/ (n)
Rotz
  nenän limakalvojen muodostama lima

räppäri /rˈæpːærɪ/ (n)
Rapper, Rapperin
  rap-muusikko

rätvänä /rˈætvænæ/ (n)
Blutwurz, Tormentill
  Potentilla erecta, Etelä-Suomessa yleinen neliterälehtisin keltaisin kukin kukkiva ruusukasvi

räystäs /rˈæystæs/ (n)
Traufe
  rakennuksen seinästä ulkoneva katon osa

räätäli /rˈæːtælɪ/ (n)
Schneider
  vaatteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö, vaatturi

räätälöidä /rˈæːtælˌøidæ/ (v)
anpassen
  kustomoida, tehdä mittatilauksena

röntgenkuva /rˈøntɡeŋkˌuva/ (n)
Röntgenbild
  kuva, joka on otettu käyttäen hyväksi röntgensäteitä

röyhtäistä /rˈøyhtæistæ/ (v)
rülpsen
  päästää suolistokaasuja äänekkäästi ulos ruokatorvesta suun tai nenän kautta kerran

röyhtäys /rˈøyhtæys/ (n)
Rülpser, Bäuerchen
  kaasun pääseminen tai päästäminen ruokatorven kautta ulos ruoansulatuselimistöstä

saada /sˈaːda/ (v)
bekommen
  olla annettavan tavaran tai idean kohde, ottaa vastaan, vastaanottaa; saada jotakin

saada aikaan /sˈaːda ˈaikaːn/ (v)
erwirken, zustande bringen
  saavuttaa [suurella vaivalla]
erregen, herbeiführen, tun
  synnyttää, herättää

saaga /sˈaːɡa/ (n)
Saga
  viikinkien sankariteoista ja henkilöistä kertova eeppinen kertomus

saago /sˈaːɡo/ (n)
Sago
  saagopalmun (Metroxylon sagu) ytimestä saatava tärkkelys

saakka /sˈaːkːa/ (adv)
bis
  johonkin (aikaan) mennessä
  jostain ajasta lähtien

saalistaja /sˈaːlɪstˌaja/ (n)
Raubtier
  petoeläin, joka pyydystää toisia eläimiä syötäväkseen

saame /sˈaːme/ (n)
Samisch
  saamelaiskielet kokonaisuutena; kieliryhmä, jonka tunnetuimpia kieliä ovat pohjoissaame, inarinsaame ja koltansaame

saamelainen /sˈaːmelˌainen/ (adj)
samisch
  saamelaista etnistä alkuperää oleva, saamelaisuuteen liittyvä

saamelainen /sˈaːmelˌainen/ (n)
Same, Samin
  etniseltä syntyperältään Lapista oleva, saamelaisten jälkeläinen.

saapas /sˈaːpas/ (n)
Stiefel
  umpinainen, pitkävartinen jalkine

saapua /sˈaːpua/ (v)
ankommen, anlangen
  tulla perille

saarelainen /sˈaːrelˌainen/ (n)
Inselbewohnerin, Insulaner, Insulanerin Inselbewohner
  saaren asukas

saari /sˈaːrɪ/ (n)
Insel, Eiland
  veden ympäröimä suurehko, kuitenkin mannerta pienempi maa-alue

saarijono /sˈaːrɪjˌono/ (n)
Inselkette
  lähekkäisten saarten muodostama jono

saariryhmä /sˈaːrɪrˌyhmæ/ (n)
Inselgruppe
  ryhmä saaria, saarista muodostuva kokonaisuus; yleensä suppeampi alue kuin saaristo

saaristo /sˈaːrɪsto/ (n)
Archipel
  laaja saarista koostuva alue merellä; yleensä laajemman alueen nimitys kuin saariryhmä

saarivaltio /sˈaːrɪvˌaltɪo/ (n)
Inselstaat
  saaresta tai useista saarista muodostuva valtio

saarna /sˈaːrna/ (n)
Predigt
  papin jumalanpalveluksessa pitämä puhe

saarnaaja /sˈaːrnaːja/ (n)
Prediger
  henkilö, joka saarnaa

saarnastuoli /sˈaːrnastˌuolɪ/ (n)
Kanzel
  kirkon etuosassa oleva katettu puhujakoroke, josta pidetään saarnoja

saarnata /sˈaːrnata/ (v)
predigen
  pitää saarna

saarni /sˈaːrnɪ/ (n)
Esche
  lehtosaarni, öljypuukasvien (Oleaceae) heimoon kuuluva lehtipuu (Fraxinus excelsior), jolla on suuret parillisesti kasvavat lehdet

saatanallinen /sˈaːtanˌallɪnen/ (adj)
teuflisch
  (alatyyliä) ilkeä, vihamielinen, pahansuopa

saatekirje /sˈaːtekˌirje/ (n)
Anschreiben
  lähetyksen mukaan liitettävä kirje

saavuttaa /sˈaːvutːaː/ (v)
erreichen, erkämpfen
  toteuttaa jokin pyrkimys tai päämäärä

sabotaasi /sˈabotˌaːsɪ/ (n)
Sabotage
  vahingonteko, jolla pyritään poliittiseen tai sotilaalliseen tavoitteeseen vaikeuttamalla vastustajan toimintaa

sacherkakku /sˈakherkˌakːu/ (n)
Sachertorte
  eräs suklaakuorrutteinen, aprikoositäytteinen kakku

saddukeus /sˈadːukeus/ (n)
Sadduzäer, Sadduzäerin
  (Raamattu) erään Jeesuksen aikaisen juutalaisen puolueen jäsen

sade /sˈade/ (n)
Regen
  ilmakehässä olevan vesihöyryn tiivistymisestä seuraava luonnonilmiö, jossa tiivistymisen tulokset putoavat maahan; sade tulee vetenä, lumena tai rakeina ja välillä näiden yhdistelmänä

sadekausi /sˈadekˌausɪ/ (n)
Regenzeit
  vuodenaika tropiikissa, jolloin sateet ovat yleisempiä ja runsaampia kuin muulloin

sadekuuro /sˈadekˌuːro/ (n)
Schauer, Regenschauer
  tyypillisesti rankka melko lyhyen aikaa kestävä sade, joka tulee ukkospilvestä tai korkeasta kumpupilvestä; sadekuuroissa sataa tavallisesti vettä, mutta ukkospilvistä voi sataa myös rakeita

sademetsä /sˈademˌetsæ/ (n)
Regenwald
  trooppinen tai subtrooppinen, ympäri vuoden vihreä, tiheä ja runsaslajistoinen metsä

sadetakki /sˈadetˌakːɪ/ (n)
Regenmantel
  vettä läpäisemättömästä materiaalista valmistettu takki

sadevesi /sˈadevˌesɪ/ (n)
Regenwasser
  sateen mukana maahan tuleva vesi

sadevesiviemäri /sˈadevˌesɪvˌiemærɪ/ (n)
Regenwasserkanal
  viemäri, joka kuljettaa pois sadevettä

sadismi /sˈadɪsmɪ/ (n)
Sadismus
  nautinnon saaminen henkisen tai fyysisen kärsimyksen tuottamisesta toiselle osapuolelle

sadisti /sˈadɪstɪ/ (n)
Sadist, Sadistin
  henkilö, joka saa itselleen mielihyvää kivun tunteen aiheuttamisesta toiselle ihmiselle tai eläimelle

sadonkorjuu /sˈadoŋkˌorjuː/ (n)
Ernte
  sadon, esim. viljasadon tai viinisadon talteenotto eli korjuun otto

safiiri /sˈafɪːrɪ/ (n)
Saphir
  arvokas, yleensä sininen jalokivi

saha /sˈaha/ (n)
Säge
  pitkittäisen litteän seläkkeen laitaan, yleensä edestakaista sahausliikettä varten, pyöreän litteän laikan reunaan, pyörivää sahausliikettä varten, tai ketjuun, kiertävää sahausliikettä varten, kiinnitettyjen peräkkäisten hammasmaisten terien leikkuuvoimaan perustuva kappaleen halkaisuun tai katkaisuun käytettävä työkalu
Sägewerk
  sahalaitos, jossa puuta jalostetaan harjoittamalla sahaustoimintaa muun muassa sahaamalla lautoja, ja lankkuja

sahalehti /sˈahalˌehtɪ/ (n)
Krebsschere
  kilpukkakasveihin kuuluva monivuotinen vesikasvilaji ()

sahata /sˈahata/ (v)
sägen
  leikata puuta tai muuta materiaalia sahaa käyttäen

sahrami /sˈahramɪ/ (n)
Safran
  maustesahramin kuivatuista emin luoteista jauhettu mauste ja väriaine

sahti /sˈahtɪ/ (n)
Sahti
  suomalainen perinnejuoma, joka valmistetaan käymisteitse maltaasta, vedestä ja mausteista (tyypillisimmin käytetään katajaa). Sahti voidaan luokitella olueksi (primitiiviolut), josta sen erottaa lähinnä keittovaiheen puute mäskäyksen jälkeen. Sahtia ei myöskään yleensä käytetä oluthiivalla vaan tuoreella leivontahiivalla. Hyvän maun, (keittovaiheen puuttumisesta johtuvan) huonon säilyvyyden ja (mäskäysohjelmasta johtuvan) korkean alkoholipitoisuuden vuoksi sahtia käytetään yleensä juhlajuomana suurissa juhlissa, erityisesti häissä.

sahviaani /sˈahvɪˌaːnɪ/ (n)
Saffian
  hieno, martiopuolelta värjätty vuohen nahka

saippua /sˈaipːua/ (n)
Seife
  rasvahapon suoloja sisältävä pesuaine

saippuasarja /sˈaipːuasˌarja/ (n)
Seifenoper
  nykyaikaan sijoittuva viihteellinen sarja, jolla on usein ihmissuhteisiin painottuva ja naisille suunnattu jatkuva juoni

sairaala /sˈairaːla/ (n)
Krankenhaus, Hospital
  laitos, jossa lääkärit, sairaanhoitajat ja muu hoitohenkilökunta auttavat potilaita pyrkimyksenään terveyden ylläpitäminen ja palauttaminen sekä sairauksien ehkäiseminen ja hoito

sairaanhoitaja /sˈairaːnhˌoitaja/ (n)
Krankenpflegerin, Krankenschwester, Krankenpfleger
  hoitotyön ammattilainen, jonka tehtävänä on huolehtia potilaiden terveydestä

sairaanhoitajatar /sˈairaːnhˌoitajatar/ (n)
Krankenschwester
  (vanhentunut) naispuolinen sairaanhoitaja

sairaanhoito /sˈairaːnhˌoito/ (n)
Krankenpflege, Krankenbehandlung
  sairaan henkilön hoitaminen

sairas /sˈairas/ (adj)
krank
  sellainen, joka ei ole terve, jolla on jokin fyysinen tai psyykkinen tauti tai sairaus; myös kasveista ja eläimistä

sairas /sˈairas/ (n)
Kranker, Kranke
  potilas, sairautta tai tautia poteva henkilö, joskus kotieläin

sairastella /sˈairastella/ (v)
kränkeln
  olla toistuvasti t. epämääräisin väliajoin sairaana

sairastua /sˈairastˌua/ (v)
erkranken
  tulla sairaaksi

sairaus /sˈairaus/ (n)
Krankheit
  tila, jossa ihmisen jokin osa ei toimi kuten pitäisi

sairausloma /sˈairauslˌoma/ (n)
Krankenstand
  sairauden vuoksi myönnetty loma tai lupa olla pois työstä, koulusta tai vastaavasta

saita /sˈaita/ (adj)
geizig, knauserig
  erittäin tai liian säästäväinen

sakaali /sˈakaːlɪ/ (n)
Schakal
  jokin neljästä Canis-sukuun kuuluvasta koiraeläimestä

sakarafriisi /sˈakarˌafrɪːsɪ/ (n)
Zinnenfries
  romaanisen rakennustaiteen käyttämä friisityyppi, jonka koristeaihe muistuttaa hammastettua muuria

sakariini /sˈakarˌiːnɪ/ (n)
Saccharin
  rikkiä ja typpeä sisältävä aromaattinen kaksoisrengas, vanhin tunnettu keinotekoinen makeutusaine

sakasti /sˈakastɪ/ (n)
Sakristei
  kirkkorakennuksen huone, jossa papit ja muu henkilökunta valmistautuvat ja jossa säilytetään kirkon tarvikkeita

sake /sˈake/ (n)
Sake
  japanilainen riisiviini

sakko /sˈakːo/ (n)
Geldbuße, Bußgeld, Geldstrafe, Buße, Strafe, Strafgebühr
  rahallinen summa, jonka syylliseksi todetun tulee maksaa rangaistuksena rikoksesta tai sopimusrikkomuksesta

sakkokierros /sˈakːokˌierros/ (n)
Strafrunde
  osalla ampumahiihdon matkoista ohilaukauksesta rangaistukseksi hiihdettävä ylimääräinen matka
  noin 150 metrin pituinen soikea rata, jolla kyseinen ylimääräinen osuus hiihdetään

sakottaa /sˈakotːaː/ (v)
bestrafen
  antaa sakko

sakramentti /sˈakramˌentːɪ/ (n)
Sakrament
  kristinuskon pyhä toimitus

saksa /sˈaksa/ (n)
Deutsch
  Keski-Euroopassa pääasiassa Saksassa ja Itävallassa sekä monessa muussa valtiossa puhuttava länsigermaaninen kieli (kielitunnus: de)

saksaksi /sˈaksaksɪ/ (adv)
Deutsch
  saksan kielellä, saksan kielelle

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (adj)
deutsch, Deutscher
  Saksasta peräisin oleva tai Saksaan liittyvä

saksalainen /sˈaksalˌainen/ (n)
Deutscher, Deutsche
  pysyvästi Saksassa asuva henkilö

saksanhanhikki /sˈaksanhˌanhɪkːɪ/ (n)
Thüringisches Fingerkraut
  Keski- ja Etelä-Europpan vuorilta, Itä-Euroopasta ja Kaukasiasta peräisin oleva, hanhikkien sukuun kuuluva kasvi ; Suomessa kasvi on tavattu ensimmäisen kerran 1883

saksankielinen /sˈaksaŋkˌielɪnen/ (adj)
deutschsprachig
  saksan kieltä äidinkielenään puhuva tai muuten hyvin osaava.

saksanpaimenkoira /sˈaksampˌaimeŋkˌoira/ (n)
Deutscher Schäferhund
  käyttö- ja palveluskoirarotu

saksanpähkinä /sˈaksampˌæhkɪnæ/ (n)
Walnuss
  saksanjalopähkinä, eräs jalopähkinöihin kuuluvaa puu (Juglans regia)
  sen syötävä pähkinä

saksanturilas /sˈaksantˌurɪlas/ (n)
Maikäfer
  eräs kovakuoriainen

sakset /sˈakset/ (n)
Schere
  kaksiteräinen saranallinen työkalu, jolla leikataan ohutta materiaalia hiertämällä teriä toisiaan vasten

saksofoni /sˈaksofˌonɪ/ (n)
Saxophon, Saxofon
  puhallinsoitin, puu- ja vaskipuhaltimen välimuoto, jossa ääni synnytetään ruokolehden värähtelystä

saksofonisti /sˈaksofonˌistɪ/ (n)
Saxophonist, Saxophonistin
  saksofonia soittava muusikko

salaa /sˈalaː/ (adv)
heimlich
  muiden tietämättä asiasta, salaisesti

salaatti /sˈalaːtːɪ/ (n)
Salat
  kasviksista valmistettu kuumentamaton ruoka

salainen /sˈalainen/ (adj)
geheim
  sellainen, jonka olemassaolo, sijainti, sisältö, laatu tms. ei ole tiedossa

salaisuus /sˈalaisuːs/ (n)
Geheimnis
  asia, jota ei kerrota tai saisi kertoa muille

salakka /sˈalakːa/ (n)
Ukelei, Laube
  makeassa vedessä ja murtovedessä elävä hopeankirkas särkikaloihin kuuluva parvikala ()

salama /sˈalama/ (n)
Blitz
  luonnonilmiö, ukkosella tapahtuva sähkövarauksen purkaus ilmakehässä, joka tyypillisesti näkyy taivaalla välähtävänä valojuovana

salamatkustaja /sˈalamˌatkustˌaja/ (n)
blinder Passagier
  luvatta matkalla mukana oleva matkustaja, jota myös jänikseksi kutsutaan

salasana /sˈalasˌana/ (n)
Passwort, Kennwort
  vain käyttäjän tuntema merkkijono, jolla varmennetaan käyttäjätunnuksen kanssa sisäänkirjauduttaessa esimerkiksi tietokoneen, verkkosivuston tai tietoverkon käyttöoikeus

salata /sˈalata/ (v)
verheimlichen, verhehlen
  pitää omana tietonaan

sali /sˈalɪ/ (n)
Saal, Halle
  suuri huonetila oleskelua, luennointia tai juhlatilaisuuksia varten

salibandy /sˈalɪbˌandy/ (n)
Unihockey, Floorball
  eräs sisätiloissa mailoilla pelattava pallopeli

salkkumorfi /sˈalkːumˌorfɪ/ (n)
Kofferwort, Kontamination, Portmanteau
  semanttisesti kompleksinen morfi, joka edustaa kahta tai useampaa morfeemia

sallia /sˈallɪa/ (v)
gestatten, bewilligen, billigen, erlauben genehmigen
  antaa lupa; antaa tehdä jotakin; suoda mahdollisuus

salmi /sˈalmɪ/ (n)
Straße, Sund, Meerenge Kanal, Meeresstraße
  kahden yhtä korkean tai lähes yhtä korkean vesialueen välinen kapeahko vesiyhteys

salonki /sˈaloŋkɪ/ (n)
Salon
  sali, hieno seurusteluhuone, vastaanottohuone

salottisipuli /sˈalotːˌisɪpˌulɪ/ (n)
Schalotte
  pitkulaisen soikea tai epäsäännöllisen muotoinen miedonmakuinen sipuli ()

saluki /sˈalukɪ/ (n)
Saluki
  Lähi-Idästä kotoisin oleva alkuaan metsästyskoirana käytetty koirarotu

salvadorilainen /sˈalvadˌorɪlˌainen/ (adj)
salvadorianisch
  El Salvadorista peräisin oleva tai El Salvadoriin liittyvä.

salvadorilainen /sˈalvadˌorɪlˌainen/ (n)
Salvadorianer, Salvadorianerin
  Pysyvästi El Salvadorissa asuva henkilö.

salvarsaani /sˈalvarsˌaːnɪ/ (n)
Arsphenamin
  yksi ensimmäisistä antibiooteista: arseenipohjainen fenoliamiini, jota käytettiin lähinnä kupan hoitoon

samanikäinen /sˈamanɪkˌæinen/ (adj)
gleichaltrig
  joka on iältään sama kuin toinen

samanlainen /sˈamanlˌainen/ (adj)
gleich
  sellainen, joka ei poikkea toisesta paljoa, samankaltainen

samanniminen /sˈamannˌimɪnen/ (adj)
gleich Name, gleichnamig
  nimeltään sama, samaa nimeä kantava
  (matematiikka) sellainen, jolla on sama nimittäjä

samarium /sˈamarium/ (n)
Samarium
  eräs alkuaine

sambialainen /sˈambɪalˌainen/ (adj)
sambisch
  Sambiasta peräisin oleva tai Sambiaan liittyvä

sambialainen /sˈambɪalˌainen/ (n)
Sambier, Sambierin
  pysyvästi Sambiassa asuva henkilö

sametti /sˈametːɪ/ (n)
Samt
  kangaslaatu, jossa on lyhyt ja tiheä nukkapinta

sammakko /sˈammakːo/ (n)
Frosch
  jokin aitosammakoihin (Ranidae) kuuluvasta noin 600 sammakkolajista
  tavallinen sammakko (Rana temporaria), Suomen ja myös Euroopan yleisin sammakkolaji

sammal /sˈammal/ (n)
Moos
  jokin rakenteeltaan yksinkertaisista ja pienikokoisista itiökasveista, joilla on hyvin pienet lehdet tai ei varsinaisia lehtiä lainkaan

sammua /sˈammua/ (v)
erlöschen, ausgehen
  lakata palamasta

sammuttaa /sˈammutːaː/ (v)
löschen, ausmachen
  saada sammumaan (tulesta)

samogiitti /sˈamoɡˌiːtːɪ/ (n)
Schemaitisch, Žemaitisch
  liettuan kielen murre.

samovaari /sˈamovˌaːrɪ/ (n)
Samowar
  venäläinen teenkeitin

sampi /sˈampɪ/ (n)
Stör
  mikä tahansa sampien heimoon () kuuluva sampikalojen laji tai sen yksilö

sampoo /sˈampoː/ (n)
Shampoo, Haarwaschmittel
  erityisesti hiusten pesemiseen tarkoitettu nestemäinen pesuaine, myös muu nestemäinen pesuaine

samppanja /sˈampːanja/ (n)
Champagner
  Champagnen maakunnassa, Ranskassa tuotettu kuohuviini

samum /sˈamum/ (n)
Samum
  Pohjois-Afrikassa ja Etu-Aasiassa autiomaasta kesäaikaan puhaltava kuiva, hyvin kuuma tuuli

sana /sˈana/ (n)
Wort, Ehrenwort
  kielen pienin mahdollinen verbaalinen tai joskus miiminen ilmausyksikkö, jolla on itsenäinen merkitys. Sana koostuu äänteistä tai ilmeistä ja viittomista. Muistiin merkitty sana muodostuu kirjoitusmerkeistä.
Wort
  lupaus

sanakirja /sˈanakˌirja/ (n)
Wörterbuch, Diktionär
  tietosanakirjan kaltainen hakuteos, jossa hakusanat ja artikkelit käsittelevät sanojen kuvaamien asioiden sijasta sanoja itseään kielen osasina

sanakirjatyö /sˈanakˌirjatyø/ (n)
Lexikographie
  sanakirjan tekeminen, leksikografia

sanaliitto /sˈanalˌiːtːo/ (n)
Komposition, Wortverbindung
  (kielitiede) kiinteä yhdessä esiintyvien sanojen muodostama fraasi tai sanoista muodostuva yhdyssanaa löysempi yhdyssidos

sanaluokka /sˈanalˌuokːa/ (n)
Wortklasse, Wortart
  sanojen luokittelukeino eri kielten kieliopeissa

sananlasku /sˈananlˌasku/ (n)
Sprichwort
  usein kansan suusta kuultu vertauskuvalliseen muotoon puettu lyhyt mietelmä

sananvapaus /sˈananvapaus/ (n)
Redefreiheit
  oikeus ilmaista mielipiteitään julkisuudessa

sanaristikko /sˈanarˌistɪkːo/ (n)
Kreuzworträtsel
  sana-arvoitus, peli, jossa ruudukko täytetään kirjaimilla annettujen vihjeiden mukaisesti

sanasota /sˈanasˌota/ (n)
Disput, Wortgefecht, Polemik, Wortgeplänkel, Wortstreit
  kiivas väittely

sanasto /sˈanasto/ (n)
Wortschatz, Vokabular
  kieleen kuuluvat sanat

sanavarasto /sˈanavarˌasto/ (n)
Wortschatz
  henkilön tietämyspiiriin kuuluvien ja hallitsemien yksittäisten sanojen muodostama semanttinen kokonaisuus

sandaali /sˈandaːlɪ/ (n)
Sandale
  erityisesti jalkapohjaa suojaava päältä avoin jalkine, jota jalkaterän päältä kulkevat hihnat pitävät paikoillaan

sanella /sˈanella/ (v)
diktieren, vorschreiben
  päättää itsevaltaisesti jstak

sanelu /sˈanelu/ (n)
Diktat
  saneleminen

sanikkainen /sˈanɪkːˌainen/ (n)
Gefäßsporenpflanze
  mikä tahansa sanikkaisten kaareen () kuuluva putkilokasvien laji tai sellaisen yksilö

sankari /sˈaŋkarɪ/ (n)
Held
  urheita tekoja tekevä henkilö, jota ihaillaan

sankka /sˈaŋkːa/ (adj)
dicht
  (savusta tai sumusta) paksu, tiheä, läpinäkymätön

sanoa /sˈanoa/ (v)
sagen
  puhua, lausua ääneen, kommunikoida lähinnä suullisessa muodossa

sanoitus /sˈanoitus/ (n)
Liedtext, Songtext
  laulun tai muun musiikkiesityksen lyriikka

sanomalehti /sˈanomalˌehtɪ/ (n)
Zeitung
  säännöllisesti, yleensä päivittäin vähintään arkipäivinä ilmestyvä uutisjulkaisu

sanskriitti /sˈanskrɪːtːɪ/ (n)
Sanskrit
  (kielitiede) indoeurooppalaisten kielten indoiranilaiseen ryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: sa), kirjakielenä käytetty Intian klassinen sivistyskieli, suositeltu kirjoitusasu: sanskrit

sapeli /sˈapelɪ/ (n)
Säbel
  yksiteräinen käyrä miekka

saponiini /sˈaponˌiːnɪ/ (n)
Saponin
  mikä tahansa saponiinien ryhmään kuuluva glykosidi

saponiinit /sˈaponˌiːnɪt/ (n)
Saponine
  monimuotoinen ryhmä glykosideihin kuuluvia orgaanisia yhdisteitä

sappi /sˈapːɪ/ (n)
Galle
  sappineste, tummanvihreästä kellertävään, tahmea ja kitkeränmakuinen maksan erittämä ruoansulatukseen liittyvä neste

sappirakko /sˈapːɪrˌakːo/ (n)
Gallenblase
  (anatomia) maksaan kiinnittynyt sappea väkevöivä elin, pussimainen säiliö

sappitatti /sˈapːɪtˌatːɪ/ (n)
Gallenröhrling
  myrkytön, mutta poikkeuksellisen pahan makuinen sieni (Tylopilus felleus)

sarana /sˈarana/ (n)
Scharnier, Angel
  kiertymisen mahdollistava kiinnike

sardelli /sˈardellɪ/ (n)
Sardelle
  eräs sillikaloihin kuuluva pienikokoinen kalalaji () tai sen yksilö

sardi /sˈardɪ/ (n)
Sarde, Sardin
  (kansallisuus) Sardinian asukas.

sardinialainen /sˈardɪnˌialˌainen/ (adj)
sardinisch
  Sisiliasta peräisin oleva tai Sisiliaan liittyvä.

sardinialainen /sˈardɪnˌialˌainen/ (n)
Sardinier, Sardinierin
  Pysyvästi Sisiliassa asuva henkilö.

sariini /sˈarɪːnɪ/ (n)
Sarin
  eräs äärimmäisen myrkyllinen hermokaasu

sarja /sˈarja/ (n)
Satz
  toisiinsa liittyvistä osista muodostuva kokonaisuus, toistojono

sarjakuva /sˈarjakˌuva/ (n)
Comic, Bilderserie
  joukko perättäin esitettyjä piirrettyjä kuvia, jotka muodostavat yhtenäisen tarinan

sarjakuvalehti /sˈarjakˌuvalˌehtɪ/ (n)
Comicheft
  säännöllisesti ilmestyvä sarjakuvia julkaiseva lehti

sarjamurhaaja /sˈarjamˌurhaːja/ (n)
Massenmörder
  useisiin samatapaisiin surmatöihin syyllistynyt henkirikoksen tekijä

sarkasmi /sˈarkasmɪ/ (n)
Sarkasmus
  pureva iva; kyynisen ivallinen ilmaisukeino, joka on satiiria vahvempi

sarkastinen /sˈarkastɪnen/ (adj)
sarkastisch
  (purevan) ivallinen

sarkofagi /sˈarkofˌaɡɪ/ (n)
Sarkophag
  yleensä kivestä tehty säiliö ruumiille tai ruumisarkulle

sarvi /sˈarvɪ/ (n)
Geweih, Horn
  sorkkaeläimillä päästä kasvava luurakenne, jota ne käyttävät tavallisesti taisteluvälineenä. Onttosarvisten sarvissa on pysyvä luuydin, tohlo, jota sarveituppi ympäröi. Varsinaisia sarvia on vain sorkkaeläimillä. Monien muiden eläinlajien vastaavasta pään rakenteesta käytetään samaa nimeä.

sarvikuono /sˈarvɪkˌuono/ (n)
Nashorn
  Kavioeläimien (Rhinocerotidae)-heimoon kuuluvia eläimiä, joita elää kaksi lajia Afrikassa ja kolme Aasiassa

sarvivalas /sˈarvɪvalas/ (n)
Narwal
  pohjoisilla merialueilla, pääasiassa pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, elävä valaslaji (Monodon monoceros)

sataa /sˈataː/ (v)
regnen, schneien, hageln
  luonnonilmiö, jossa vettä tippuu pilvistä maahan

sataa lunta /sˈataː lˈunta/ (v)
schneien
  pudota pilvistä lunta maahan

satakieli /sˈatakˌielɪ/ (n)
Sprosser, Nachtigall
  mikä hyvänsä satakielten sukuun () kuuluva lintu

satama /sˈatama/ (n)
Hafen
  paikka, jossa laivoja tai veneitä on ankkurissa tai laituriin kiinnitettynä purkamista ja lastausta varten

satanen /sˈatanen/ (n)
Hunderter
  sadan rahayksikön seteli

sateenkaari /sˈateːŋkˌaːrɪ/ (n)
Regenbogen
  ilmakehän optinen ilmiö, jossa sadepisarat hajoittavat auringon valon spektriksi

sateenkaariperhe /sˈateːŋkˌaːrɪpˌerhe/ (n)
Regenbogenfamilie
  homo- tai lesbovanhempien ja heidän lastensa muodostama perhe; perhe, joissa yksi tai useampi vanhemmista kuuluu seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön

sateenkaarirautu /sˈateːŋkˌaːrɪrˌautu/ (n)
Regenbogenforelle
  kala, joka tunnetaan kauppanimellä kirjolohi,

sateenvarjo /sˈateːnvˌarjo/ (n)
Regenschirm
  kädessä pidettävä, taitettava, kankainen suoja sadetta vastaan

sateinen /sˈateinen/ (adj)
regnerisch
  märkä, sataa paljon

satelliitti /sˈatellˌiːtːɪ/ (n)
Satellit
  kappale, joka kiertää toista taivaankappaletta; kiertolainen

satiainen /sˈatɪˌainen/ (n)
Filzlaus, Sackratte
  pääasiassa häpykarvoituksessa elävä ihmistäiden heimoon kuuluva täiden laji () tai sen yksilö

satiiri /sˈatɪːrɪ/ (n)
Satire
  ilmaisukeino, jota käytetään huvittamaan lukijaa ja samalla kritisoimaan ajan ilmapiiriä ja ihmistä; ironiaa vahvempi ilmaisukeino

satraappi /sˈatraːpːɪ/ (n)
Satrap
  muinaisen Persian maakunnan kuvernöörin arvonimi

satu /sˈatu/ (n)
Märchen
  sepitetty tarina tai kertomus

satukirja /sˈatukˌirja/ (n)
Märchenbuch
  satuja kokoava teos

satula /sˈatula/ (n)
Sattel
  hevosen (tai aasin tai kamelin) selkään laitettava, yleensä nahkainen, istuinalusta
  polkupyörän tai moottoripyörän istuin
  soittimen otelaudan yläpäässä oleva poikittainen nauhamainen koroke jonka päällä kielet lepäävät (kts. Liite:Kitara)
  teuraseläimen selän takaosa

satulaseppä /sˈatulasˌepːæ/ (n)
Sattler
  satuloita ja muita hevosvarusteita ammatikseen valmistava ja korjaava henkilö

saukko /sˈaukːo/ (n)
Fischotter, Otter
  saukkojen heimon näätäeläin ()

sauna /sˈauna/ (n)
Sauna
  pieni huone tai rakennus, jossa otetaan löylyä ja peseydytään

saunamaija /sˈaunamˌaija/ (n)
Assel
  Suomessa yleinen 15–18 mm pitkä, soikea, kiiltäväruskea maasiiralaji ()

saunoa /sˈaunoa/ (v)
saunieren
  kylpeä saunassa

sauva /sˈauva/ (n)
Stab, Stock
  poikkileikkaukseltaan pyöreä, kepin tai tai tangon muotoinen puinen, lasinen, metallinen tms. liki tasapaksu esine

savanni /sˈavannɪ/ (n)
Savanne
  ruohikkoinen ekosysteemi trooppisella alueella

savi /sˈavɪ/ (n)
Ton, Lehm
  hienorakeinen epäorgaaninen maalaji

savikka /sˈavɪkːa/ (n)
Gänsefuß
  savikoiden () suvun kasveja

savu /sˈavu/ (n)
Rauch, Qualm
  aineen palaessa muodostuneiden kaasujen, palokaasujen seos, yleensä sen näkyvä osa

savuhormi /sˈavuhˌormɪ/ (n)
Rauchfang
  nykyaikaisessa tulisijassa tapahtuvassa palamisessa syntyvän savun poistamiseen käytettävä kanava seinämineen, yksi- tai useampihormisen savupiipun osa

savuke /sˈavuke/ (n)
Zigarette
  hienonnettua tupakkaa sisältävä, ohuella paperilla kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

savupiippu /sˈavupˌiːpːu/ (n)
Schornstein
  talon tulisijan hormin se osa, joka ulottuu ulkokaton yläpuolelle
  teollisuuslaitoksen tai voimalaitoksen tornimainen rakenne, jonka tarkoituksena on levittää palokaasut kauemmas ja laajemmalle alueelle

savusauna /sˈavusˌauna/ (n)
Rauchsauna
  sauna, jonka puilla lämmitettävässä kiukaassa ei ole savuhormia vaan savu leviää lämmityksen aikana löylyhuoneeseen ja ohjautuu ulos lakeisluukun ja seinässä olevan räppänän kautta

savusilakka /sˈavusɪlˌakːa/ (n)
Bückling
  savustamalla ruoaksi kypsennetyt silakat, savustettu silakka

seaborgium /sˈeabˌorɡium/ (n)
Seaborgium
  synteettinen radioaktiivinen metalli, jota ei esiinny luonnossa

sedilji /sˈedɪljɪ/ (n)
Cedille
  (tarke) alapuolinen koukku, kirjaimen alle kirjoitettava tarke, joka näyttää vasemmalle suunnatulta koukulta: [ ¸ ], esimerkiksi liivin kirjaimissa ḑ ja ţ

seepra /sˈeːpra/ (n)
Zebra
  yleisnimi Afrikassa elävälle hevosen sukuiselle mustavalkoraidalliselle kavioeläimelle, jota on kolme lajia: aroseepra, vuoriseepra ja grevynseepra.

segmentti /sˈeɡmentːɪ/ (n)
Abschnitt
  pisteen, suoran tai tason rajoittama osa kuviosta

seikkailu /sˈeikːailu/ (n)
Abenteuer
  mielenkiintoinen tai jännittävä matka tai tapahtuma

seikkaperäinen /sˈeikːaperˌæinen/ (adj)
detailliert
  sellainen, joka on perusteellisesti yksityiskohtiin paneutuva, perinpohjainen

seimi /sˈeimɪ/ (n)
Krippe
  eläinten syöttökaukalo

seinä /sˈeinæ/ (n)
Wand, Mauer
  rakennusten tiloja jakava pystysuora rakenneosa

seinäkello /sˈeinækˌello/ (n)
Wanduhr
  seinällä pidettävä kello

seinävaate /sˈeinævˌaːte/ (n)
Wandteppich
  kuvioitu, monesti paksuhko seinällä pidettävä ryijy, gobeliini, raanu tai kangas

seipi /sˈeipɪ/ (n)
Hasel
  (Leuciscus leuciscus) makeassa vedessä ja murtovedessä elävä särkikala

seireeni /sˈeireːnɪ/ (n)
Sirene
  kreikkalaisessa mytologiassa saarilla elävä naispuolinen olento, jonka ulkomuoto on ihmisen ja lintujen sekoitus ja joka laulullaan houkuttelee ohikulkevia merenkävijöitä tuhoon

seismologia /sˈeismolˌoɡɪa/ (n)
Seismologie
  tieteen ala, joka tutkii maanjäristyksiä ja maan läpi kulkevia aaltoliikkeitä

seisoa /sˈeisoa/ (v)
stehen
  seistä, olla pystyssä
  olla erektiossa
  olla kirjoitettuna
stillstehen
  olla pysähdyksissä, liikkumaton

seiti /sˈeitɪ/ (n)
Köhler, Kohlfish
  Jäämeren alueella elävä turskansukuinen kalalaji ()

seiväshyppy /sˈeivæshˌypːy/ (n)
Stabhochsprung
  yleisurheilulaji, jossa tavoitteena on hypätä mahdollisimman korkealle asetetun riman yli seivästä apuna käyttäen

sekametsä /sˈekamˌetsæ/ (n)
Mischwald
  metsätyyppi, jossa on sekaisin lehti- ja havupuita

sekasorto /sˈekasˌorto/ (n)
Chaos
  kaaos; olotila, jossa ei ole järjestystä, suuri epäjärjestys
Anarchie
  turvaton tilanne, jossa ei ole sääntöjä

sekki /sˈekːɪ/ (n)
Scheck
  paperinen maksuväline, jonka saaja käy lunastamassa sille kirjoitetun summan pankissa

sekoittaa /sˈekoitːaː/ (v)
mischen
  panna sekaisin niin, että osasia ei voi erottaa toisistaan; yhdistää keskenään; laittaa osaset satunnaiseen järjestykseen; tehdä liikettä, joka muistuttaa sekaisin panevaa liikettä

seksi /sˈeksɪ/ (n)
Sex, Geschlechtsverkehr
  sukupuolinen toiminta, seksuaalinen kanssakäyminen, sukupuoliyhdyntä

seksikäs /sˈeksɪkæs/ (adj)
sexy
  jolla on seksuaalista viehätysvoimaa (naisista ja miehistä)

seksilelu /sˈeksɪlˌelu/ (n)
Sexspielzeug
  väline seksuaalisen nautinnon tuottamiseen

seksisymboli /sˈeksɪsˌymboːlɪ/ (n)
Sexsymbol
  henkilö, jota seksikkyytensä vuoksi pidetään ihailtuna ja esikuvana

seksiturismi /sˈeksɪturˌismɪ/ (n)
Sextourismus
  turismi, johon liittyy paikallisten prostituoitujen käyttöä

seksituristi /sˈeksɪturˌistɪ/ (n)
Sextourist, Sextouristin
  seksiturismia harjoittava matkailija

seksologi /sˈeksolˌoɡɪ/ (n)
Sexologe, Sexologin Se­xu­al­wis­sen­schaft­ler, Se­xu­al­wis­sen­schaft­lerin
  seksologian tutkija, seksologian asiantuntija

seksologia /sˈeksolˌoɡɪa/ (n)
Sexologie, Sexualwissenschaft
  seksuaalisuutta tutkiva tieteenala

seksti /sˈekstɪ/ (n)
Sexte
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kuuden sävelaskelen väli, intervalli. Pieni seksti on kahdeksan, suuri seksti yhdeksän puolisävelaskelta

seksuaalinen /sˈeksuˌaːlɪnen/ (adj)
sexuell
  seksuaalisuuteen liittyvä, sukupuolinen

seksuaalinen häirintä /sˈeksuˌaːlɪnen hˈæirɪntæ/ (n)
sexuelle Belästigung
  rikos, johon syyllistyy se, joka kohdistaa toiseen seksuaalisväritteistä käyttäytymistä, johon tämä ei ole antanut hyväksyntäänsä ja jonka tämä kokee vastenmielisenä; tuomittavuus edellyttää tahallisuutta

seksuaalisuus /sˈeksuˌaːlɪsuːs/ (n)
Sexualität
  seksualiteetti, sukupuolivietti ja siihen liittyvä käyttäytyminen ja tunteet

sekunti /sˈekuntɪ/ (n)
Sekunde
  minuutin 60. osa; ajan SI-järjestelmän mukainen perusyksikkö (tunnus s), jonka määritelmä fysiikassa on: 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa Cs-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä
  hetki
  länsimaisessa säveljärjestelmässä yhden sävelaskeleen väli, intervalli

selata /sˈelata/ (v)
blättern, anblättern, wälzen
  käydä nide summittaisesti läpi, esimerkiksi etsien jotain tiettyä tai katsoen vain kuvat

seleeni /sˈeleːnɪ/ (n)
Selen
  alkuaine, jolla on kaksi allotrooppista muotoa, myrkyllinen epämetalli tai metallinen "harmaa seleeni"

selibaatti /sˈelɪbˌaːtːɪ/ (n)
Zölibat
  pidättäytyminen avioliitosta

selite /sˈelɪte/ (n)
Legende
  tarkentava tieto, lyhyt selitys

selitys /sˈelɪtys/ (n)
Erklärung, Beschreibung, Ausführung, Darlegung, Kommentar
  yksinkertainen, ymmärrettävä selvitys jostain tapahtumasta tai tekstistä

selkkaus /sˈelkːaus/ (n)
Auseinandersetzung, Gefecht, Konflikt
  poliittisista syistä johtuva aseellinen konflikti

selkouni /sˈelkounɪ/ (n)
Klartraum
  uni, jota nähdessään henkilö tiedostaa olevansa unitilassa

selkä /sˈelkæ/ (n)
Rücken
  ruumiin takaosa pakaroiden ja niskan välissä
Buchrücken
  selkäuinti
Bergrücken
  (maantiede) järven tai meren ulappa

selkäevä /sˈelkæˌevæ/ (n)
Finne, Rückenflosse, Dorsalflosse
  (anatomia) kalan tai valaan selän suurin evä

selkäranka /sˈelkærˌaŋka/ (n)
Rückgrat, Wirbelsäule
  selkärankaisen eliön kehon luusta rakentunut ylävartalon tuki

selkärankainen /sˈelkærˌaŋkainen/ (n)
Wirbeltier
  selkärankainen eläin

selkäydin /sˈelkæydɪn/ (n)
Rückenmark
  selkärangan sisällä suojaisassa putkessa sijaitseva hermoston osa

sellakka /sˈellakːa/ (n)
Schellack
  Kerria lacca -hyönteislajin naarasyksilöiden erittämä hartsi, jota voidaan käyttää monin tavoin varsinkin pintakäsittelyaineena eri materiaaleille ja jopa elintarvikkeille

selleri /sˈellerɪ/ (n)
Sellerie
  ruokaselleri, , eurooppalainen monimuotoinen viljelyskasvi, josta meillä kasvatetaan juureksena käytettävää mukulaselleriä ja salaatteihin soveltuvaa lehtiselleriä

sellisti /sˈellɪstɪ/ (n)
Cellist, Cellistin
  ammattimainen sellon soittaja

sello /sˈello/ (n)
Cello, Violoncello
  toiseksi matalaäänisin perinteiseen sinfoniaorkesteriin kuuluva jousisoitin

sellokonsertto /sˈellokˌonsertːo/ (n)
Cellokonzert
  konsertto sellolle ja orkesterille

selluloosa /sˈellulˌoːsa/ (n)
Zellulose
  pitkäketjuinen glukoosimolekyyleistä koostuva hiilihydraatti, joka on rakenneaineena useimpien kasvien soluseinissä

selootti /sˈeloːtːɪ/ (n)
Zelot
  Raamatussa mainitun, roomalaisia vastustaneen juutalaisen ryhmittymän jäsen

selventää /sˈelventæː/ (v)
klären
  tehdä selvemmäksi, ymmärrettävämmäksi

selvä /sˈelvæ/ (adj)
deutlich, klar
  helposti erottuva, helposti havaittava, helposti tunnistettava
offensichtlich
  ilmeinen, kiistaton
klarersichtlich
  helposti nähtävä, havaittava tai erottuva
nüchtern
  sellainen, joka ei ole alkoholin vaikutuksen alaisena, joka on selvin päin

sementti /sˈementːɪ/ (n)
Zement
  kalkkikivestä valmistettu rakennusmassa joka veteen sekoitettuna kovettuu ilmassa, käytetään laastina ja betonin valmistukseen

seminaari /sˈemɪnˌaːrɪ/ (n)
Seminar
  esitelmistä ja keskustelusta koostuva tilaisuus; esitelmien sarja
  yliopiston kurssi, jossa laaditaan ja esitellään tieteellinen tutkimusharjoitus
  pappien koulutuslaitos

seniili /sˈenɪːlɪ/ (adj)
senil
  olemukseltaan vanha, vanhuudenhöperö, vanhuudenheikko

sensuuri /sˈensuːrɪ/ (n)
Zensur
  valtion ennakkotarkastus painotuotteille ja muulle medialle

sentrifugi /sˈentrɪfˌuɡɪ/ (n)
Zentrifuge
  laite joka erottaa liuoksesta eritiheyksiset aineosat keskipakoisvoiman avulla pyörimisliikkeellä

sentti /sˈentːɪ/ (n)
Zentimeter
  senttimetri
Cent
  joidenkin rahayksikköjen sadasosa

senttimetri /sˈentːɪmˌetrɪ/ (n)
Zentimeter
  metrin sadasosa, tunnus cm

sepittää /sˈepɪtːæː/ (v)
erdichten
  sanoa jotakin itse keksimäänsä, joka ei oikeasti pidä paikkaansa
dichten
  kirjoittaa esim. runo

seppä /sˈepːæ/ (n)
Schmied
  metallista esineitä takoen tai valaen valmistava käsityöläinen

septimi /sˈeptɪmɪ/ (n)
Septime
  länsimaisessa säveljärjestelmässä seitsemän sävelaskelen väli, intervalli. Pieni septimi on kymmenen, suuri septimi yksitoista puolisävelaskelta

serafi /sˈerafɪ/ (n)
Seraph
  Vanhassa testamentissa mainittuja kuusisiipisiä enkeleitä

serbia /sˈerbɪa/ (n)
Serbisch
  serbian kieli (kielitunnus: sr), indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli

seremoniallinen /sˈeremˌonɪˌallɪnen/ (adj)
zeremoniell
  seremonian mukainen, juhlallinen ja muodollinen

serenadi /sˈerenˌadɪ/ (n)
Serenade, Ständchen
  laulaen tai soittaen esitetty lemmentervehdys (usein illalla rakastetun ikkunan alla)

serendipisyys /sˈerendˌipɪsyːs/ (n)
Serendipität
  sattumalta tapahtunut oivallus; onnenpotku, sattumalta uuteen keksintöön tai löydökseen johtava havainto

serkku /sˈerkːu/ (n)
Cousin, Base, Kusine, Vetter Cousine
  isän tai äidin sisaren tai veljen lapsi

serotoniini /sˈerotonˌiːnɪ/ (n)
Serotonin
  eräs keskushermoston välittäjäaine, joka vaikuttaa mm. mielialaan

serpentiniitti /sˈerpentɪnˌiːtːɪ/ (n)
Serpentinit
  eräs metamorfinen kivilaji

seteli /sˈetelɪ/ (n)
Banknote, Geldschein
  yksittäinen paperinen tai joskus muovinen maksuväline tiettyä valuuttaa, seteliraha; myös alennus- tai muusta lipukkeesta

setelirahoitus /sˈetelˌirahˌoitus/ (n)
Quantitative Lockerung
  rahapoliittinen toimenpide, jossa keskuspankki rahoittaa valtiota uutta rahaa luomalla ja keskuspankin taseeseen päätyy valtion velkakirjoja; toimenpiteen tarkoituksena on saada rahavaranto kasvamaan ja alentaa korkotasoa nollaa matalammaksi, esimerkiksi -3 prosenttiin

setri /sˈetrɪ/ (n)
Zeder
  mäntykasveihin kuuluvia havupuita ()

setä /sˈetæ/ (n)
Onkel
  isän veli (eräissä murteissa myös äidin)
  joku vieras mies (useimmiten vanhahko)

seulaluu /sˈeulaluː/ (n)
Siebbein
  nenän takana oleva luu ()

seuraava /sˈeuraːva/ (adj)
nächst, nächster
  järjestyksessä välittömästi jälkeen tuleva

seurakunta /sˈeurakˌunta/ (n)
Gemeinde, Kirchengemeinde
  paikallinen uskonnollinen yhteisö, jolla on yleensä yksi kokoontumispaikka

seuralainen /sˈeuralˌainen/ (n)
Begleiter, Begleiterin
  seurana tai seurassa olija; kumppani, mukana kulkija

seurata /sˈeurata/ (v)
folgen
  kulkea jäljessä tai mukana

seuraus /sˈeuraus/ (n)
Konsequenz, Folge
  jostain aiheutuva tilanne tai tapahtuma, tulos

shakki /ʃˈakːɪ/ (n)
Schach
  lautapeli, jossa kaksi pelaajaa siirtävät vuorotellen omia nappuloitaan 8×8 ruudun kokoisella tavallisesti mustavalkoisella shakkilaudalla; shakkipeli
  shakkipelin tilanne, jossa jokin nappula uhkaa lyödä vastustajan kuninkaan

shakkikello /ʃˈakːɪkˌello/ (n)
Schachuhr
  kello koostuu kahdesta rinnakkaisesta kellosta, joilla mitataan kummankin pelaajan omiin siirtoihinsa käyttämää kokonaisaikaa.

shakkilauta /ʃˈakːɪlˌauta/ (n)
Schachbrett
  shakkipelin pelialustana käytettävä neliömäinen 64:stä vuorotellen valkeasta ja mustasta ruudusta muodostuva pelilauta, jonka ruudut merkitään pystysuoria linjoja osoittavilla kirjaimilla ja vaakasuoria linjoja osoittavilla numeroilla

shakkinappula /ʃˈakːɪnˌapːula/ (n)
Schachfigur
  shakki-pelin nappula, joko sotilas, torni, ratsu eli hevonen, lähetti, kuningas tai kuningatar

siamilainen kaksonen /sˈiamɪlˌaineŋ kˈaksonen/ (n)
siamesischer Zwilling
  toinen samanmunaisista kaksosista, jotka eivät ole solunjakautumisessa kasvaneet irti toisistaan

siankuonolepakko /sˈiaŋkˌuonolepˌakːo/ (n)
Schweinsnasenfledermaus, Hummelfledermaus
  kimalaislepakko (Craseonycteris thonglongyai), eräs pienlepakoihin kuuluva lepakkojen laji

siansaksa /sˈiansˌaksa/ (n)
Kauderwelsch
  tuntematon tai oudolta kuulostava vieras kieli, mongerrus, josta on vaikea saada selvää

siansorkka /sˈiansˌorkːa/ (n)
Schweinehaxen
  sian sorkista valmistettu ruoka

sibylla /sˈibylla/ (n)
Sibylle
  muinaisessa Kreikassa ja Roomassa jumalallisen hurmoksen vallassa toimivia naisennustajia, jotka toimivat oraakkeleina

side /sˈide/ (n)
Verband
  haavaa sitomaan ja peittämään asetettava kangaspala
Beziehung, Relation, Verbindung
  emotionaalinen yhteys johonkin

sidonnaisuus /sˈidonnˌaisuːs/ (n)
Gebundenheit
  yksilön asioihin suhtautuminen kulttuurin, tapojen ja lakien luomissa puitteissa

siellä /sˈiellæ/ (adv)
da
  etäällä olevassa, suhteellisen laajassa tai epätarkasti määritellyssä paikassa, josta puhuja puhuu mutta johon hän ei osoita katseellaan tai eleillään; vrt. siinä

sieltä /sˈieltæ/ (adv)
davon
  etäällä olevasta, suhteellisen laajasta tai epätarkasti määritellystä paikasta, josta puhuja puhuu mutta johon hän ei osoita katseellaan tai eleillään; vrt.

sielu /sˈielu/ (n)
Seele, Geist
  tekijä, jota pidetään ihmisen, joskus myös muiden elollisten olentojen, tajunnan, psyyken ja elämän ylläpitäjänä, ja jonka usein uskotaan jatkavan olemassaoloaan kuoleman jälkeen
Seele
  henkilö

siemen /sˈiemen/ (n)
Samen
  suvullisesti lisääntyvän kasvin alkio

siemenkuori /sˈiemeŋkˌuorɪ/ (n)
Samenschale
  (kasvianatomia) siemenaiheen kalvoista kehittynyt siemenen alkiota ja siemenvalkuaista suojaava kuori

siemenneste /sˈiemennˌeste/ (n)
Samenflüssigkeit
  siittiösoluja sisältävä erite, jota erittyy nisäkkäiden koirailla siemensyöksyssä

siemensyöksy /sˈiemensˌyøksy/ (n)
Ejakulation
  seksuaalisen kiihottumisen huipentuma, jossa miehen tai sukukypsyyden saavuttaneen pojan siittimen päästä purkautuu siemennestettä

sienestäjä /sˈienestˌæjæ/ (n)
Pilzsammler, Pilzsammlerin
  sienten maanpäällisiä osia eli itiöemiä ruoaksi keräävä henkilö

sienet /sˈienet/ (n)
Pilze
  eliökunta ; sienikunta

sieni /sˈienɪ/ (n)
Pilz
  sienen ulkoilmaan, usein maanpinnalle, kasvattama itiöemä
  (sienitiede) jokin pääluokan Fungi itiöitä tuottava lehtivihreätön aitotumallinen eliö

sienipilvi /sˈienɪpˌilvɪ/ (n)
Atompilz, Pilzwolke
  voimakkaan räjähdyksen, erityisesti ydinräjähdyksen, aiheuttama sienenmuotoinen pilvi

sienitiede /sˈienɪtˌiede/ (n)
Mykologie, Pilzkunde
  biologian haara, joka tutkii sieniä

sierain /sˈierain/ (n)
Nasenloch, Nüster
  nenän alta ulkopuolelta nenäonteloon johtava kanava

sietämätön /sˈietæmætøn/ (adj)
unerträglich
  sellainen, jota tai mitä ei voi sietää

sietää /sˈietæː/ (v)
ausstehen, ertragen, vertragen, ergehen, überstehen
  pystyä tulemaan toimeen jnk yl. kielteisen kanssa

sieventää /sˈieventæː/ (v)
reduzieren, vereinfachen
  muuntaa jk yksinkertaisemmaksi laskemalla siitä laskettavissa olevat elementit

sievert /sˈievert/ (n)
Sievert
  säteilyn ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Sv)

sievä /sˈievæ/ (adj)
hübsch
  kaunis ja ihana

sihistä /sˈihɪstæ/ (v)
zischen
  päästää sihinää

sihteeri /sˈihteːrɪ/ (n)
Sekretär, Sekretärin
  toimistotyön ammattilainen, jonka työhön kuuluu erilaisten asioiden hoitaminen

sihteerilintu /sˈihteːrɪlˌintu/ (n)
Sekretär
  , Afrikan savanneilla elävä kotkan kokoinen pitkäkoipinen käärmeitä syövä petolintu

siideri /sˈiːderɪ/ (n)
Apfelwein, Apfelmost
  alkoholijuoma, joka valmistetaan käymismenetelmällä omenamehusta

siika /sˈiːka/ (n)
Renke, Maräne, Ostseeschnäpel, Weißfisch, Ziege
  lohikaloihin kuuluva ryhmä Coregonus-suvun kaloja. Lajeja on useita, joista osa on vaelluskaloja. Parvikala, joka elää joissa, järvissä ja merissä. Suomessa tärkeä talouskala.

siili /sˈiːlɪ/ (n)
Igel
  piikikäs talviunta nukkuva hyönteissyöjä (). Suomessa esiintyy ainoastaan eurooppalainen siili ()

siilit /sˈiːlɪt/ (n)
Igel
  eräs istukkanisäkkäisiin kuuluva selkärankaisten heimo ()
Stacheligel
  yksi edellisen alaheimoista: varsinaiset siilit ()

siipi /sˈiːpɪ/ (n)
Flügel, Schwinge
  lintujen ja hyönteisten lentämiseen käyttämä elin
Flügel
  lentokoneen nostovoimaa tuova osa
  rakennuksen laajennusosa, lamelli

siipikarja /sˈiːpɪkˌarja/ (n)
Geflügel
  lihan, munan tai muun hyödykkeen tuotantoon käytettävät linnut

siirappi /sˈiːrapːɪ/ (n)
Sirup
  paksu, ruskea, nestemäinen sokeriliuos

siirtolapuutarha /sˈiːrtolapˌuːtarha/ (n)
Familiengarten, Kleingarten
  yksityishenkilöille vuokrattavista puutarhatonteista koostuva kylämäinen alue

siirtopakko /sˈiːrtopˌakːo/ (n)
Zugzwang
  tilanne, jossa pelaajan on pakko tehdä siirto, vaikka se huonontaa hänen asemaansa (ja siirtämättä jättäminen, jos niin voisi tehdä, ei huonontaisi)

siirtymäaika /sˈiːrtymæˌaika/ (n)
Übergangszeit
  vaiheittaisen muutoksen ajanjakso, joka alkaa muutetun tai uuden säädöksen, ohjeen tai sopimuksen voimaantulosta ja päättyy määrätyn ajan kuluttua, jolloin uusi tai muutettu asia otetaan kokonaan käyttöön

siirtymäsäännös /sˈiːrtymæsˌæːnnøs/ (n)
Übergangsbestimmung
  säädöksen säännös, jossa säädetään menettelyssä prosessissa, joka alkaa ennen säädöksen muuttumista ja päättyy säädöksen muuttumisen jälkeen

siirtää /sˈiːrtæː/ (v)
verlagern, verschieben
  vaihtaa jnk paikkaa

siis /sˈiːs/ (adv)
also
  näin ollen, tämän johdosta

siisti /sˈiːstɪ/ (adj)
geil
  kiva, makee

siitepöly /sˈiːtepˌøly/ (n)
Blütenstaub, Pollen
  kukkakasvien heteissä muodostuva kasvien sukusoluista koostuva erittäin hienojakoinen jauhe

siitin /sˈiːtɪn/ (n)
Penis, Glied
  (elimistö) urospuolen sukupuolielin; penis

siittiö /sˈiːtːɪø/ (n)
Samenfaden
  varsinkin eläinkunnan, jossain määrin kasvikunnan, suvullisessa lisääntymisessä aktiivinen liikkuva sukusolu

siivota /sˈiːvota/ (v)
putzen, sauber machen
  tehdä siistiksi, poistaa lika tai roskat

siivous /sˈiːvous/ (n)
Reinemachen
  paikkojen puhdistaminen/siistiminen/järjestäminen, siivoamisen toteutus

sijamuoto /sˈijamˌuoto/ (n)
Fall, Kasus
  sija, yksi nominien taivutuskategorioista (muita ovat luku ja suku); käytetään myös muiden sanaluokkien, kuten adverbien ja verbien, nominaalimuodoille

sijata /sˈijata/ (v)
betten
  laittaa vuode nukkumakuntoon t. vuodevaatteet ojennukseen nukkumisen jäljiltä

sijoittaa /sˈijoitːaː/ (v)
placieren
  panna, asettaa esine, tms. paikalleen

sijoitusrahasto /sˈijoitˌusrahˌasto/ (n)
Investmentfonds
  rahastoyhtiön yleisölle tarjoama rahasto, joka sijoittaa siihen sijoitettuja varoja rahastonhoitajan valitsemiin sijoituskohteisiin; siihen sijoittaneet omistavat sen omistustensa suhteessa; eräs sijoitusmuoto

sika /sˈika/ (n)
Schwein, Sau
  kotieläimenä kasvatettava sorkkaeläin, jota käytetään lihan tuotantoon ja jota pidetään yleensä sikalan karsinassa eli läävässä

sikari /sˈikarɪ/ (n)
Zigarre
  kokonaisilla tupakanlehdillä kääritty tupakkatuote, jonka läpi tupakoitsijat imevät savua keuhkoihinsa

sikhiläisyys /sˈikhɪlˌæisyːs/ (n)
Sikhismus
  intialainen uskonto, jossa on piirteitä islamista ja hindulaisuudesta

sikiö /sˈikɪø/ (n)
Fötus
  monisoluisten eläinten kehitysaste ennen syntymistä

sikolätti /sˈikolˌætːɪ/ (n)
Schweinestall
  pieni, korkeintaan parin eläimen sikala

sikotauti /sˈikotˌautɪ/ (n)
Mumps
  virustauti jolle on tyypillistä sylkirauhasten turpoaminen

silakka /sˈilakːa/ (n)
Ostseehering, Strömling
  Itämeressä elävä sillin alalaji , tärkeä talouskala

silinteri /sˈilɪntˌerɪ/ (n)
Zylinder
  korkea, lieriönmuotoinen ja jäykkä huopahattu, jossa on lieri

silittää /sˈilɪtːæː/ (v)
streicheln
  liikuttaa raajaansa (yleensä kättä) jonkin päällä kevyesti sitä painamatta, yleensä hellyyden osoituksena
bügeln
  tasoittaa vaatteesta tai muuta tekstiilistä rypyt silitysraudalla

silityslauta /sˈilɪtˌyslauta/ (n)
Bügelbrett
  vaatteiden silittämiseen tarkoitettu tyypillisesti siirrettävä yl. pehmustettu työtaso

silitysrauta /sˈilɪtˌysrauta/ (n)
Bügeleisen
  sähköllä tai aiemmin hellalla tai hiilten avulla kuumennettava väline, jonka metallinen pohja kuumennetaan ja jolla sitten tasoitetaan vaatteiden ryppyjä

silkki /sˈilkːɪ/ (n)
Seide
  silkkiäistoukan erittämä kuitu, silkkikuitu
  silkkikuidusta valmistettu kangas, silkkikangas

silkkipaita /sˈilkːɪpˌaita/ (n)
Seidenhemd
  silkistä valmistettu paita

silkkiperhonen /sˈilkːɪpˌerhonen/ (n)
Seidenspinner, Maulbeerseidenspinner
  (eläintiede) silkkikehrääjien suvun perhoslaji (Bombyx mori), jota pidetään kotieläimenä toukkavaiheen tuottaman silkin vuoksi. Mulperipuu on tämän lajin välttämätön ravintokasvi. On olemassa muitakin silkkiperhosia.

silkkisolmio /sˈilkːɪsˌolmɪo/ (n)
Seidenkrawatte
  silkistä valmistettu solmio

silli /sˈillɪ/ (n)
Hering
  pohjoisissa merissä elävä parvikala , joka on samaa kalalajia kuin Itämeressä elävä silakka; käytetään paljon maustekalana.

sillihapero /sˈillɪhˌapero/ (n)
Nadelwald-Herings-Täubling, Rote Herings-Täubling
  , haperoiden () sukuun kuuluva sienilaji tai sen yksilö

sillikuningas /sˈillɪkunˌiŋŋas/ (n)
Kurznasenchimäre
  mikä tahansa sillikuninkaiden heimoon () kuuluva sillikuningaskalojen laji tai sellaisen yksilö
Seekatze
  edelliseen kuuluva laji () tai sen yksilö

sillikuninkaat /sˈillɪkunˌiŋkaːt/ (n)
Kurznasenchimären
  yksi sillikuningaskalojen lahkon () heimoista ()

sillit /sˈillɪt/ (n)
Heringe
  yksi sillikalojen lahkon heimoista ()

silloin /sˈilloin/ (adv)
da
  (ajan adverbi) varhemmin tapahtuneeseen liittyvänä tai aikaisemmin puheena olleena ajankohtana; sillä kertaa, sen ajan, sinä aikana

sillä /sˈillæ/ (adv)
denn, deshalb, deswegen
  sen vuoksi, siitä syystä, sen tähden, siksi

silmitön /sˈilmɪtøn/ (adj)
rücksichtslos, blind, rasend, sinnlos, unsinnig, unverschämt
  raivoisa, vimmattu

silmä /sˈilmæ/ (n)
Auge
  ihmisen tai eläimen kuvan aistimiseen pystyvä elin, joka mahdollistaa näköaistin

silmälasikäärme /sˈilmælˌasɪkˌæːrme/ (n)
Brillenschlange, südasiatisch Kobra
  Etelä-Aasian savanneilla elävä myrkyllinen käärme

silmälasit /sˈilmælasɪt/ (n)
Brille
  silmien liki- tai kaukonäköisyyden tai hajataiton korjaamiseksi silmien edessä pidettävät lasiset tai muoviset optiset linssit yhtenäisessä kehyksessä

silmäluomi /sˈilmælˌuomɪ/ (n)
Lid, Augenlid
  silmän päällä liikkuva suojaava ihopoimu

silmälääkäri /sˈilmælˌæːkærɪ/ (n)
Augenarzt, Augenärztin
  lääkäri, joka tutkii silmiä ja niiden sairauksia

silmänruoka /sˈilmænrˌuoka/ (n)
Augenschmaus, Augenweide
  silmälle miellyttävä asia

silmänräpäyksellinen /sˈilmænræpˌæyksellɪnen/ (adj)
augenblicklich
  täysin yhtäkkinen, äkillinen

silmänräpäys /sˈilmænræpæys/ (n)
Augenblick
  silmäluomien nopea sulkeminen ja avaaminen
  hyvin lyhyt aika

silmäripsi /sˈilmærˌipsɪ/ (n)
Wimper
  silmäluomen reunassa kasvava jäykkä ihokarva

silta /sˈilta/ (n)
Brücke
  rakennelma, joka mahdollistaa kulun jonkin esteen, tavallisesti veden yli

silti /sˈiltɪ/ (adv)
trotzdem, dennoch
  siitä huolimatta

sima /sˈima/ (n)
Met
  sitrushedelmästä, tavallisesti keitettyyn veteen laitetuista sitruunaviipaleista, ja sokerista hiivakäymisellä valmistettu juoma

simpanssi /sˈimpanssɪ/ (n)
Schimpanse
  Keski-Afrikassa esiintyvä ihmisapinoihin kuuluva laji, ihmisen lähisukulainen ()

simppu /sˈimpːu/ (n)
Groppe
  Cottidae-heimon pohjakaloja

simpukka /sˈimpukːa/ (n)
Muschel
  joukko makeassa tai suolaisessa vedessä eläviä nilviäisiä, joilla on kaksiosainen saranoitu kova kuori ja liikkumiseen tarvittava jalka ()
Hörschnecke, Cochlea
  sisäkorvan spiraalimainen elin, jossa ilman värähtelyt muuttuvat hermoimpulsseiksi

simuloida /sˈimulˌoida/ (v)
simulieren
  mallintaa, jäljitellä

sinappi /sˈinapːɪ/ (n)
Senf, Mostrich
  (kasvitiede) sinappikasvi

sinappikasvi /sˈinapːɪkˌasvɪ/ (n)
Senf, Mostrich
  (kasvitiede) sinappi, joukko (Sinapis)-suvun ja eräitä (Brassica)-suvun keltakukkaisia ristikukkaiskasveja, joiden siemenistä tehdystä jauheesta valmisteaan mausteena käytettyä tahnamaista sinappia

sinertävä /sˈinertˌævæ/ (adj)
bläulich
  siniseen väriin vivahtava

sinfonia /sˈinfonˌia/ (n)
Sinfonie, Symphonie
  laaja, useimmiten kolmesta tai neljästä osasta koostuva orkesteriteos

sini /sˈinɪ/ (n)
Sinus
  sini-funktio, eräs trigonometrisista funktioista

sinikäyrä /sˈinɪkˌæyræ/ (n)
Sinuskurve
  jaksollisen sinifunktion muotoisen aaltomuodon kuvaaja

sininen /sˈinɪnen/ (adj)
blau
  väriltään sininen

sininen /sˈinɪnen/ (n)
Blau, blau
  eräs väri

sinisilmäinen /sˈinɪsˌilmæinen/ (adj)
blauäugig
  jolla on siniset silmät
gutgläubig
  hyväuskoinen, naiivi

sinisorsa /sˈinɪsˌorsa/ (n)
Stockente
  eli heinäsorsa, sorsalintu ()

sinisuohaukka /sˈinɪsˌuohaukːa/ (n)
Kornweihe
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

sinitiainen /sˈinɪtɪˌainen/ (n)
Blaumeise
  , eräs tiaisiin () kuuluva lintu

sinivalas /sˈinɪvalas/ (n)
Blauwal
  hetulavalaiden alalahkoon kuuluva valaslaji (Balaenoptera musculus), suurin eläinlaji, jonka tiedetään koskaan olleen olemassa

siniverinen /sˈinɪvˌerɪnen/ (n)
blaublütig
  aatelinen tai kuninkaallinen, arvokkaan suvun jäsen

sinkki /sˈiŋkːɪ/ (n)
Zink
  sinkkiryhmän metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zn

sinkkivälke /sˈiŋkːɪvˌælke/ (n)
Zinkblende
  metalli- tai timanttikiiltoinen sinkkimalmimineraali

sintteri /sˈintːerɪ/ (n)
Sinter
  veteen liuenneista mineraaleista sakkautunut aines

sinutella /sˈinutella/ (v)
duzen
  puhutella henkilöä yksikön toista persoonaa käyttäen (epävirallisissa yhteyksissä, arkikielessä)

sipuli /sˈipulɪ/ (n)
Zwiebel, Lauch
  -suvun syötäviä kasveja, joiden osia käytetään maustamiseen ja vihanneksina, erityisesti keltasipuli ()
Zwiebel
  ruohokasvin turvonnut lehtityvi, johon sipulikasvit varastoivat ravintoa talvehtimiseen

siristää /sˈirɪstæː/ (v)
blinzeln
  ~ silmiään katsoa silmät puolittain ummessa

sirkka /sˈirkːa/ (n)
Grille
  mikä tahansa sirkkojen heimoon () kuuluva suorasiipisten hyönteisten laji tai sellaisen yksilö

sirkkalehti /sˈirkːalˌehtɪ/ (n)
Keimblatt, Kotyledone
  siemenkasvin taimen, sirkkataimen ensimmäiseksi ilmestyvä lehti

sirkkeli /sˈirkːelɪ/ (n)
Kreissäge
  työkone, jossa on tasoon kiinnitettynä pyöreä moottorin pyörittämä sahanterä, joskus myös kädessä pidettävä malli

sirkumfleksi /sˈirkumflˌeksɪ/ (n)
Zirkumflex
  kirjaimen ylle kirjoitettava tarke, joka näyttää alaspäin aukeavalta kulmalta: ˆ

sirkus /sˈirkus/ (n)
Zirkus
  paikasta toiseen liikkuva esitys, johon yleensä kuuluu akrobaatteeja, jonglööreitä, eläimiä, klovneja ja muita taiteilijoita

sirppi /sˈirpːɪ/ (n)
Sichel
  käyräteräinen lyhytvartinen leikkuutyökalu, jolla leikataan viljaa

sirppisoluanemia /sˈirpːɪsˌoluˌanemˌia/ (n)
Sichelzellenanämie
  eräs perintötekijöiden aiheuttama verisairaus, jossa punasolut ovat muodoltaan epänormaalin sirppimäisiä

sisar /sˈisar/ (n)
Schwester
  naispuolinen sisarus

sisarukset /sˈisarˌukset/ (n)
Geschwister
  saman perheen lapset ovat keskenään sisaruksia sukupuolesta riippumatta

sisarus /sˈisarus/ (n)
Geschwister, Geschwisterkind
  toisen saman perheen lapsen sisko tai veli. Nykykielessä sisarussuhteista puhuttaessa käytetään yleensä sanan monikkomuotoa sisarukset. Yksikkömuotoa käytetään vain yhdyssanojen osana tai joissakin kielellisissä rakenteissa.

sisilialainen /sˈisɪlˌialˌainen/ (adj)
sizilianisch
  Sisiliasta peräisin oleva tai Sisiliaan liittyvä

sisilialainen /sˈisɪlˌialˌainen/ (n)
Sizilianer, Sizilianerin
  pysyvästi Sisiliassa asuva henkilö

sisäistää /sˈisæistæː/ (v)
internalisieren, verinnerlichen
  ottaa osaksi tietämystään tai toimintatapojaan

sisäkatto /sˈisækˌatːo/ (n)
Decke, Plafond
  huonetilan yläpinta ja tyypillisesti yläpohjarakenteen alapinta

sisäkorva /sˈisækˌorva/ (n)
Innenohr
  ohimoluun sisällä oleva nesteen täyttämä korvan osa

sisällissota /sˈisællˌissota/ (n)
Bürgerkrieg
  saman valtion kansalaisten keskenään valtion sisällä käymä sota

sisällysluettelo /sˈisællˌysluˌetːelo/ (n)
Inhaltsverzeichnis
  luettelo tekstin otsikoista esiintymisjärjestyksessä, mikä antaa lukijalle käsityksen tekstistä

sisällä /sˈisællæ/ (adv)
innen, drinnen in
  jossakin asiassa, esineessä tai tilassa niin, että se ympäröi väljästi

sisältää /sˈisæltæː/ (v)
enthalten, beinhalten
  pitää sisällään (svetisismi)

sisältö /sˈisæltø/ (n)
Inhalt, Gehalt
  mitä jokin sisältää, sisällys

sisämaakaupunki /sˈisæmˌaːkaupˌuŋkɪ/ (n)
Binnenstadt
  kaupunki, joka sijaitsee sisämaassa vastakohtana meren rannikolle

sitra /sˈitra/ (n)
Zither
  kielisoitin, jota soitetaan näppäilemällä plektralla t. sormin kaikukopan ylitse pingotettuja kieliä

sitrushedelmä /sˈitrushedˌelmæ/ (n)
Zitrusfrucht
  lähinnä ruutakasveihin kuuluvien sitruspuiden lohkoinen marja

sitruspuut /sˈitruspuːt/ (n)
Zitruspflanzen
  yksi ruutakasvien heimoon kuuluvista suvuista ()

sitruuna /sˈitruːna/ (n)
Zitronen, Zitronenbaum
  ruutakasveihin kuuluva sitruspuu, sitruunapuu
Zitrone
  sen tuottama sitrushedelmä

sitruunahappo /sˈitruːnahˌapːo/ (n)
Zitronensäure, Citronensäure
  orgaaninen happo, jota esiintyy sitrushedelmissä ja jota käytetään happamuuden säätöaineena elintarvikkeissa

sitruunamehu /sˈitruːnˌamehu/ (n)
Zitronensaft
  sitruunasta puristettu mehu

sitruunaperhonen /sˈitruːnapˌerhonen/ (n)
Zitronenfalter
  kaaliperhosten heimoon kuuluva päiväperhonen

sitten /sˈitːen/ (adv)
dann, denn
  mennyttä aikaa ilmaiseva

siula /sˈiula/ (n)
Flügel
  nuotan reiden uloin havas

sivari /sˈivarɪ/ (n)
Zivi
  siviilipalvelusvelvollinen, siviilipalvelusmies

sivellin /sˈivellɪn/ (n)
Pinsel
  maalin tai lakan levittämiseen tarkoitettu työkalu, jossa on karvoista tehdyt harjakset

sivellä /sˈivellæ/ (v)
streichen
  pyyhkiä käsin hellävaroen kevyesti koskettaen, silitellä
  levittää jollekin pinnalle jotakin siveltimellä tai muulla tavoin

siveys /sˈiveys/ (n)
Keuschheit
  sukupuolimoraalin noudattaminen ajatuksissa ja teoissa

siveysvyö /sˈiveysvyø/ (n)
Keuschheitsgürtel
  raudasta tai nahasta valmistettu laite, jota on tarinan mukaan käytetty vaimon uskollisuuden tai nuoren naisen neitsyyden varmistamiseksi

siviili /sˈivɪːlɪ/ (n)
Zivilist, Zivilistin
  henkilö, joka ei kuulu sotavoimiin

siviilipalvelus /sˈivɪːlɪpˌalvelus/ (n)
Zivildienst
  yksi kolmesta tavasta suorittaa maanpuolustusvelvollisuus; Suomessa 12 kuukauden pituinen, koostuu kuukauden pituisesta yhteisesta koulutusjaksosta ja 11 kuukauden pituisesta työjaksosta palveluspaikassa

siviilisääty /sˈivɪːlɪsˌæːty/ (n)
Familienstand
  henkilön perheoikeudellinen asema, joka määrää hänen oikeutensa ja velvollisuutensa läheisiään ja jälkeläisiään kohtaan

sivistys /sˈivɪstys/ (n)
Bildung
  henkinen kehittyneisyys, kulttuuri, valistus, sivilisaatio

sivistyssanakirja /sˈivɪstˌyssanakˌirja/ (n)
Fremdwörterbuch
  sanakirja, jossa on sivistyssanoja

sivu /sˈivu/ (n)
Seite
  kirjan tai lehden aukeaman numeroitu toinen puoli, paperin yksi puoli; myös verkkosivu

sivujoki /sˈivujˌokɪ/ (n)
Nebenfluss, Zufluss
  suurempaan jokeen yhtyvä joki

sivurajaheitto /sˈivurˌajahˌeitːo/ (n)
Einwurf
  jalkapallossa pallon palauttaminen takaisin peliin heittämällä, kun pallo on mennyt sivurajan yli.

skandaali /skˈandaːlɪ/ (n)
Skandal
  asianosaisten maineelle haitallinen tapahtuma

skandinaavinen kieli /skˈandɪnˌaːvɪneŋ kˈielɪ/ (n)
nordgermanische Sprache
  skandinaaviset kielet ovat germaanisia kieliä, joita puhutaan Skandinaviassa ja Islannissa

skandium /skˈandium/ (n)
Scandium, Skandium
  eräs alkuaine

skanneri /skˈannerɪ/ (n)
Scanner
  laite, joka digitalisoi kuvia ja tekstiä

skarabee /skˈarabeː/ (n)
Skarabäus
  muinaisessa Egyptissä käytetty amuletti, joka muotoiltiin pillerinpyörittäjän mukaan

skeleton /skˈeleton/ (n)
Skeleton
  kelkkailulaji, jossa yksi laskija laskee ränniä myöten mahallaan kelkan päällä maaten

sketsi /skˈetsɪ/ (n)
Sketch
  lyhyt komediallinen esitys

skisma /skˈisma/ (n)
Schisma
  jonkin organisaation – varsinkin kirkkokunnan – (tyypillisesti opillisesta tai hallinnollisesta erimielisyydestä syntyvä) hajaannus tai jakaantuminen

skitsofrenia /skˈitsofrˌenɪa/ (n)
Schizophrenie
  maailman terveysjärjestön ICD-10-luokituksessa F20; henkilön todellisuudentajuun ja toimintakykyyn merkittävästi vaikuttava mielisairaus, jolle ovat ominaisia muiden muassa harhaluulot, harha-aistimukset, tunneilmaisujen latistuminen, vetäytyminen ihmissuhteista ja taantuminen aikaisemmalta toimintakyvyn tasolta

skolastiikka /skˈolastˌiːkːa/ (n)
Scholastik
  keskiajan teologiasta ja filosofiasta koostuva akateeminen sivistys, koulutiede

skootteri /skˈoːtːerɪ/ (n)
Motorroller
  pienipyöräinen ja -tehoinen moottoripyörä, jossa on itsekantava tai putkesta tehty runko ja tuolimainen istuin

skorpioni /skˈorpɪˌonɪ/ (n)
Skorpion
  hämähäkkieläinten lahkon Scorpionida eläimiä, joilla on tavallisesti suuret sakset ja myrkkypiikki. Jotkut lajeista ovat hyvin myrkyllisiä.

skotlantilainen /skˈotlantɪlˌainen/ (adj)
schottisch
  Skotlannista peräisin oleva tai Skotlantiin liittyvä

slagi /slˈaɡɪ/ (n)
Schlacke
  (metallurgia; murt.) kuona, masuunikuona; myös slaki

slangi /slˈaŋŋɪ/ (n)
Jargon, Slang
  sanastoltaan ja puheenparreltaan yleiskielestä poikkeava, eri ikä-, ammatti-, harrastus- yms. ryhmien käyttämä kielimuoto

slovakialainen /slˈovakˌialˌainen/ (adj)
slowakisch
  Slovakiasta peräisin oleva tai Slovakiaan liittyvä

slovakialainen /slˈovakˌialˌainen/ (n)
Slowake, Slowakin
  pysyvästi Slovakiassa asuva henkilö, slovakki

slovakki /slˈovakːɪ/ (n)
Slowakisch
  (vain yksikössä) slovakin kieli (kielitunnus: sk), Slovakiassa puhuttava slaavilainen kieli. Sanalista

sloveeni /slˈoveːnɪ/ (n)
Slowenisch
  sloveenin kieli (kielitunnus: sl), sloveenien puhuma länsi-slaavilainen kieli

slovenialainen /slˈovenˌialˌainen/ (n)
Slowene, Slowenin
  pysyvästi Sloveniassa asuva henkilö

slovio /slˈovɪo/ (n)
Slovio
  slovion kieli; keinotekoinen kieli, jonka sanasto perustuu slaavilaisiin kieliin ja jota voidaan kirjoittaa sekä latinalaisilla että kyrillisillä kirjaimilla

slowfox /slˈovfoks/ (n)
Slowfox
  hidas fokstrotti

slummi /slˈummɪ/ (n)
Slum
  kaupungin laitamilla sijaitseva erittäin köyhien ihmisten huonokuntoinen asuinalue

smokki /smˈokːɪ/ (n)
Smoking
  miesten frakkia rennompi iltajuhlissa (kello 18 jälkeen) pitämä puku

smurffi /smˈurffɪ/ (n)
Schlumpf
  mikä tahansa belgialaisen sarjakuvapiirtäjän Peyon kehittämistä kuvitteellisista sinisistä olennoista smurffeista

snobi /snˈobɪ/ (n)
Snob
  hienostelija, keikari

sodankäynti /sˈodaŋkˌæyntɪ/ (n)
Kriegführung, Krieg
  kahden itsenäisen tahon välistä organisoitua, vihamielistä ja väkivaltaista vaikuttamista

softball /sˈoftball/ (n)
Softball
  baseballia muistuttava joukkuepeli, jossa käytetään baseballia suurempaa palloa ja syöttäminen tehdään alakautta

sohva /sˈohva/ (n)
Sofa, Couch
  pehmustettu monen istujan istuin

sohvatyyny /sˈohvatˌyːny/ (n)
Sofakissen
  sohvalla istujan tukena toimiva tai sohvan koristuksena pidettävä tyyny

soida /sˈoida/ (v)
klingen, klingeln
  tuottaa ääntä värähtelemällä, kilistä

soihtu /sˈoihtu/ (n)
Fackel
  kädessä kannettava varrellinen palavaa ainetta sisältävä valaisuväline

soijakastike /sˈoijakˌastɪke/ (n)
Sojasoße
  itäaasialaisessa keittiössä yleinen soijapavuista, ruokasuolasta ja vehnäjauhosta valmistettu kastike

soijamaito /sˈoijamˌaito/ (n)
Sojamilch
  soijapavuista saatava neste, jota voidaan käyttää maidon korvikkeena

sointi /sˈointɪ/ (n)
Klang
  (akustiikka) sinimuotoisen värähtelyn l. ääneksen ja sen yläsävelsarjan muodostama ääni

sointiväri /sˈointɪvˌærɪ/ (n)
Klangfarbe, Timbre
  ominaisuus, jonka perusteella kaksi korkeudeltaan, voimakkuudeltaan sekä kestoltaan samankaltaista ääntä kuulostavat erilaisilta; johtuu yksilöllisestä yläsävelsarjasta

soitin /sˈoitɪn/ (n)
Abspielgerät
  laite, ohjelma tai sovellus, joka toistaa tallennettua ääntä tai kuvaa

soittaa /sˈoitːaː/ (v)
spielen
  tuottaa musiikkia soittimella
anrufen, läuten
  tuottaa ääntä laitteella
anrufen, telefonieren
  ottaa yhteyttä puhelimella

soittokello /sˈoitːokˌello/ (n)
Glocke
  merkinantolaite, jota soitetaan lyömällä tai nappia painamalla

soittolista /sˈoitːolˌista/ (n)
Playlist, Wiedergabeliste
  radiossa kulloinkin soittovuorossa olevat musiikkikappaleet

soittorasia /sˈoitːorˌasɪa/ (n)
Spieldose
  lelu tai koriste-esine, joka rasian kannen avattaessa soittaa pienen sävelmän

sokea /sˈokea/ (adj)
blind
  sellainen, joka ei kykene näkemään tai jonka näkökyky on merkittävästi heikentynyt

sokea /sˈokea/ (n)
blind
  henkilö, joka on syvästi heikkonäköinen: lähes tai täysin näkökyvytön

sokeri /sˈokerɪ/ (n)
Zucker
  sakkaridirenkaista ja niihin liittyneistä ryhmistä muodostunut makea kasvisperäinen hiilihydraatti
  elintarvikkeena ruokosokeri eli sakkaroosi; rypälesokerin (glukoosi) ja hedelmäsokerin (fruktoosi) yhdiste, jota valmistetaan sokeriruo’osta ja sokerijuurikkaasta

sokerijuurikas /sˈokerɪjˌuːrɪkas/ (n)
Zuckerrübe
  juurikkaan muunnos, jota viljellään sokerin tuottamiseksi lauhkealla vyöhykkeellä

sokeriruoko /sˈokerɪrˌuoko/ (n)
Zuckerrohr
  jalosokeriruoko, heinäkasveihin kuuluva viljelykasvi (), jota kasvatetaan pääasiassa sokerin tuottamiseksi tropiikissa ja lähialueilla

sokeriton /sˈokerɪton/ (adj)
zuckerfrei
  sellainen, jossa ei ole sokeria (elintarvikkeesta)

sokeus /sˈokeus/ (n)
Blindheit
  näköaistin toimintakyvyttömyys

sokkelo /sˈokːelo/ (n)
Labyrinth
  sisäkorvan onteloiden yhteisnimi

sokkopaarma /sˈokːopˌaːrma/ (n)
Goldaugenbremse
  (eläintiede) yleinen paarmalaji, [Chrysops relictus)

solakka /sˈolakːa/ (adj)
schlank
  pitkä, hoikka ja suora

solarium /sˈolarium/ (n)
Solarium
  laite, jossa ihmisen ihoa rusketetaan ultraviolettisäteilyllä

solidaarinen /sˈolɪdˌaːrɪnen/ (adj)
solidarisch
  yhteisvastuullinen ja yhteenkuuluvuutta tunteva

solisluu /sˈolɪsluː/ (n)
Schlüsselbein
  rintalastan ja lapaluun välissä sijaitseva poikittainen luu (lat. clavicula)

solisti /sˈolɪstɪ/ (n)
Solist, Solistin
  soolon esittävä muusikko

solmio /sˈolmɪo/ (n)
Krawatte, Schlips
  kaulan ympärille kauluspaidan alas taitetun kauluksen alle solmittava nauhamainen asuste

solmu /sˈolmu/ (n)
Knoten
  narun tai köyden kiinnitys solmimalla se
  nopeusyksikkö merenkulussa, meripeninkulma tunnissa, ja ilmailussa, 1,852 km/h
  selvittämätön sekasotku

solu /sˈolu/ (n)
Zelle
  eliön rakenteellinen ja toiminnallinen perusyksikkö, joka sisältää kokonaisuudessaan sen perimän; eliöiden pienin elollinen rakenneyksikkö

solukalvo /sˈolukˌalvo/ (n)
Zellmembran
  solua ympäröivä kahdesta lipidikerroksesta koostuva, puoliläpäisevä kalvo

soma /sˈoma/ (adj)
schmuck
  miellyttävän näköinen, suloinen, kaunis, söpö

somaattinen /sˈomaːtːɪnen/ (adj)
somatisch
  ruumiillinen, kehollinen

somali /sˈomalɪ/ (n)
Somali
  pääosin Somaliassa puhuttava afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli (kielitunnus: so)

sonantti /sˈonantːɪ/ (n)
Sonant
  puhutun kielen syllabinen elementti, tavun huippuäänne

sonta /sˈonta/ (n)
Dünger, Dung
  kiinteä tai puolikiinteä eläimen uloste
Dünger
  kuivikkeisiin sekoitettu hitaasti palanut kiinteä tai puolikiinteä eläimen uloste

sontiainen /sˈontɪˌainen/ (n)
Gemeiner Mistkäfer
  , sittiäisten heimoon kuuluva karjan lantaa syövä kovakuorianen

soolo /sˈoːlo/ (n)
Solo
  solistin esittämä osa, joka usein tarkoittaa yksinlaulua joko säestyksen kanssa tai ilman

soopeli /sˈoːpelɪ/ (n)
Zobel
  näätäeläin (), jota esiintyy Pohjois-Aasiassa Ural-vuoristosta läpi Siperian Mongoliaan, Kiinaan, Pohjois-Koreaan ja Hokkaidōn saarelle Japaniin

sopimus /sˈopɪmus/ (n)
Abkommen, Vertrag, Übereinkunft, Abmachung, Kontrakt, Abschluss
  suullinen tai kirjallinen osapuolten välinen yhteisymmärrys, jossa molemmat osapuolet sitoutuvat noudattamaan sopimuksessa määriteltyjä ehtoja

sopimuskausi /sˈopɪmˌuskausɪ/ (n)
Vertragslaufzeit
  määräaikaisen sopimuksen voimassaoloaika

sopimusoikeus /sˈopɪmusˌoikeus/ (n)
Vertragsrecht
  sopimusten tekemistä, muuttamista ja kumoamista koskeva oikeustieteen haara

sopraanosaksofoni /sˈopraːnosˌaksofˌonɪ/ (n)
Sopransaxophon
  Saksofoniperheen korkeaäänisin soitin.

sopuli /sˈopulɪ/ (n)
Lemming
  pienikokoinen jyrsijä, erityisesti tunturisopuli (Lemmus lemmus)

sorbi /sˈorbɪ/ (n)
Sorbisch
  itäisessä Saksassa Lausitzissa puhuttava länsislaavilaisiin kieliin kuuluva kieli (kielitunnus: wen)

sordiino /sˈordɪːno/ (n)
Dämpfer
  soittimessa käytettävä lisälaite, joka vaimentaa ääntä ja usein myös muuttaa sen sävyä

sorkkarauta /sˈorkːarˌauta/ (n)
Geißfuss, Brecheisen
  teräksinen tai rautainen tanko, jota käytetään vipuna ja jonka mutkalle taivutetussa päässä on hahlo naulojen irrotukseen
Brecheisen
  murtovarkaan perinteinen murtoväline

sormenjälki /sˈormenjˌælkɪ/ (n)
Fingerabdruck
  ihmisen sormenpään yksilöllinen ja koko iän samanlaisena pysyvä ihon urien kuvio; sormen ihon kuviosta jäänyt jälki jollakin pinnalla

sormenpää /sˈormempæː/ (n)
Fingerkuppe
  sormen kärkiosa

sormi /sˈormɪ/ (n)
Finger
  käden nivelikäs uloke; ihmisen kädessä näitä ovat peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön ja pikkusormi

sormieläin /sˈormielæin/ (n)
Fingertier
  sormieläinten () heimon Madagaskarilla elävä pitkäsorminen puoliapina ()

sormikas /sˈormɪkas/ (n)
Handschuh
  kudottu käsine, jossa on paikka erikseen jokaiselle sormelle

sormikoukku /sˈormɪkˌoukːu/ (n)
Fingerhakeln
  leikki tai peli jossa kaksi henkilöä vetää koukkuun taivutettuja sormia erilleen. Häviäjä on se jonka ote lipeää.

sormiluu /sˈormɪluː/ (n)
Zehenknochen
  sormen luu

sormus /sˈormus/ (n)
Ring
  sormen ympäri tuleva rengas, sormessa pidettävä koru

sormustin /sˈormustɪn/ (n)
Fingerhut
  sormen päällä ommeltaessa käytettävä suojus

sorsa /sˈorsa/ (n)
Erpel, Ente, Wildente
  sorsien heimon () lintu, joko varsinainen sorsa, eli puolisukeltajasorsa tai sukeltajasorsa

sortaja /sˈortaja/ (n)
Unterdrücker
  henkilö, joka sortaa jotakuta

sortsit /sˈortsɪt/ (n)
Shorts
  vaate, jota sekä miehet että naiset käyttävät lantion alueen ja reisien yläosan peittämiseen; lyhyet, korkeintaan reiden puoliväliin ulottuvat housut

sorva /sˈorva/ (n)
Rotfeder
  särkeä muistuttava kala (Scardinius erythrophthalmus), jolla on kuitenkin punaiset evät ja keltaiset silmät

sorvi /sˈorvɪ/ (n)
Drehmaschine, Drehbank
  pyörivän kappaleen työstöön käytettävä lastuavan työstön työkone, jossa paikallaan oleva terä irrottaa työstökohteesta materiaalia

sosiaalifasismi /sˈosɪˌaːlɪfasˌismɪ/ (n)
Sozialfaschismus
  sosiaalidemokratia, sosialidemokratia Kominternin ideologiassa

sosiaalinen media /sˈosɪˌaːlɪnen mˈedɪa/ (n)
Social Media
  verkkoviestintäympäristöt, joissa käyttäjällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja

sosialismi /sˈosɪalˌismɪ/ (n)
Sozialismus
  vastauksena teollistumisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin ongelmiin kehittynyt ryhmä erilaisia ideologioita, joissa omaisuus ja tulonjako halutaan pitää yhteiskunnallisen sääntelyn alaisena yksilöiden tai markkinavoimien sijaan

sosialisti /sˈosɪalˌistɪ/ (n)
Sozialist
  sosialismia kannattava henkilö; usein henkilö joka kiinnittää huomiota tulonjakokysymyksiin

sosialistinen /sˈosɪalˌistɪnen/ (adj)
sozialistisch
  sosialistisen politiikan mukainen, siihen liittyvä

sosialistisen työn sankari /sˈosɪalˌistɪsen tˈyøn sˈaŋkarɪ/ (n)
Held der sozialistischen Arbeit
  (historia) Neuvostoliitossa 1938–1991 erityisistä saavutuksista talouden ja kulttuurin alalla myönnetty arvonimi; henkilö, joka on saanut ko. arvonimen

sosiologi /sˈosɪˌoloɡɪ/ (n)
Soziologe, Soziologin
  sosiologian tutkija

sosiologia /sˈosɪˌoloɡˌia/ (n)
Soziologie, Gesellschaftskunde
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva sosiaalisia järjestelmiä sekä yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntien välisiä sosiaalisia suhteita tutkiva käyttäytymistiede

sota /sˈota/ (n)
Krieg
  väkivaltainen yhteenotto kahden tai useamman järjestäytyneen osapuolen, useimmiten valtioiden, aseistettujen joukkojen välillä sotatilan vallitessa

sotaherra /sˈotahˌerra/ (n)
Kriegsherr
  vallanpitäjä, jonka valta pohjautuu yksinomaan voimaan ilman legitimiteettiä, etenkin valtiossa jossa keskusvalta on heikko tai sitä ei ole

sotakirves /sˈotakˌirves/ (n)
Kriegsbeil
  kirves, joka oli suunniteltu erityisesti taisteluvälineenä käytettäväksi

sotavanki /sˈotavˌaŋkɪ/ (n)
Kriegsgefangener, Kriegsgefangene
  sodassa vihollisen vangiksi joutunut sotilas tai siviili

sotavento /sˈotavˌento/ (n)
Sotavento-Kreol
  toinen kapverdenkreolin kielen päämurteista

sotilaallinen /sˈotɪlˌaːllɪnen/ (adj)
militärisch
  sotaa, sodankäyntiä, sotilastointa koskeva, niiden alaan t. piiriin kuuluva, niissä esiintyvä, niille ominainen, niiden tarkoitusperää palveleva

sotilas /sˈotɪlas/ (n)
Soldat, Soldatin
  sotajoukkoihin kuuluva henkilö; armeijan tai muun järjestäytyneen joukon aseistettu ja univormua kantava jäsen
Bauer
  (šakki) šakki-pelin nappula: ♙ tai ♟

sotilashenkilö /sˈotɪlˌasheŋkˌilø/ (n)
Militärperson
  puolustuslaitoksessa palvelevien henkilöiden sotilasarvosta riippumaton yleisnimitys, jota käytetään erityisesti kantahenkilökuntaan kuuluvista, mutta ei armeijan siviilihenkilöstöstä

sotilasjuntta /sˈotɪlˌasjuntːa/ (n)
Junta
  sotilasdiktatuurissa hallitusvaltaa käyttävä ryhmä

sotilaskarkuri /sˈotɪlˌaskarkˌurɪ/ (n)
Deserteur
  yksiköstään luvatta pitemmäksi ajaksi poistunut sotilas

soul /sˈoul/ (n)
Soul, Soulmusik
  soul-musiikki, populaarimusiikin tyylilaji

soutaa /sˈoutaː/ (v)
rudern
  liikuttaa alusta haluttuun kulkusuuntaan käyttäen yhtä tai useampaa airoparia hankaimissaan, joskus vain yksittäistä airoa hankaimeen sijoitettuna

soutuvene /sˈoutuvˌene/ (n)
Ruderboot
  pieni airoilla liikuteltava eli soudettava vene

sovellus /sˈovellus/ (n)
Anwendung, App, Applikation
  jonkin teorian tai mallin käyttäminen käytännössä

sovinto /sˈovɪnto/ (n)
Einigung, Versöhnung
  sopu, yhteinen näkemys osapuolten välillä; tehty sopimus

sovittelija /sˈovɪtːˌelɪja/ (n)
Vermittler
  henkilö, joka sovittelee (riitaa)

spektri /spˈektrɪ/ (n)
Spektrum
  säteilyn taajuusjakauma

sperma /spˈerma/ (n)
Sperma
  siemenneste

spermapankki /spˈermapˌaŋkːɪ/ (n)
Samenbank
  laboratorio tai laitos, jossa säilytetään siemennestettä myöhempää keinohedelmöitystä varten

spiraaligalaksi /spˈiraːlˌiɡalˌaksɪ/ (n)
Spiralgalaxie
  kierteisgalaksi

sponsoroida /spˈonsorˌoida/ (v)
sponsern
  tukea rahallisesti; olla jonkun sponsori

spontaani /spˈontaːnɪ/ (adj)
spontan
  oma-aloitteinen, ohjailematon

squash /skˈuash/ (n)
Squash
  suljetulla kentällä seinää vasten palloa lyömällä pelattava vauhdikas pallopeli

srilankalainen /srˈilaŋkalˌainen/ (adj)
sri-lankisch
  Sri Lankaan kuuluva tai siihen liittyvä

srilankalainen /srˈilaŋkalˌainen/ (n)
Sri-Lanker, Sri-Lankerin
  Sri Lankasta kotoisin oleva ihminen tai sen kansalainen

stadi /stˈadɪ/ (n)
Stadt
  kaupunki

stadion /stˈadɪon/ (n)
Stadion
  antiikin kreikkalainen pituusyksikkö, joka oli n. 160–220 m paikkakunnasta riippuen
  urheilukenttä, jota ympäröi kokonaan tai osittain katsomorakennelma, myös stadioni

stalinismi /stˈalɪnˌismɪ/ (n)
Stalinismus
  Josif Stalinin oppien mukainen jyrkkä kommunismin suuntaus ja poliittinen järjestelmä; sisälsi nopean teollistamisen, teorian sosialismista yhdessä maassa, keskitetyn hallinnon, maatalouden kollektivisoinnin, henkilökultin johtajuudessa ja muiden maiden kommunistipuolueiden alistamisen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen alaisuuteen

standaari /stˈandaːrɪ/ (n)
Standarte
  pienikokoinen, välittömästi tankoon kiinnitettävä lippu

statiivi /stˈatɪːvɪ/ (n)
Stativ
  (varsinkin laboratoriossa) jonkin kannattelemiseen käytettävä tukiteline

steele /stˈeːle/ (n)
Stele
  pystyssä oleva, koristeltu tai kirjoitettu kivilaatta, joihin kirjoitettiin julkisia päätöksiä tai niitä pystytettiin haudoille

stereotypia /stˈereˌotypˌia/ (n)
Stereotypie
  (sosiaalipsykologia) mielikuva tai käsitys tietynlaisesta (ihmis)tyypistä; kaavamainen, vahvasti yksinkertaistettu käsitys jostakin

steriili /stˈerɪːlɪ/ (adj)
steril, unfruchtbar
  lisääntymiskyvytön, hedelmätön

stoalaisuus /stˈoalˌaisuːs/ (n)
Stoa
  filosofinen koulukunta, johon yhdistetään mielenrauhan tavoittelu ja tunteiden hillintä

stondis /stˈondɪs/ (n)
Ständer
  erektio

strategi /strˈateɡɪ/ (n)
Stratege
  henkilö, joka suunnittelee strategioita

strategia /strˈateɡˌia/ (n)
Strategie
  organisaation pitkän aikavälin kehityssuunta ja -ulottuvuus, jonka avulla muuttuvassa ympäristössä voimavaroja ja kykyjä järjestelemällä saavutetaan etuja kilpailussa

stratifiointi /strˈatɪfɪˌointɪ/ (n)
Stratifikation
  kylmäkäsittely, jolla katkaistaan siementen lepokausi ja käynnistetään itäminen

stressata /strˈessata/ (v)
stressen
  aiheuttaa stressiä

stressi /strˈessɪ/ (n)
Druck
  (fysiologia) yksilössä muodostuva henkinen vaste ulkoisiin vaikutuksiin ja niiden muodostamaan uhkaan, stressivaikutus

stressitesti /strˈessɪtˌestɪ/ (n)
Stresstest
  laitoksen, yrityksen tai järjestelmän poikkeuksellisten olojen kestävyyttä tutkiva kokeilu tai selvitys

strippari /strˈipːarɪ/ (n)
Stripper, Stripperin
  eroottinen tanssija, joka riisuuntuu esiintyessään

strontium /strˈontium/ (n)
Strontium
  eräs alkuainemetalli

struuma /strˈuːma/ (n)
Kropf
  kilpirauhasen suurentuma

subakuutti sklerosoiva panenkefaliitti /sˈubakˌuːtːɪ sklˈerosˌoiva pˈaneŋkˌefalˌiːtːɪ/ (n)
Subakute sklerosierende Panenzephalitis
  tuhkarokon jälkitautina tunnettu aivojen yleistulehdus, jonka kuolleisuus on hoitamattomana 95 % ja hoidettunakin 50 %

subjekti /sˈubjektɪ/ (n)
Subjekt, Satzgegenstand
  kohde, se mistä jotakin lausutaan; olio, joka ajattelee, tajuaa ja toimii
  alus, lauseenjäsen, joka kertoo predikaatin ilmaiseman tekemisen tekijän tai kokijan. Suomen kielessä subjektin sijamuoto on nominatiivi, partitiivi tai genetiivi.
Satzgegenstand, Subjekt
  hallitsijan alamainen

subjektiivinen /sˈubjektˌiːvɪnen/ (adj)
subjektiv
  sellainen, joka koskee subjektia, subjektille kuuluva tai subjektille ominainen

subjektiivisuus /sˈubjektˌiːvɪsuːs/ (n)
Subjektivität
  subjektivismiin tukeutuva asenne; henkilön luontainen ominaispiirre

sublimoituminen /sˈublɪmˌoitumɪnen/ (n)
Sublimation
  aineen olomuodonmuutos suoraan kiinteästä kaasuksi ilman nestemäistä välitilaa

substantiivi /sˈubstantˌiːvɪ/ (n)
Substantiv, Dingwort, Hauptwort
  . nomineihin kuuluva sana, joka merkitsee asioiden, esineiden, aikajaksojen, henkilöiden, paikkojen jne. nimityksiä; jakaantuvat kahteen pääryhmään: yleisnimiin eli appellatiiveihin ja erisnimiin eli propreihin

substantiivinen /sˈubstantˌiːvɪnen/ (adj)
substantivisch
  substantiivin tavoin toimiva

subtrooppinen /sˈubtroːpːɪnen/ (adj)
subtropisch
  trooppisen ja lauhkean vyöhykkeen väliselle subtropiikille ominainen

subventio /sˈubventˌio/ (n)
Subvention, Zuschuss
  tukipalkkio, erityisesti kannattamattomasta liiketoiminnan harjoittamisesta maksettava tuki

sudenpentu /sˈudempˌentu/ (n)
Wölfling
  7–10-vuotias partiolainen

suhde /sˈuhde/ (n)
Beziehung
  asioiden välinen keskinäinen riippuvuus ja vuorovaikutus

suihku /swˈihku/ (n)
Dusche
  tavallisesti kylpyhuoneessa sijaitseva paikka, jossa ihminen käy peseytymässä

suihkugeeli /swˈihkuɡˌeːlɪ/ (n)
Duschgel
  geelimäinen saippua, jota käytetään suihkussa peseytymisessä

suihkukone /swˈihkukˌone/ (n)
Düsenflugzeug, Düsenjet, Düsenmaschine, Jet
  suihkulentokone, yhden tai useamman suihkumoottorin kuljettama lentokone

suihkulähde /swˈihkulˌæhde/ (n)
Springbrunnen, Fontäne
  keinotekoisesti vettä vesiputouksen tai vesisuihkun omaisesti lennättävä monumentti

suihkumoottori /swˈihkumˌoːtːorɪ/ (n)
Düsentriebwerk, Strahltriebwerk
  lentokoneissa usein käytettävä moottori, jossa kiihdytetty ilman ulosvirtaus sen perästä synnyttää työntövoimaa; useita erilaisia

suihkuseurapiiri /swˈihkusˌeurapˌiːrɪ/ (n)
Jetset
  rikkaiden, maailmaa matkustavien ihmisten seurapiiri

suisto /swˈisto/ (n)
Delta, Flussdelta, Mündung, Mündungsdelta
  joen laskualue, delta

sujua /sˈujua/ (v)
ablaufen, abrollen
  edetä (toivotulla tavalla)

sukellusvene /sˈukellˌusvene/ (n)
Unterseeboot, U-Boot
  pinnalla liikkumisen lisäksi veden alla sukelluksissa omatoimiseen liikkumiseen pystyvä alus

sukeltaa /sˈukeltaː/ (v)
tauchen
  uida veden alla
  hypätä veteen

sukeltaja /sˈukeltˌaja/ (n)
Taucher
  se, joka sukeltaa, veden alla liikkuja

sukka /sˈukːa/ (n)
Socke, Strumpf
  jalkaterän ja nilkan sekä mahdollisesti muutakin jalkaa peittävä vaatekappale

sukkapuikko /sˈukːapwˌikːo/ (n)
Strumpfnadel
  villasukkien tms. kutomiseen käytettävät puikot

suklaa /sˈuklaː/ (n)
Schokolade
  kaakaomassasta ja -voista sekä sokerista valmistettava makeinen

suklaalevy /sˈuklaːlˌevy/ (n)
Schokoladentafel
  suklaa myytynä ohueksi levyksi valettuna

suksi /sˈuksɪ/ (n)
Ski
  lumella liukuen liikkumiseen tarkoitettu, jalkineeseen kiinnitettävä väline

suku /sˈuku/ (n)
Verwandtschaft
  sosiaalinen ryhmä, joka jakautuu äidin ja isän sukulaisiin sekä lapsiin
Genus, Geschlecht
  joissakin kielissä lähinnä nominien suvullista jakoa tarkoittava termi, joka voi käydä ilmi esimerkiksi sanan artikkelista

sukulainen /sˈukulˌainen/ (n)
Verwandte, Verwandter
  samaan sukuun kuuluva henkilö

sukunimi /sˈukunˌimɪ/ (n)
Nachname, Familienname, Zuname
  yleensä vanhemmilta, lapsille periytyvä erisnimi, joka ilmaisee lapsen kuuluvan tiettyyn sukuun ja erottaa lapsen toisista etunimeltään samannimisistä henkilöistä

sukupolvi /sˈukupˌolvɪ/ (n)
Generation, Geschlecht
  ihmiset, jotka ovat vanhempiensa jälkeläisiä ja keskenään samassa polvessa, kuten lapsia tai lapsenlapsia

sukupuoli /sˈukupˌuolɪ/ (n)
Geschlecht
  suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin

sukupuolielin /sˈukupˌuolielɪn/ (n)
Geschlechtsorgan
  lisääntymiseen käytettävä elin, joka erottaa sukupuolet toisistaan; miehen penis tai naisen emätin

sukupuolitauti /sˈukupˌuolɪtˌautɪ/ (n)
Geschlechtskrankheit
  sairaus, joka leviää lähinnä sukupuoliyhteydessä

sukupuoliyhdyntä /sˈukupˌuoliyhdˌyntæ/ (n)
Beischlaf, Geschlechtsverkehr, sexuelle Vereinigung
  seksuaalinen tapahtuma, jossa siitin on emättimessä; kädellisten menetelmä käynnistää suvunjatkuminen

sulattaa /sˈulatːaː/ (v)
schmelzen
  saattaa nestemäiseen olotilaan lämpötilaa nostamalla

sulautua /sˈulautˌua/ (v)
eins werden, verschmelzen
  muuntua yhteen tai yhdeksi jonkun tai jonkin kanssa

sulfaatti /sˈulfaːtːɪ/ (n)
Sulfat
  sulfaatti-ioni, rikin ja hapen muodostama anioni, SO₄-2

sulhanen /sˈulhanen/ (n)
Bräutigam
  naimisiin menevän henkilön tuleva aviomies

suljettu /sˈuljetːu/ (adj)
geschlossen, zu
  kiinni laitettu tai kiinni oleva

suljettu joukko /sˈuljetːu jˈoukːo/ (n)
abgeschlossene Menge
  joukko, jonka komplementti on avoin

suljin /sˈuljɪn/ (n)
Verschluss
  laite tai osa, jolla suljetaan

sulka /sˈulka/ (n)
Feder
  kookas jäykkä höyhen

sulkakynä /sˈulkakˌynæ/ (n)
Feder, Kiel
  linnun sulan ontto varsiosa
Feder
  linnun sulasta tehty kynä

sulkapallo /sˈulkapˌallo/ (n)
Federball, Badminton
  mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa (kaksinpeli) tai kaksi paria (nelinpeli)
Federball
  kyseisessä pelissä mailoilla lyötävä peliväline

sulkava /sˈulkava/ (n)
Zope, Pleinze
  (eläintiede) Särkikalojen heimon planktonia ja pohjaeläimiä syövä makean veden parvikala (), jota tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa, myös paikoin eteläisellä rannikkoalueella. Sulkavan selkäevä on korkea, pitkässä peräevässä on 37 — 46 eväruotoa.

sulkea /sˈulkea/ (v)
zumachen, schließen
  tukkia reikä, reitti, tietovuoto; laittaa ovi, luukku tai vastaava kulkuaukon tukkeeksi; kiinnittää korkki tai tulppa

sulkeet /sˈulkeːt/ (n)
Parenthese
  merkit, joiden sisälle kirjoitetaan tekstiin liittyvä, ympäröivästä lauserakenteesta irrallinen sivuhuomio, (- ja )-merkit

sulkia /sˈulkɪa/ (v)
mausern
  (linnusta) viettää sulkasadon aikaa

sulkumestari /sˈulkumˌestarɪ/ (n)
Schleusenmeister
  vesialtaiden välisessä kanavassa sulkuporttien toimintaa ja kanavan liikennettä ohjaava ja valvova työntekijä

sulttaani /sˈultːaːnɪ/ (n)
Sultan
  islamilaisessa maailmassa käytetty hallitsijan arvonimi

summa /sˈumma/ (n)
Summe
  yhden tai useamman luvun yhteenlaskun tulos, aritmeettinen summa

sumo /sˈumo/ (n)
Sumo
  japanilainen urheilulaji, jossa kilpailijat yrittävät työntää ja töniä toisensa pois rajatulta alueelta; sumopaini

sumopaini /sˈumopˌainɪ/ (n)
Sumo
  japanilainen kamppailulaji, jossa kaksi ottelijaa pyrkivät työntämään toisensa astumaan ympyrän muotoisen ringin ulkopuolelle

sumu /sˈumu/ (n)
Nebel
  lähellä maata olevassa ilmakerroksessa esiintyvä, maahan kosketuksissa oleva, näkyvyyttä huonontava leijailevien hienojakoisten vesipisaroiden muodostuma
  kaasun tai irtonaisen aineen muodostama pilvi tähtienvälisessä avaruudessa

sunnuntai /sˈunnuntai/ (n)
Sonntag
  viikon viimeinen päivä Euroopassa ja muissa maissa, jotka käyttävät ISO 8601 -standardia, päivä lauantain ja maanantain välissä

suo /sˈuo/ (n)
Sumpf, Moor
  soistumisen synnyttämä ainakin osan vuodesta kosteana oleva monimuotoinen kasviyhdyskunta, jossa muodostuu turvetta

suodatin /sˈuodatɪn/ (n)
Filter
  suodattamiseen tarkoitettu laite; laite, joka erottaa aineet lioksesta, suspensiosta tai seoksesta

suodatinpussi /sˈuodatˌimpussɪ/ (n)
Kaffeefilter
  ohut paperinen pussi, joka suodattaa kahvin kahvinporoista

suodattaa /sˈuodatːaː/ (v)
filtern, filtrieren
  erottaminen kiinteitä aineita nesteestä tai kaasusta suodattimella, joka päästää läpi vain tiettyä kokoa pienemmät osat

suoja /sˈuoja/ (n)
Schutz
  esine, laite, aine joka suojaa
Tauwetter
  suojasää

suojasää /sˈuojasæː/ (n)
Tauwetter
  talvinen sää, jossa lämpötila on yli nolla astetta

suojatie /sˈuojatie/ (n)
Zebrastreifen, Schutzweg
  jalankulkijoiden turvalliseen kadun tai tien ylittämiseen tarkoitettu erityisesti merkitty kohta

suojatyöpaikka /sˈuojatˌyøpaikːa/ (n)
Sinekure
  muiden henkilölle järjestämä työpaikka, jossa on vain pieni riski joutua irtisanotuksi tai lomautetuksi; tällainen työpaikka sijaitsee julkisella sektorilla ja käsitteeseen liitetään myös ajatus kevyemmästä työtahdista sekä työn erilaisesta luonteesta kuin yksityisellä sektorilla; poliittisin perustein saatu julkishallinnon työpaikka; voi olla henkilöä varten luotu virka; sinekyyri, laiskanvirka

suojaväri /sˈuojavˌærɪ/ (n)
Tarnfarbe
  väri joka sulautuu hyvin ympäristön väreihin ja auttaa kätkeytymään tai maastoutumaan

suokukko /sˈuokukːo/ (n)
Kampfläufer
  keskikokoinen kurppien heimon kahlaaja ()

suola /sˈuola/ (n)
Salz, Kochsalz
  ioniyhdiste, ionisidosten muodostama yhdiste. Ionisidoksinen kiinteä ja kiteinen aine, jossa kationina on usein jokin metalli-ioni, anionina taas epämetalli-ioni tai jokin moniatominen ioni

suolainen /sˈuolainen/ (adj)
salzig
  suolan makuinen, suolaa sisältävä; liiaksi suolaa sisältävä

suolata /sˈuolata/ (v)
salzen
  säilöä suolalla, käsitellä ruoka suolalla ennen kypsentämistä

suoli /sˈuolɪ/ (n)
Darm, Eingeweide
  (elimistö) ruoansulatuskanavan osa

suomalainen /sˈuomalˌainen/ (adj)
finnisch
  Suomesta peräisin oleva tai Suomeen liittyvä

suomalainen /sˈuomalˌainen/ (n)
Finne, Finnländerin, Finnländer Finnin
  pysyvästi Suomessa asuva henkilö
  Suomen kansalainen
  syntyperältään suomalainen

suomalais-ugrilainen /sˈuomalaisˈuɡrɪlˌainen/ (adj)
finnisch-ugrisch
  (kansatiede) kansatieteellisesti suomensukuinen tai suomensukuisuuteen liittyvä

suomeksi /sˈuomeksɪ/ (adv)
auf Finnisch
  suomen kielellä, suomen kielelle

suomenajokoira /sˈuomenˌajokˌoira/ (n)
Finnenbracke
  pienriistaa ajava suomalainen koirarotu

suomettua /sˈuometːˌua/ (v)
finnlandisieren
  (muita länsimaita, erityisesti Länsi-Saksaa, koskien) tulla Suomen kaltaisesti myötämieliseksi Neuvostoliittoon liittyvissä kysymyksissä

suomettuminen /sˈuometːˌumɪnen/ (n)
Finnlandisierung
  nimitys, jolla jonkin tahon harjoittama politiikka rinnastettiin Suomen myötämieliseen suhtautumiseen Neuvostoliittoon kylmän sodan aikana

suomi /sˈuomɪ/ (n)
Finnisch
  suomen kieli; suomalais-ugrilainen kieli, jota puhutaan pääosin Suomessa , kielitunnukset: (ISO 639-1)fi ja (ISO 639-2, ISO 639-3) fin

suonikohju /sˈuonɪkˌohju/ (n)
Krampfader
  sairaalloinen laskimon laajentuma tavallisesti sääressä

suopa /sˈuopa/ (n)
Schmierseife, Sulfatseife
  saippua, jaka koostuu rasvahappojen kaliumsuoloista

suopursu /sˈuopursu/ (n)
Sumpfporst
  kanervakasveihin kuuluva valkokukkainen varpukasvi , aiemmin Ledum palustre

suora /sˈuora/ (adj)
gerade
  mutkaton, kaartumaton, suuntaansa muuttamaton

suora /sˈuora/ (n)
Gerade
  suora kulkuväylä tai sen osa
Straße, Flöte, Sequenz
  nyrkkeilyssä isku, jossa käsivarsi ojentuu suoraksi

suora kulma /sˈuora kˈulma/ (n)
recht Winkel
  kulma, jonka asteluku on 90°

suorasukainen /sˈuorasukˌainen/ (adj)
ungehobelt, unverblümt
  sellainen, joka sanoo tai tekee asiat kaunistelematta, varsinkin epäkohteliaasti tai tahdittomasti

suoritin /sˈuorɪtɪn/ (n)
Prozessor
  elektroniikan komponentti, joka toteuttaa tietokoneohjelman konekielisiä käskyjä; prosessori

suosikki /sˈuosɪkːɪ/ (n)
Favorit, Günstling, Idol
  asia, jota joku pitää ehdottomasti parhaana lajissaan

suosittaa /sˈuosɪtːaː/ (v)
empfehlen
  esittää jokin asia suosittavana, hyvänä, kannattavana; suositella

suosittu /sˈuosɪtːu/ (adj)
beliebt, populär
  suosiossa oleva

suostua /sˈuostua/ (v)
zusagen
  vastata myöntävästi pyyntöön tehdä jotakin

suostutella /sˈuostutella/ (v)
widerraten, überreden
  () suostuttaa; pyrkiä saamaan joku suostumaan johonkin

suoti /sˈuotɪ/ (adj)
fuchs
  rautias, raudikko

superemäs /sˈuperemæs/ (n)
Superbase
  mikä tahansa erittäin voimakas emäs; täsmällistä tieteellistä määritelmää ei toistaiseksi ole esitetty

superhappo /sˈuperhˌapːo/ (n)
Supersäure
  happo, jonka happamuus on suurempi kuin 100-prosenttisella rikkihapolla

superkondensaattori /sˈuperkˌondensˌaːtːorɪ/ (n)
Superkondensator, Ultrakondensator
  eräs kondensaattorin tyyppi, jolle ovat ominaisia suuri sisäinen resistanssi ja kyky varastoida energiaa huomattavasti enemmän kuin muun tyyppiset kondensaattorit

superlatiivi /sˈuperlatˌiːvɪ/ (n)
Superlativ
  yliaste, vertailuaste, joka ilmaisee komparaation korkeimman asteen.

supernova /sˈupernˌova/ (n)
Supernova
  tähden räjähdys, joka voi syntyä kahdella eri tavalla

supikoira /sˈupɪkˌoira/ (n)
Marderhund
  Itä-Aasiasta lähtöisin oleva koiraeläin (), joka on levinnyt istutettuna myös Ural-vuoriston länsipuolelle ja kulkeutunut meille jäädäkseen

supistaminen /sˈupɪstˌamɪnen/ (n)
Abkürzung
  (matematiikka) murtoluvun tai lausekkeen sieventäminen jakamalla osoittaja ja nimittäjä samalla luvulla
Abbau
  (yleiskieli) tilan, toiminnan laajuuden, työntekijämäärän tms. vähentäminen

suppilo /sˈupːɪlo/ (n)
Trichter
  torvimainen, toisesta päästään avarasuinen, toisesta päästä putkimaiseksi kapeneva pohjaton astia, jota käytetään esimerkiksi valutettaessa nestettä suppeasuiseen tilaan

suppilovahvero /sˈupːɪlovˌahvero/ (n)
Trompetenpfifferling
  vahveroihin kuuluva erinomainen, muodoltaan torvimainen ruokasieni (Cantharellus tubaeformis), joka ei tarvitse ruoaksi laitettaessa esikäsittelyä

surra /sˈurra/ (v)
trauern
  olla alakuloinen jonkin takia (erit. jonkun kuoleman takia), tuntea surua

suru /sˈuru/ (n)
Trauer
  murhe, alakuloisuuden tunne, jonkin traagisen tapahtuman, kuten läheisen ihmisen menetyksen, aikaansaama pitkäaikainen mielialan muutos

surullinen /sˈurullɪnen/ (adj)
traurig
  huonolla mielialalla oleva, alakuloinen

suržyk /sˈurʒyk/ (n)
Surschyk, Suržyk
  ukrainan ja venäjän sekakieli (ukr. "sekaleipä")

susi /sˈusɪ/ (n)
Wolf
  Suomenkin luonnossa elävä petoeläin ()

suspensio /sˈuspensˌio/ (n)
Suspension
  aine, jossa nesteeseen on sekoittunut hienojakoista liukenematonta kiinteää ainetta, joka ei erotu nesteestä

suti /sˈutɪ/ (n)
Pinsel
  pensseli, sivellin

suu /sˈuː/ (n)
Mund, Maul
  suuaukosta alkava suuontelo, joka päättyy kitasolaan, josta alkaa ruoansulatuskanava; tällä alueella olevat toiminnalliset elimet kuuluvat suuhun

suudella /sˈuːdella/ (v)
küssen
  antaa suudelma

suukappale /sˈuːkapːˌale/ (n)
Kopfstück, Mundstück
  (musiikki) vaskipuhaltimen tai puupuhaltimien se osa, joka on kosketuksissa soittajan huuliin tai aivan lähellä huulia

suukapula /sˈuːkapˌula/ (n)
Knebel
  puhumisen estämiseksi suun eteen sidottu kangas tms.

suulaki /sˈuːlakɪ/ (n)
Gaumen
  suuontelon katto, joka jakautuu kovaan ja pehmeään suulakeen

suullinen /sˈuːllɪnen/ (adj)
mündlich
  sellainen, joka on ilmaistu tai toteutettu suullisesti, suusanallinen

suunnata /sˈuːnnata/ (v)
ausrichten, richten
  ottaa suunta tai kurssi johonkin

suunnaton /sˈuːnnaton/ (adj)
immens
  erittäin suuri, valtava

suunnistus /sˈuːnnɪstus/ (n)
Orientierungslauf
  urheilulaji, jossa kartan ja kompassin avulla suunnistetaan rastien välillä

suunnitella /sˈuːnnɪtella/ (v)
planen, ausarbeiten
  ajatella mielessään jotakin, jonka tulee tulevaisuudessa tekemään, aikoa

suunnitelma /sˈuːnnɪtˌelma/ (n)
Plan
  etukäteen pohdittu asia, joka aiotaan toteuttaa tulevaisuudessa

suunta /sˈuːnta/ (n)
Richtung
  tavoitteena tai kohteena oleva konkreettinen tai kuvaannollinen sijainti, asema tai tila suhteessa vallitsevaan

suuntavilkku /sˈuːntavˌilkːu/ (n)
Blinker
  moottoriajoneuvon tavallisesti kyljessä ja etu- ja takavalojen yhteydessä sijaitseva vilkkuva lamppu, joka ilmaisee sen mihin suuntaan ajoneuvo on kääntymässä sen avulla kummalla puolella ajoneuvoa lamppu vilkkuu

suuontelo /sˈuːontˌelo/ (n)
Mundhöhle
  selkärankaisten suuaukon ja nielun välinen ruoansulatuskanavan laajahko alkuosa

suure /sˈuːre/ (n)
Größe
  jokin yksiköin mitattava ominaisuus, esim. pituus

suurennuskone /sˈuːrennˌuskone/ (n)
Ver­grö­ße­rer, Ver­grö­ße­rungsapparat, Ver­grö­ße­rungsgerät
  (valokuvaus) pimiössä käytettävä laite, jolla negatiivikuva projisioidaan suurennoksena tai pienennöksenä vedostuspaperille

suurennuslasi /sˈuːrennˌuslasɪ/ (n)
Lupe, Vergrößerungsglas
  kupera linssi, jonka läpi katsottaessa esineet näyttävät suurennetuilta

suurentaa /sˈuːrentaː/ (v)
vergrößern
  tehdä suureksi tai suuremmaksi

suuri /sˈuːrɪ/ (adj)
groß, ausgewachsen, erheblich
  kookas, mittava, laaja tilavuudeltaan tai ulkomitoiltaan suuri
gross
  niistä duurin intervalleista, jotka eivät ole puhtaita

suurkaupunki /sˈuːrkaupˌuŋkɪ/ (n)
Großstadt
  kaupunki, jossa on paljon asukkaita

suurlähettiläs /sˈuːrlæhˌetːɪlæs/ (n)
Botschafter
  korkein diplomaattinen edustaja toisessa maassa

suurlähetystö /sˈuːrlæhetˌystø/ (n)
Botschaft
  suurlähettilään johtama valtion diplomaattinen edustusto toisessa valtiossa

suuruus /sˈuːruːs/ (n)
Größe
  se, että jokin tai joku on suuri

suusyöpä /sˈuːsyøpæ/ (n)
Mundkrebs
  useimmiten tupakoinnista aiheutuva syöpä, jonka yleisimmät muodot ovat huulisyöpä, kielisyöpä, sylkirauhassyöpä ja suuontelon syöpä

suutari /sˈuːtarɪ/ (n)
Schuhmacher, Schuster
  jalkineiden valmistaja tai korjaaja

suutin /sˈuːtɪn/ (n)
Diffusor, Düse
  virtausta ohjaava laite, jolla saadaan paineistetulle (kaasulle, puolijähmeälle, jähmeälle) aineelle käytössä tarvittava muoto, koko, paine, alkunopeus ja suunta sekä pyörteetön virtaus

suutra /sˈuːtra/ (n)
Sutra
  buddhalaisuuden ja hindulaisuuden pyhiä kirjoituksia

suuvesi /sˈuːvesɪ/ (n)
Mundspülung, Mundwasser
  hengitystä raikastava liuos, jota purskutellaan suussa

suvereeni /sˈuverˌeːnɪ/ (adj)
eigenstaatlich
  jolla on alueellaan korkein päätäntävalta

suvereniteetti /sˈuverˌenɪtˌeːtːɪ/ (n)
Souveränität
  ylin valta, itsenäisyys, täydellinen riippumattomuus

sveevi /svˈeːvɪ/ (n)
Sueben
  sveevit eräs germaaniheimo

sveitsiläinen /svˈeitsɪlˌæinen/ (adj)
schweizerisch
  Sveitsistä peräisin oleva tai Sveitsiin liittyvä

sveitsiläiskaarti /svˈeitsɪlˌæiskaːrtɪ/ (n)
Schweizergarde
  paavin henkivartiosto Vatikaanissa

sveitsinpaimenkoira /svˈeitsɪmpˌaimeŋkˌoira/ (n)
Sennenhund
  sveitsiläinen paimen- tai karjakoira, joka on perinteisesti työskennellyt Alpeilla ja sitä reunustavilla niityillä

svetisismi /svˈetɪsˌismɪ/ (n)
Svezismus
  ruotsin kielestä muuhun kieleen lainattu lauserakenne tai sana, joka on vastaanottavan kielen omien sääntöjen vastainen

swahili /svˈahɪlɪ/ (n)
Suaheli
  bantukieli, jota puhutaan laajalla alueella Itä-Afrikassa (kielitunnus: sw), suahili

syaani /sˈyaːnɪ/ (n)
türkis
  hiilen ja typen muodostama kemiallinen radikaali

syanidi /sˈyanˌidɪ/ (n)
Zyanid, Cyanid
  syaanihapon suola

sydän /sˈydæn/ (n)
Herz
  monilla eläimillä oleva verta pumppaava elin

sydänkohtaus /sˈydæŋkˌohtaus/ (n)
Herzinfarkt, Herzanfall
  sairauskohtaus, jossa osa sydänlihaksesta vaurioituu pysyvästi solujen tuhoutuessa hapenpuutteen takia

sykloidi /sˈykloidɪ/ (n)
Zykloide
  käyrä, joka voidaan ajatella syntyvän kun ympyrän kehällä oleva pisteen piirtämänä ympyrän vieriessä suoraa pitkin

sykloni /sˈyklonɪ/ (n)
Zyklon, Zyklone
  matalapaineenkeskus

syksy /sˈyksy/ (n)
Herbst
  kesän ja talven välinen vuodenaika

syli /sˈylɪ/ (n)
Klafter
  vanha pituusmitta ja syvyysmitta, joka vastaa suunnilleen levitettyjen käsien välistä etäisyyttä, myöhemmin kolme kyynärää eli noin 1,8 metriä

sylkeä /sˈylkeæ/ (v)
spucken, speien
  lennättää sylkeä suusta

sylki /sˈylkɪ/ (n)
Speichel
  sylkirauhasten erite, joka tekee mm. ruoan liukkaaksi nielemistä varten

sylkykuppi /sˈylkykˌupːɪ/ (n)
Spucknapf
  sylkemiseen tarkoitettu astia

sylvestreeni /sˈylvestrˌeːnɪ/ (n)
Sylvestren
  muun muassa tärpätissä esiintyvä terpeeneihin kuuluva nestemäinen hiilivety C10H16, joka on karvestreenin optinen isomeeri

symboli /sˈymboːlɪ/ (n)
Symbol
  erilaisiin asioihin ja käsitteisiin yhdistyvä tunnuskuva tai tunnusmerkki

symboliikka /sˈymboːlˌiːkːa/ (n)
Symbolik
  symbolien sisältöä ja niihin sisältyviä merkityksiä selvittävä oppi

symboloida /sˈymbolˌoida/ (v)
symbolisieren
  kuvata, esittää symbolisesti

symmetrinen /sˈymmetrɪnen/ (adj)
symmetrisch
  symmetrian mukainen

sympaattinen /sˈympaːtːɪnen/ (adj)
sympathisch
  sympatiaa tunteva, myötä elävä

sympatia /sˈympatˌia/ (n)
Mitgefühl, Sympathie
  myötätunto, toisen hyväksyminen

synagoga /sˈynaɡˌoɡa/ (n)
Synagoge
  juutalaisten temppeli

synergia /sˈynerɡˌia/ (n)
Synergie
  se, että kokonaisuus on suurempi kuin osiensa summa

synergistinen /sˈynerɡˌistɪnen/ (adj)
synergetisch
  synergismin mukainen

synkretistinen /sˈyŋkretˌistɪnen/ (adj)
synkretistisch
  synkretismin mukainen, siihen liittyvä

synninpäästö /sˈynnɪmpˌæːstø/ (n)
Absolution
  absoluutio, syntien anteeksiannon julistaminen synnintunnustuksen jälkeen jumalanpalveluksessa tai yksityisessä sielunhoidossa

synnitön /sˈynnɪtøn/ (adj)
sündenfrei, sündenlos
  sellainen, joka ei ole tehnyt syntiä

synnynnäinen /sˈynnynnˌæinen/ (adj)
angeboren
  myötäsyntyinen, syntymästä lähtien ollut

synnyttää /sˈynnytːæː/ (v)
gebären, datiivi niederkommen
  (naaraseläimestä) saada syntymään, tuoda jälkeläinen ulos kohdustaan tai munastaan kannettuaan sitä siellä raskauden ajan

synonymiikka /sˈynonymˌiːkːa/ (n)
Synonymik
  synonyymeja tutkiva kielitieteen haara

synonyymi /sˈynonˌyːmɪ/ (n)
Synonym
  samaa merkitsevä eli samanmerkityksinen sana

synonyyminen /sˈynonˌyːmɪnen/ (adj)
sinnverwandt
  samaa merkitsevä, samamerkityksinen, samanmerkityksinen

synonyymisanakirja /sˈynonˌyːmɪsˌanakˌirja/ (n)
Synonymwörterbuch
  kirja, jossa on listattu sanoille synonyymeja

syntaksi /sˈyntaksɪ/ (n)
Syntax
  luonnollisen tai formaalin kielen merkkien yhdistelyn säännöt ja niiden tutkimus

synteesi /sˈynteːsɪ/ (n)
Synthese
  teesin ja antiteesin yhdistyminen; yhdistävä menetelmä, yhdistäminen

synteettinen /sˈynteːtːɪnen/ (adj)
synthetisch
  synteesillä aikaansaatu, keinotekoisesti valmistettu, keinotekoinen

syntetisaattori /sˈyntetɪsˌaːtːorɪ/ (n)
Synthesizer
  1950-luvulla kehitetty elektroninen kosketinsoitin, elektronisesti ääniä ja efektejä tuottava laite

synti /sˈyntɪ/ (n)
Sünde
  uskonnon sääntöjen vastainen paha tai väärä teko

syntipukki /sˈyntɪpˌukːɪ/ (n)
Sündenbock
  (aiheettomasti) syyllisenä pidetty, syypää

syntymä /sˈyntymæ/ (n)
Geburt
  syntymistapahtuma, yksilön elämän alkaminen äidistä itsenäisenä

syntymämerkki /sˈyntymæmˌerkːɪ/ (n)
Muttermal
  syntymän aikaan esiintyvä, pysyvä ihon hyvänlaatuinen epäsäännöllisyys: valtaosa syntymämerkeistä muodostuu ihon ylipigmentaatiosta ja nämä syntymämerkit luokitellaan luomiksi, mutta osa muodostuu ihon poikkeuksellisesta verisuonettumisesta

syntymäpäivä /sˈyntymæpˌæivæ/ (n)
Geburtstag, Jahrestag
  päivä jona henkilö täyttää vuosia ja siihen liittyvä juhla
Geburtsdatum
  päivämäärä, jona henkilö on syntynyt
Jahrestag, Hochzeitstag
  syntymän vuosipäivä

syntymäpäivälahja /sˈyntymæpˌæivælˌahja/ (n)
Geburtstagsgeschenk
  syntymäpäivän juhlistamiseksi annettu lahja

syntymätön /sˈyntymætøn/ (adj)
ungeboren
  joka ei ole syntynyt

syntyperä /sˈyntypˌeræ/ (n)
Herkunft, Abkunft, Geburt
  se, millaisille vanhemmille on syntynyt, esimerkiksi mihin yhteiskuntaluokkaan tai kansaan kuuluville

syntyperäinen /sˈyntyperˌæinen/ (adj)
gebürtig
  syntymästään asti jonkin paikkakunnan asukkaana oleva tai siellä syntynyt

syntyä /sˈyntyæ/ (v)
gebären
  alkaa elää itsenäisenä emostaan: tulla ulos emon kohdusta tai munasta, käytetään myös ihmisestä
entstehen
  saada alkunsa

syrjintä /sˈyrjɪntæ/ (n)
Diskriminierung
  ihmisryhmään tai yhteen ihmiseen kohdistuva (yleensä negatiivinen) eriarvoistava kohtelu

syrjäytynyt /sˈyrjæytynyt/ (adj)
aus dem Wege geräumt, beiseitegesetzt, hintangesetzt
  jostain sivuun vetäytynyt tai jäänyt

sysimusta /sˈysɪmˌusta/ (adj)
pechschwarz
  tumman musta, ei heijasta valoa ollenkaan

sytosiini /sˈytosˌiːnɪ/ (n)
Cytosin
  nukleiinihappojen sisältämä emäs, joka muodostaa parin guaniinin kanssa

syttyä /sˈytːyæ/ (v)
angehen, entzünden
  alkaa palaa, leimahtaa (tuleen), ottaa tulta

sytytin /sˈytytɪn/ (n)
Feuerzeug
  kaasutoiminen tulentekoväline
Sterter
  (sähkö) komponentti, jolla sytytetään loisteputket

sytyttää /sˈytytːæː/ (v)
zünden, anzünden
  käynnistää palamisreaktio, laittaa tuli palamaan

sytytyspuola /sˈytytˌyspuola/ (n)
Zündspule
  ottomoottorin sytytysjärjestelmän osa, joka synnyttää bensiinimoottorissa tarvittavan sytytysjännitteen; sytytysmuuntaja

sytytystulppa /sˈytytˌystulpːa/ (n)
Zündkerze
  ottomoottorin osa, jonka elektrodien välille syntyvä kipinä sytyttää pottoaine-kaasuseoksen

syvyys /sˈyvyːs/ (n)
Tiefe
  pystysuuntainen etäisyys vertailutasona toimivasta vaakapinnasta, us. merenpinnasta tai maanpinnasta, alaspäin

syvä /sˈyvæ/ (adj)
tief
  pitkälle maan-, meren- tai muun pinnan alapuolelle ulottuva

syvällinen /sˈyvællɪnen/ (adj)
tief
  syvästi vaikuttava, syvälle käypä

syväpaino /sˈyvæpˌaino/ (n)
Tiefdruck
  painomenetelmä, jossa väri sijaitsee painopinnan kuopissa, joista se imeytyy painettavaan pintaan

syväsatama /sˈyvæsˌatama/ (n)
Tiefhafen, Überseehafen
  laivojen purkaus- ja lastauspaikka, joka on ruopattu niin syväksi, että suurenkin syväyksen omaavat laivat voivat sitä käyttää

syväys /sˈyvæys/ (n)
Tiefgang
  laivan tai veneen rungon alimpien kiinteiden rakenteiden (yleensä kölin tai peräsimen) etäisyys tyynestä vesirajasta

syy /sˈyː/ (n)
Ursache, Grund
  jonkin aiheuttava seikka
Grund
  tarkoitus, asia, jonka vuoksi jotakin tehdään, vaikutin, motiivi
Schuld
  kielteinen asia, jonka voidaan katsoa johtuneen jostakusta, vika

syy-seuraussuhde /sˈyːsˈeuraussˌuhde/ (n)
Kausalität
  syyn ja seurauksen välinen suhde; kahden asian suhde, jossa toinen asia aiheuttaa toisen asian, jolloin toinen asia on syy ja toinen seuraus

syyllinen /sˈyːllɪnen/ (adj)
schuldig
  sellainen, joka on syyllistynyt johonkin (todistetusti); ominainen sille, jonka syytä jokin on

syylä /sˈyːlæ/ (n)
Warze
  viruksen aiheuttama pienehkö, hyvänlaatuinen kasvain iholla

syyläinen /sˈyːlæinen/ (adj)
warzig
  sellainen, jolla on syyliä

syyntakeeton /sˈyːntakˌeːton/ (adj)
schuldunfähig
  sellainen, jonka ei voida katsoa olevan vastuussa teoistaan, esim. mielisairauden takia

syyntakeinen /sˈyːntakˌeinen/ (adj)
schuldfähig
  ihmisestä, jonka katsotaan voivan ymmärtää tekojensa seuraukset ja siten olevan vastuussa teoistaan, esim. hänen henkisten ominaisuuksiensa (katumiskyvyn tms.) vuoksi

syyskuu /sˈyːskuː/ (n)
September
  vuoden yhdeksäs kuukausi, kuukausi elokuun ja lokakuun välissä

syysloma /sˈyːsloma/ (n)
Herbstferien
  Lokakuulle ajoittuva lyhyt loma. Se on yleensä kuun puolivälissä

syytinki /sˈyːtɪŋkɪ/ (n)
Altenteil, Ausgedinge, Austrag
  tilan kaupan yhteydessä toteutettu sopimus asumisoikeudesta, jossa myyjä saa oikeuden jäädä asumaan tilalle ja elatuksen loppuelämäkseen

syyttäjä /sˈyːtːæjæ/ (n)
Staatsanwalt, Ankläger
  viranomainen, joka vie rikosasiaa eteenpäin oikeudessa

syyttää /sˈyːtːæː/ (v)
beschuldigen, verklagen, zeihen
  väittää syylliseksi johonkin
anklagen
  syyttäjän ominaisuudessa väittää jkta syylliseksi jhk

syytön /sˈyːtøn/ (adj)
unschuldig
  joku tai jokin joka ei ole tehnyt jotakin jota ei olisi saanut tehdä

syödä /sˈyødæ/ (v)
essen, fressen
  aterioida, laittaa ruokaa suuhunsa ja niellä sen jälkeen

syöjä /sˈyøjæ/ (n)
Esser, Esserin
  se, joka syö

syöpä /sˈyøpæ/ (n)
Krebs
  sairaus, jossa jostain syystä muuttuneet elimistön solut alkavat jakautua liian nopeasti, eivätkä kehon säätelymekanismit kykene hillitsemään solujen lisääntymistä ja muodostuu pahanlaatuisia kasvaimia

syöpäinen /sˈyøpæinen/ (adj)
karsinomatös
  sellainen missä on syöpä, syövän vaurioittama

syöpäsolu /sˈyøpæsˌolu/ (n)
Krebszelle
  hallitsemattomasti jakaantuva solu, joka muodostaa muiden syöpäsolujen kanssa kasvaimen

syötti /sˈyøtːɪ/ (n)
Köder
  jokin pyydettävän eläimen houkuttelemiseksi käytettävä sen ravinnoksi kelpaava eläin tai jokin kasvin tuottama ruoka-aine; voidaan käyttää ansoissa ja muissa pyydyksissä

syöttää /sˈyøtːæː/ (v)
abfüttern
  antaa ruokaa, ruokkia

säde /sˈæde/ (n)
Radius
  ympyrän kehän ja ympyrän keskipisteen välinen jana

säestää /sˈæestæː/ (v)
begleiten
  esittää melodiaa tai pää-ääntä tavallisesti harmonisena taustana värittävää tai tukevaa osaa

sähistä /sˈæhɪstæ/ (v)
zischen
  päästää sähisevää ääntä, kuten esim. kiukkuinen kissa

sähke /sˈæhke/ (n)
Telegramm
  sähkösanoma, telegrammi; telelaitoksen ja postin sähköisesti välittämä viesti, joka toimitetaan vastaanottajalle kirjoitettuna tai puhelimitse saneltuna

sähkö /sˈæhkø/ (n)
Elektrizität
  sähkövirta tai sähkövaraus

sähköasentaja /sˈæhkøasˌentaja/ (n)
Elektroinstallateur, Elektroinstallateurin
  ammattilainen, joka asentaa, korjaa ja huoltaa sähkölaitteita ja johdotuksia

sähköauto /sˈæhkøˌauto/ (n)
Elektromobil, Elektroauto
  sähkökäyttöinen, yksinomaan sähköenergiaa energianlähteenä käyttävä, auto, jonka voimanlähteenä toimii sähkömoottori ja jossa sähköenergia on varastoitu ladattaviin akkuihin; kutsutaan myös täyssähköautoksi erotukseksi pistokehybridiautosta

sähköinsinööri /sˈæhkøinsɪnˌøːrɪ/ (n)
Elektroingenieur
  sähkö- ja elektroniikka-alan korkea-asteen koulutuksen saanut insinööri tai diplomi-insinööri

sähköjuna /sˈæhkøjˌuna/ (n)
Elektrozug
  sähköveturin vetämä juna

sähkökatkos /sˈæhkøkˌatkos/ (n)
Stromausfall
  keskeytys sähkön saannissa

sähkökenttä /sˈæhkøkˌentːæ/ (n)
Elektrisches Feld
  sähkövarauksen ympärille ajateltu kenttä, jonka voimakkuuden dimensio SI-järjestelmän yksiköin ilmaistuna on N C-1, tai vastaavasti V m-1

sähkökitara /sˈæhkøkˌitara/ (n)
Elektrogitarre, E-Gitarre
  kitara jonka ääni vahvistetaan sähköisesti

sähkömaa /sˈæhkømaː/ (n)
Boden
  (slangia) sähköinen maapotentiaali

sähkömagneetti /sˈæhkømˌaɡneːtːɪ/ (n)
Elektromagnet
  magneetti, joka on magneettinen vain kun siihen on kytketty virta

sähkömagneettinen aalto /sˈæhkømˌaɡneːtːɪnen ˈaːlto/ (n)
elektromagnetische Welle
  (fysiikka, radiotekniikka) sähkömagneettisen värähtelyn etenemiseen liittyvä, etenemissuuntaan nähden poikittainen aaltoliike

sähkömagnetismi /sˈæhkømˌaɡnetˌismɪ/ (n)
Elektromagnetismus
  kaikkien sähköisten ja magneettisten ilmiöiden yhteisnimitys; yksi maailmankaikkeuden perusvuorovaikutuksista; suppeassa mielessä erityisesti johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttama magnetismi

sähköposti /sˈæhkøpˌostɪ/ (n)
E-Mail
  järjestelmä sähköisten viestien välittämiseen tietoverkon kautta
  tietoverkossa lähetettävä viesti toisen käyttäjän sähköiseen postilaatikkoon

sähköpostiosoite /sˈæhkøpˌostɪosˌoite/ (n)
E-Mail-Adresse
  sähköpostin vastaanottajan yksilöivä osoite

sähköpyörätuoli /sˈæhkøpˌyørætˌuolɪ/ (n)
Elektrorollstuhl
  liikuntavammaisen liikkumavälineenä käytettävä sähkömoottorilla toimiva pyörätuoli, jota ei moottoristaan huolimatta luokitella ajoneuvoksi vaan invalidin apuvälineeksi

sähkötupakka /sˈæhkøtupˌakːa/ (n)
Elektrische Zigarette
  tupakan korvaava tekninen laite, jonka kautta hengitetään yleensä nikotiinipitoista höyryä

sähkövirta /sˈæhkøvˌirta/ (n)
elektrischer Strom, Strom
  sähkökentän aiheuttama sähkövarausten järjestynyt liike; mittasuureena sähkövirran tunnus on I ja SI-järjestelmän mukaisesti sen yksikkö on ampeeri, tunnus A .

sähly /sˈæhly/ (n)
Unihockey
  sisätiloissa mailoin pelattava pallopeli, josta on kehittynyt kilpaurheiluna pelattava salibandy

säkkipilli /sˈækːɪpˌillɪ/ (n)
Dudelsack
  nykyisin erityisesti skottien suosima puhallinsoitin

säkkipimeä /sˈækːɪpˌimeæ/ (adj)
stockdunkel, pechschwarz
  täysin pimeä

säkä /sˈækæ/ (n)
Widerrist
  nelijalkaisen nisäkkään, erityisesti hevosen tai koiran, kaulan ja selän yhtymäkohta; selän korkein kohta, jota käytetään eläimen korkeuden mittauskohtana

sämpylä /sˈæmpylæ/ (n)
Brötchen, Semmel
  pieni pyöreä tai pitkulainen, useimmiten vehnästä tai grahamjauhoista leivottu, hiivalla kohotettu leipänen

sänky /sˈæŋky/ (n)
Bett
  pääasiassa nukkumista varten tehty huonekalu

säppi /sˈæpːɪ/ (n)
Riegel
  salpa, telki

särkeä /sˈærkeæ/ (v)
schmerzen, wehtun
  koskea, tuntua hyvin kipeältä

särki /sˈærkɪ/ (n)
Plötze, Rotauge, Schwal
  Särkikaloihin kuuluva punasilmäinen, parvissa elävä makean ja murtoveden kala (Rutilus rutilus)

särkkä /sˈærkːæ/ (n)
Sandbank
  vedenalainen tai vedestä kohoava hiekkakasaantuma

särky /sˈærky/ (n)
Schmerz
  pitkäkestoinen kipu

särkylääke /sˈærkylˌæːke/ (n)
Schmerzmittel
  särkyjä tai kivuntunnetta helpottava lääke

särkylääkepäänsärky /sˈærkylˌæːkepˌæːnsærky/ (n)
Medikamenteninduziert Kopf&shy;schmerz
  päänsärky, joka johtuu särkylääkkeiden käyttämisestä pitkähkön aikaa suurempina annoksina kuin on kivun lievityksen kannalta tarpeen, kun elimistö ylilääkitykseen totuttuaan alkaa reagoida normaaliin terveydentilaan kipuaistimuksella

särmiö /sˈærmɪø/ (n)
Prisma
  lieriö, jonka kaksi pohjaa ovat monikulmioita ja sivutahkot suorakulmioita tai suunnikkaita

särmä /sˈærmæ/ (n)
Kante
  monitahokkaan erisuuntaisten tasopintojen yhtymäkohta

säteily /sˈæteily/ (n)
Strahlung
  hiukkasten tai sähkömagneettisen aaltoliikkeen eteneminen ympäristöön

sättiä /sˈætːɪæ/ (v)
fertigmachen, geißeln, schelten, schimpfen
  moittia vihaiseen sävyyn monisanaisesti, usein käyttäen asiattomia ilmauksia

sävelasteikko /sˈævelˌasteikːo/ (n)
Skala
  sävellajin mukaan muuttuva järjestettyjen sävelten rajattu joukko; yleensä ylöspäin tai alaspäin etenevä tekninen harjoite, joka on tarkoitettu laulettavaksi tai soitettavaksi

sävellaji /sˈævellˌajɪ/ (n)
Tonart
  tonaalisessa musiikissa sävelten ennaltamäärätty sarja, johon kuuluvat perussävel ja siitä johdettavat kyseiseen perussäveleen suhteessa olevat rajatut sävelet, joista voidaan koostaa melodioita, sointuja ja sointukulkuja

sävellys /sˈævellys/ (n)
Komposition
  taiteellisen työn, säveltämisen, tuloksena syntynyt musiikkiteos, kappale

säveltäjä /sˈæveltˌæjæ/ (n)
Komponist, Komponistin
  henkilö, joka säveltää musiikkia

säveltää /sˈæveltæː/ (v)
komponieren
  tehdä musiikkia, luoda melodia

säynävä /sˈæynævæ/ (n)
Aland, Nerfling, Orfe
  yleinen makean veden särkikala (Leuciscus idus melanotus), joka elää parvissa ja viihtyy kirkkaissa vesissä

sää /sˈæː/ (n)
Wetter
  ilmakehän aistittavissa olevat olosuhteet; säämuuttujien (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus- ja suunta, ilman kosteus jne.) tila, säätila, määrätyssä paikassa tiettynä hetkenä

säädös /sˈæːdøs/ (n)
Rechtsakt
  julkista valtaa käyttävän luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön antama kirjallinen, pätevä määräys säännöistä

sääennuste /sˈæːennˌuste/ (n)
Wettervorhersage, Wetterprognose
  arvio tulevasta säästä eli troposfäärin tilasta lähitulevaisuudessa, käsittäen esimerkiksi ilman lämpötilan ja sateen mahdollisuuden

sääli /sˈæːlɪ/ (n)
Mitleid
  toisen olennon kärsimyksen tai mielipahan herättämä myötätunto

sääliä /sˈæːlɪæ/ (v)
bemitleiden
  tuntea sääliä jkta/jtak kohtaan

säännöllinen /sˈæːnnøllɪnen/ (adj)
regelmäßig
  useita kertoja ja määrätyin väliajoin tapahtuva

säännös /sˈæːnnøs/ (n)
Bestimmung, Vorschrift
  säädöksen tekstistä ilmenevä yksittäinen käsky, kielto tai lupa

sääntö /sˈæːntø/ (n)
Regel
  kirjallisesti tai suullisesti sovittu tai määrätty tai yleiseksi käytännöksi omaksuttu toimintatapa, vakiintunut käytäntö

sääriluu /sˈæːrɪluː/ (n)
Schienbein
  toinen polvinivelen ja nilkkanivelen välissä sijaitseva luu (lat. os tibia)

säärystin /sˈæːrystɪn/ (n)
Gamasche
  nilkasta polveen ulottuvalla jalan alueella pidettävä sukan kaltainen kylmältä suojaava vaate

sääski /sˈæːskɪ/ (n)
Schnake, Stechmücke, Mücke, Moskito
  kaksisiipisten hyönteisten alalahko, johon kuuluvat mm. hyttynen, mäkärä ja vaaksiainen

säästäväinen /sˈæːstævˌæinen/ (adj)
genügsam
  sellainen, joka säästää paljon (tyypilisesti rahoistaan); joka ei tuhlaa

säästää /sˈæːstæː/ (v)
sparen
  säilyttää tai säilöä jotain tulevaisuuden käyttöä varten

säästöpaketti /sˈæːstøpakˌetːɪ/ (n)
Sparpaket
  menoja vähentävä taloussuunnitelma

säätalo /sˈæːtalo/ (n)
Wetterhäuschen
  ilmankosteuden mittari, jossa pyörivään akseliin kiinnitetty mies- tai naishahmo tulee esiin ovestaan kosteuden mukaan

säätiö /sˈæːtɪø/ (n)
Stiftung
  sääntöjensä määräämään tarkoitukseen luovutettu ja hallituksensa hoitama varallisuusmassa ilman omistajia, osakkaita tai jäseniä

söpö /sˈøpø/ (adj)
niedlich, süß, goldig
  sellainen, joka on mukavan näköinen, suloinen, positiivisia tuntemuksia aikaansaava

t-paita /tˈeːpˈaita/ (n)
T-Shirt
  lyhythihainen napitukseton ja kaulukseton paita

taajuusmodulaatio /tˈaːjuːsmˌodulˌaːtɪo/ (n)
Frequenzmodulation
  modulaatio, jossa muutellaan eli poikkeutetaan signaalin, kantoaallon, taajuutta moduloivan signaalin ohjaamana

taara /tˈaːra/ (n)
Tara
  tavaran alustan, pakkauksen tai päällyksen paino, joka vähentämällä saadaan tavaran varsinainen massa

taas /tˈaːs/ (adv)
wieder, erneut, wiederholt
  toistamiseen, uudelleen

taata /tˈaːta/ (v)
einstehen
  sitoutua, yleensä kirjallisesti, vastaamaan joistakin velvoitteista; mennä takuuseen jostakin, vastata

tabletti /tˈabletːɪ/ (n)
Set
  lautasen tai kahvikupin alla oleva liina

tabu /tˈabu/ (n)
Tabu
  asia, josta on sopimatonta puhua; sellainen mitä ei ehdottomasti saa tehdä

taffelipiano /tˈaffelˌipɪˌano/ (n)
Tafelklavier
  piano, jossa kielet ovat vaakasuuntaisesti, mutta flyygelistä poiketen koskettimiston suuntaan leveämmän suorakulmaisen rungon sisällä

tagalog /tˈaɡaloɡ/ (n)
Tagalog
  Filippiineillä puhuttava austronesialainen kieli (kielitunnus: tl)

tahtilepo /tˈahtɪlˌepo/ (n)
Zäsur
  säkeen sisäinen tauko

tahtoa /tˈahtoa/ (v)
wollen
  haluta

taide /tˈaide/ (n)
Kunst
  luova inhimillinen toiminta, joka ilmaisee eri keinoin keskeisiä tai merkittäviä inhimillisen kokemuksen puolia suhteessa vallitsevaan olevaiseen tai koettuihin fantasioihin; tällaisen toiminnan tuotokset

taidemaalari /tˈaidemˌaːlarɪ/ (n)
Maler, Malerin, Kunstmaler, Kunstmalerin
  maalaustaiteen harjoittaja; maalauksia tekevä taiteilija

taidenäyttely /tˈaidenˌæytːely/ (n)
Kunstausstellung
  paikka, jossa esitellään taidetta joko tilapäisesti tai pysyvämmin

taideteos /tˈaideteos/ (n)
Kunstwerk
  taiteellisen luomistyön tulos, taideluomus; taiteen tuote

taifuuni /tˈaifuːnɪ/ (n)
Taifun
  Kiinanmerellä esiintyvä trooppinen hirmumyrsky

taikausko /tˈaikausko/ (n)
Aberglaube
  usko yliluonnollisiin, valitsevan maailmankäsityksen ulkopuolisiin voimiin tai ilmiöihin

taikavarpu /tˈaikavˌarpu/ (n)
Wünschelrute
  (mytologia) ikivanha maaginen väline maahan kätkettyjä aarteita, varastettuja tai hukattuja esineitä, taikakaluiksi sopivia luonnonesineitä yms. etsittäessä, myös apuneuvo kaivonpaikan etsimisessä ja maasäteilyn havaitsemisessa

taikina /tˈaikɪna/ (n)
Teig
  Elintarvikkeiden valmistuksessa käytettävä raaka-aineista, tavallisesti jauhoista ja tarvittavasta nesteestä, vedestä, maidosta tai piimästä, tehty seos, joka saatetaan käyttötarkoituksen mukaiseen muotoon hämmentämällä, sekoittamalla, vaivaamalla, kaulitsemalla tai vatkaamalla; tarvittaessa käytetään kohotusainetta

taikuri /tˈaikurɪ/ (n)
Zauberer, Magier
  silmänkääntäjä, taikatemppujen tekijä, taikatemppuja tekevä viihdetaitelija

taimen /tˈaimen/ (n)
Forelle
  lohikalojen heimon lohien suvun kala (), josta meillä erotetaan kolme lajia: meritaimen, järvitaimen ja purotaimen. Taimenet eroavat ulkonäöltään ja kooltaan lohista, vaikka aina lajeja ei ole helppo tunnistaa käytettävissä olevista tuntomerkeistä huolimatta.

taipumus /tˈaipumus/ (n)
Neigung, Vorliebe
  synnynnäinen kyky; ominainen piirre; alttius johonkin

taira /tˈaira/ (n)
Tayra
  eräs Keski- ja Etelä-Amerikassa elävä näätäeläinten laji () tai sen yksilö

taistella /tˈaistella/ (v)
kämpfen
  kamppailla, otella, ottaa yhteen

taistelu /tˈaistelu/ (n)
Schlacht, Gefecht
  sodankäyntiin liittyvä yhteenotto tai kamppailu kahden tai useamman osapuolen välillä
Kampf
  kamppailu, pyrkimys johonkin vaikeuksien kautta

taistelukone /tˈaistelˌukone/ (n)
Kampfflugzeug
  hävittäjäkone, hävittäjäpommittaja

taiteilija /tˈaiteilˌija/ (n)
Künstler, Künstlerin, Artist, Artistin
  ammatikseen taidetta harjoittava henkilö

taitekerroin /tˈaitekˌerroin/ (n)
Brechungsindex
  aineen optista tiheyttä kuvaava kerroin

taito /tˈaito/ (n)
Fähigkeit
  henkinen tai ruumiillinen kyky tehdä jtk

taitoluistelu /tˈaitolwˌistelu/ (n)
Eiskunstlauf
  urheilulaji, jossa luistellaan jääkentällä taitoluistimilla ja esitetään erilaisia ohjelmia musiikin tahdissa

taituruusvoimistelija /tˈaiturˌuːsvoimˌistelˌija/ (n)
Akrobat
  akrobaatti

taivaanekvaattori /tˈaivaːnˌekvaːtːˌorɪ/ (n)
Himmelsäquator
  maapallon ekvaattorin eli päiväntasaajan jatke samassa tasossa taivaanpallon ympäri

taivaankappale /tˈaivaːŋkˌapːale/ (n)
Himmelskörper, Gestirn
  havaintopiiriimme kuuluva taivaan kohde

taivaanvuohi /tˈaivaːnvˌuohɪ/ (n)
Bekassine
  pitkänokkainen kurppalintu ()

taivas /tˈaivas/ (n)
Himmel
  maan pinnalta tarkasteltuna horisontin yläpuolella näkyvä osa maapallon ilmakehää, joka on läpinäkyvä; se, mikä taivaankappaleen pinnalta näkyy ylhäällä
  Jumalan olinpaikka; paratiisi (kristinuskossa)

taivuttaa /tˈaivutːaː/ (v)
beugen
  saattaa taipuneeksi
beugen, flektieren
  muodostaa sanan taivutusmuotoja

taivutus /tˈaivutus/ (n)
Beugung, Flexion
  sanojen muokkaaminen käyttökohteen, aseman lauseessa, tai semantiikan edellyttämään muotoon

taivutuskaava /tˈaivutˌuskaːva/ (n)
Paradigma
  paradigma, taivutettavan sanan muotosarja

tajuttomuus /tˈajutːomuːs/ (n)
Bewusstlosigkeit
  tila, jossa ihminen on tiedottomana

takaisin /tˈakaisɪn/ (adv)
zurück
  ilmaisee suuntaa, johon joku tai jokin palaa sinne, mistä se on aikaisemmin lähtenyt

takalisto /tˈakalˌisto/ (n)
Gesäß, Hintern, Hinterteil
  (arkinen) takamus, takapuoli, pakarat

takamus /tˈakamus/ (n)
Hintern, Gesäß, Hinterteil
  takapuoli, pakarat

takana /tˈakana/ (adv)
hinter, hinten, dahinten
  taakse sijoittuneena, taka-alalla, taustalla.

takapiru /tˈakapˌiru/ (n)
Kiebitz
  korttipeliä pelaajan selän takana seuraava henkilö, joka ei osallistu itse peliin

takapuoli /tˈakapˌuolɪ/ (n)
Gesäß, Hintern, Hinterteil
  ihmisen ruumiinosa lantion takaosassa, pakarat

takaraivonluu /tˈakarˌaivonluː/ (n)
Hinterkauptsbein
  takaraivon muodostava kallon osa ()

takauma /tˈakauma/ (n)
Rückblende
  romaanissa, elokuvassa tms. kohtaus jossa palataan kronologisesti ajassa taaksepäin ja kuvataan menneitä tapahtumia
Flashback
  psykedeelien (esim LSD) käytön jälkeinen päihtymystilan äkillinen uusiutuminen

takaus /tˈakaus/ (n)
Bürgschaft, Garantie, Gewähr, Gewährleistung
  sitoumus, jolla takaaja lupautuu velkojalle vastuuseen kolmannen henkilön velasta

takavarikoida /tˈakavˌarɪkˌoida/ (v)
beschlagnahmen
  todisteen otto haltuun tai menetetyksi tuomitun esineen otto haltuun, tai rikoksella viedyn esineen palautus lailliselle omistajalle

takiainen /tˈakɪˌainen/ (n)
Klette
  mikä tahansa -suvun kasvi
  ko. sukuun kuuluvien lajien tuottama pallomainen pähkylä, joka tarttuu tehokkaasti erityisesti eläinten jalkojen karvoitukseen

takila /tˈakɪla/ (n)
Takelage
  (merenkulku) mastot ja muu välineistö, jonka varaan ja avulla aluksen purjeet levitetään

takinkääntäjä /tˈakɪŋkˌæːntæjæ/ (n)
Überläufer, Überläuferin
  henkilö, joka on jättänyt puolueensa tai muun yhteisönsä

takki /tˈakːɪ/ (n)
Mantel, Jacke
  yläruumista suojaamaan käytettävä vaatekappale; myös miesten puvun yläosa

takkirauta /tˈakːɪrˌauta/ (n)
Roheisen
  masuunin tuottama 4–5 % hiiltä sisältävä raakarauta

takoa /tˈakoa/ (v)
schmieden
  muokata metallia iskemällä sitä vasaralla

taksi /tˈaksɪ/ (n)
Taxi
  henkilöliikennettä tilausliikenteenä hoitava organisaatio

taksinkuljettaja /tˈaksɪŋkˌuljetːˌaja/ (n)
Taxifahrer, Taxifahrerin
  henkilö, joka kuljettaa taksia

taktiikka /tˈaktɪːkːa/ (n)
Taktik
  taistelutaito, taito voittaa taistelu

takymetri /tˈakymˌetrɪ/ (n)
Tachymetrie
  maanmittauksessa käytettävä mittalaite, jolla mitataan säteittäisesti eli polaarisesti pisteiden sijainteja kojeeseen nähden

tali /tˈalɪ/ (n)
Talg Rindernierenfett
  puhdistettu naudan tai lampaan, rasva, myös poron kuu, jota saadaan ko. eläimen murskatuista rasvakudoksista sulattamalla ne 60–70 °C:ssa ja poistamalla vesi (iGS)
Talg
  ihon rauhasten erittämä rasva

talikko /tˈalɪkːo/ (n)
Mistgabel
  maataloudessa ja puutarhanhoidossa käytettävä, lähinnä eloperäisen materiaalin käsittelyyn tarkoitettu työkalu, joka on varreltaan lapion kaltainen, mutta terä muodostuu useasta piikistä

talirauhanen /tˈalɪrˌauhanen/ (n)
Talgdrüse
  ihon pinnalle rasvamaista talia erittävä avoeritysrauhanen (glandula sebacea)

talitiainen /tˈalɪtɪˌainen/ (n)
Kohlmeise
  varpuslintujen tiaisten sukuun kuuluva lintulaji () tai tämän yksilö

talja /tˈalja/ (n)
Fell
  karvapeitteineen nyljetty ja muokattu tai muokkaamaton isohkon eläimen nahka

talkki /tˈalkːɪ/ (n)
Talk
  erittäin pehmeä ja rasvaiselta tuntuva, väriltään valkoinen tai vihertävä, asultaan suomuinen, kiteinen mineraali

talkoo /tˈalkoː/ (n)
Gemeinwerk
  yleensä monikossa, talkoot; vapaaehtoinen ja palkaton yhteinen työrupeama

talla /tˈalla/ (n)
Steg
  kielisoittimen poikittainen koroke, jonka päällä viritetyt kielet lepäävät

talli /tˈallɪ/ (n)
Stall, Pferdestall
  eläinsuoja, jossa pidetään yleensä hevosia, hevostalli
Stall, Team
  organisoitu kilpailuyhteisö

tallium /tˈallium/ (n)
Thallium
  eräs alkuaine

talo /tˈalo/ (n)
Haus
  yleensä ihmisten asumista varten tehty ja varustettu asuinrakennus, asuintalo

talonpoika /tˈalompˌoika/ (n)
Bauer
  maanviljelijäväestön edustaja, erityisesti aatteeltaan, yleensä viljelmän tai tilan omistaja, maamies

talous /tˈalous/ (n)
Wirtschaft, Ökonomie
  julkinen tai yksityinen taloudellinen toiminta, varojen hankinta ja käyttö

talousarvio /tˈalousˌarvɪo/ (n)
Haushalt
  budjetti

taloustiede /tˈaloustˌiede/ (n)
Ökonomie, Wirtschaftswissenschaft
  yhteiskuntatieteisiin kuuluva erilaisia taloudellisia ilmiöitä ja niiden riippuvuuksia tutkiva tiede, jossa pääsija on taloudellisten toimijoiden kannusteiden tutkimisella; kansantaloustiede

talso /tˈalso/ (n)
Dechsel
  koverokirves

taltta /tˈaltːa/ (n)
Meißel, Beitel, Stemmeisen
  pitkänomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

taltuttaa /tˈaltutːaː/ (v)
überwältigen
  saada hallintaansa, saada pysymään paikoillaan t. kurissa, päästä ohjaamaan t. ohjailemaan

talutushihna /tˈalutˌushɪhna/ (n)
Hundeleine
  kotieläimen kävelyttämisesssä tai ulkoiluttamisessa käytetty laite, joka estää eläintä karkaamasta

talvi /tˈalvɪ/ (n)
Winter
  syksyn jälkeen tuleva ja ennen kevättä oleva vuodenaika

talvirengas /tˈalvɪrˌeŋŋas/ (n)
Winterreifen
  nasta- tai kitkarengas, jota käytetään talvisin autoissa maapallon pohjoisosissa

talvisota /tˈalvɪsˌota/ (n)
Winterkrieg
  30. marraskuuta 1939 – 13. maaliskuuta 1940 Suomen ja Neuvostoliiton välillä käyty sota

talvitakki /tˈalvɪtˌakːɪ/ (n)
Winterjacke
  lämmin ulkotakki, joka tarkoitettu talvella käytettäväksi kylmässä ilmanalassa

talviyö /tˈalviyø/ (n)
Winternacht
  yö talvella; talvinen yö

tamaani /tˈamaːnɪ/ (n)
Schliefer
  mikä tahansa tamaaneiden heimoon () tai lahkoon () kuuluva nisäkkäiden laji tai sellaisen yksilö

tamarindi /tˈamarˌindɪ/ (n)
Tamarinde
  hernekasveihin kuuluvan tamarindipuiden suvun () ainoa laji () tai sen yksilö

tamma /tˈamma/ (n)
Stute, Pferdeweibchen
  naaraspuolinen hevonen, naarashevonen

tammenterho /tˈammentˌerho/ (n)
Eichel
  tammen pähkinä

tammi /tˈammɪ/ (n)
Eiche, Eichenholz
  metsätammi, pyökkikasvien heimon jalo lehtipuu (Quercus robur), jota kasvaa myös Suomessa luonnonvaraisena

tammikuu /tˈammɪkuː/ (n)
Januar, Jänner, Hartung
  vuoden ensimmäinen kuukausi, kuukausi joulukuun ja helmikuun välissä

tammipeli /tˈammɪpˌelɪ/ (n)
Dame
  kahden pelaajan lautapeli, jota pelataan šakkilaudalla tai sen kaltaisella, mutta numeroimattomalla (8 x 8 ruutua) laudalla. Molemmilla pelaajilla on 12 yleensä pyöreätä nappulaa, valkeat ja mustat.

tanakka /tˈanakːa/ (adj)
dick
  melko lihava; tukeva

tandem /tˈandem/ (n)
Tandem
  kahden henkilön ajettavaksi tarkoitettu polkupyörä, jossa on kaksi satulaa peräkkäin, kahdet polkimet ja kääntyvä ohjaustanko vain etumaisena istuvalla

tangentti /tˈaŋŋentːɪ/ (n)
Tangente
  käyrää yhdessä pisteessä sivuava suora
Tangens
  suorakulmaisen kolmion vastaisen ja viereisen kateetin suhde; vastaava funktio (lyhenne tan)

tango /tˈaŋŋo/ (n)
Tango
  Río de la Platan alueelta peräisin oleva tanssi sekä siihen kuuluva 4/4 musiikkilaji

tangrammi /tˈaŋrammɪ/ (n)
Tangram
  kiinalainen palapeli, jossa on seitsemän kolmi- ja nelikulmaista palaa, jotka asetellaan erilaisiksi muodoiksi

tankkeri /tˈaŋkːerɪ/ (n)
Tanker
  raakaöljyn tai kaasunkuljetukseen rakennettu rahtilaiva, jossa lasti on irtolastina tankeissa

tanska /tˈanska/ (n)
Dänisch
  germaanisten kielten pohjoismaisen ryhmän itäisen haaran kieli ruotsin ohella, Tanskan valtion virallinen kieli (sanalista)

tanskalainen /tˈanskalˌainen/ (adj)
dänisch
  Tanskasta peräisin oleva tai Tanskaan liittyvä

tanskalainen /tˈanskalˌainen/ (n)
Däne, Dänin
  pysyvästi Tanskassa asuva henkilö

tanskandoggi /tˈanskandˌoɡːɪ/ (n)
Deutsche Dogge, Dänische Dogge
  (eläintiede) suurikokoinen saksalainen doggi, Saksan kansalliskoira

tanssi /tˈanssɪ/ (n)
Tanz
  ihmisen jäsenten liikuttaminen musiikin tahtiin

tanssia /tˈanssɪa/ (v)
tanzen
  liikkua rytmisesti, erityisesti musiikin tahtiin

tanssiaiset /tˈanssɪˌaiset/ (n)
Ball
  juhlava ja suuri tanssitilaisuus

tanssija /tˈanssɪja/ (n)
Tänzer, Tänzerin
  henkilö, joka tanssii

tanssijat /tˈanssɪjat/ (n)
Schnurrvogel
  yhteisnimitys heimoon (Pipridae) kuuluville linnuille eli taksoni

tanssijatar /tˈanssɪjatar/ (n)
Tänzerin
  naispuolinen tanssija

tanssilattia /tˈanssɪlˌatːɪa/ (n)
Tanzfläche
  tanssipaikan, ravintolan tms. tanssimiseen varattu avoin tila

tantaali /tˈantaːlɪ/ (n)
Tantal
  siirtymämetalleihin kuuluva harvinainen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ta ja järjestysluku 73

taolaisuus /tˈaolˌaisuːs/ (n)
Daoismus, Taoismus
  kinalainen filosofia ja yksi Kiinan kolmesta suuresta uskonnosta

tapa /tˈapa/ (n)
Gewohnheit
  asia, jota tehdään totuttuun tapaan säännöllisesti
Art
  keino tehdä jotain

tapaaminen /tˈapaːmɪnen/ (n)
Treffen, Verabredung, Zusammentreffen
  kohtaaminen kasvokkain, yleensä ennalta sovitusti

tapahtua /tˈapahtˌua/ (v)
passieren, geschehen
  käydä, sattua jotakin

tapahtuma /tˈapahtˌuma/ (n)
Ereignis, Geschehnis
  asia, joka tapahtuu odotetusti tai sattumalta
Veranstaltung, Ereignis
  yleensä julkinen tilaisuus, jossa on ennalta ilmoitettua ohjelmaa

tapahtumahorisontti /tˈapahtˌumahˌorɪsˌontːɪ/ (n)
Ereignishorizont
  mustaa aukkoa ympäröivä rajapinta, jossa pakonopeus ylittää valonnopeuden, ja jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada informaatiota

tapaluokka /tˈapalˌuokːa/ (n)
Aussageweise, Modus
  modus, verbin persoonamuotoon sisältyvä toiminnan tavan ilmaiseva osa

tapaninpäivä /tˈapanˌimpæivæ/ (n)
Stephanitag, Stephanstag
  yksi joulun pyhistä, 26. joulukuuta, toinen joulupäivä

tapaoikeus /tˈapaˌoikeus/ (n)
Gewohnheitsrecht
  oikeusjärjestelmä, joka perustuu vakiintuneisiin käytäntöihin ja kirjoittamattomiin sääntöihin

tapaus /tˈapaus/ (n)
Fall
  muisteltava tapahtuma

tapetoida /tˈapetˌoida/ (v)
tapezieren
  kiinnittää tapettia seinään

tapetti /tˈapetːɪ/ (n)
Tapete
  tyypillisesti katonrajasta lattianrajaan ylettyvä paperikaistale, joita kiinnitetään sisäseiniin liisterillä

tappaa /tˈapːaː/ (v)
töten
  riistää henki jltk eliöltä

tappaja /tˈapːaja/ (n)
Töter, Töterin
  henkilö, joka tappaa

tappio /tˈapːɪo/ (n)
Niederlage, Verlust
  häviö, häviäminen; erityisesti peleissä ja sodassa

tarantella /tˈarantella/ (n)
Tarantella
  italialainen kansantanssi

tarha /tˈarha/ (n)
Garten
  tavallisesti aidalla ympäristöstä erotettu alue

tarhamehiläinen /tˈarhamˌehɪlˌæinen/ (n)
Honigbiene
  ihmisen kotieläimekseen ottama mesipistiäisiin lukeutuva parvissa elävä hyönteislaji (Apis mellifera)

tarhapapu /tˈarhapˌapu/ (n)
Fisole, Gartenbohne
  puna- tai valkoteriöinen hernekasvi (), joka tuottaa sileitä, jopa 16 cm mittaisia palkoja. Tarhapavun siemenet ovat melko valkoisia.

tariffi /tˈarɪffɪ/ (n)
Tarif
  tullimaksu
  vahvistetun hinnaston osoittama hinta

tarina /tˈarɪna/ (n)
Geschichte, Erzählung, Märchen
  keksitty tai jotakin todellista tapahtumaa kuvaava kertomus, jolla on mahdollisesti jokin opetus

tarjoaja /tˈarjoˌaja/ (n)
Anbieter
  se, joka tarjoaa maksua

tarjoilija /tˈarjoilˌija/ (n)
Ober, Kellner Kellnerin
  tarjoilua ammattimaisesti hoitava henkilö, joko mies tai nainen, vrt. tarjoilijatar

tarjoilijatar /tˈarjoilˌijatar/ (n)
Kellnerin
  naistarjoilija, naispuolinen tarjoilija

tarjota /tˈarjota/ (v)
anbieten
  antaa mahdollisuus saada jotakin; antaa tilaisuus, mahdollisuus johonkin

tarjous /tˈarjous/ (n)
Angebot, Offerte, Vorschlag
  neuvotteluehdotus

tarkastaa /tˈarkastaː/ (v)
inspizieren
  ottaa selvää jostakin, tutkia, tutkistella, katsoa

tarkka /tˈarkːa/ (adj)
exakt, genau, präzis
  täsmällinen, yksityiskohtainen

tarkkaavainen /tˈarkːaːvˌainen/ (adj)
aufmerksam
  sellainen, joka seuraa tarkasti jotakin, antaa sille täyden huomion

tarkoite /tˈarkoite/ (n)
Referent, Designat
  referentti; olio, ominaisuus tai asiaintila, johon kielellinen ilmaus tai nominilauseke viittaa; se, mihin viitataan sanan merkityksessä tai kulloisessakin lauseyhteydessä

tarkoittaa /tˈarkoitːaː/ (v)
bedeuten
  olla jotain merkitykseltään

tarkoituksellinen /tˈarkoitˌuksellɪnen/ (adj)
absichtlich
  sellainen, joka on tehty tarkoituksella, jossakin tarkoituksessa

tarpaani /tˈarpaːnɪ/ (n)
Tarpan
  eteläisillä Venäjän aroilla elänyt, sittemmin kai sukupuuttoon kuollut pienikoinen villihevonen

tarpeeksi /tˈarpeːksɪ/ (adv)
genug
  riittävän paljon, riittämiin

tarra /tˈarra/ (n)
Sticker, Aufkleber
  etiketti tai muu lappu, jonka toinen puoli on liimapintainen ja toisella puolella on kuva, tekstiä tai tilaa kirjoitukselle

tarttua /tˈartːua/ (v)
greifen, ergreifen
  ottaa kiinni

tartuntatauti /tˈartuntatˌautɪ/ (n)
Infektionskrankheit, ansteckende Krankheit
  tauti jonka aiheuttajamikrobi siirtyy yksilöstä toiseen

tartuttaa /tˈartutːaː/ (v)
anstecken, infizieren
  (taudista) saada tarttumaan; aiheuttaa tartunta

taruolento /tˈaruolˌento/ (n)
Sagengestalt, mythisch Gestalt
  taruissa ja kertomuksissa esiintyvä olento, jota ei oikeasti ole olemassa

tarve /tˈarve/ (n)
Bedürfnis, Bedarf
  jonkin tai jonkun tarpeellisuuden puutteena koettu tila

tarvita /tˈarvɪta/ (v)
brauchen, bedürfen
  tuntea pakkoa tai halua saada jotakin

tasa-arvoerä /tˈasaˈarvoˌeræ/ (n)
Gleichstellungsblock
  matalapalkkaerän ja naispalkkaerän yhteisnimitys

tasakylkinen kolmio /tˈasakˌylkɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
gleichschenkliges Dreieck
  (matematiikka) kolmio, jonka kaksi sivua ja kaksi kulmaa ovat keskenään yhtä suuret.

tasapeli /tˈasapˌelɪ/ (n)
Remis, Unentschieden
  pelin tilanne, jossa molemmilla on pelin loppuessa saman verran pisteitä

tasasivuinen /tˈasasˌivwɪnen/ (adj)
gleichseitig
  (geometria) matemaattisesta kuviosta, joka täyttää tasasivuisuuden ehdot:

tasasivuinen kolmio /tˈasasˌivwɪneŋ kˈolmɪo/ (n)
gleichseitiges Dreieck
  (geometria) kolmio, jonka kaikki sivut ja kulmat ovat keskenään yhtäsuuria

tasasuuntaaja /tˈasasˌuːntaːja/ (n)
Gleichrichter
  komponentti, joka muuntaa vaihtovirran (sykkiväksi) tasavirraksi

tasavalta /tˈasavˌalta/ (n)
Republik
  valtiomuoto, jossa ei ole lainkaan päämiestä tai päämies (tavallisesti presidentti) valitaan vaaleilla määräajaksi

tasavaltalaisuus /tˈasavˌaltalˌaisuːs/ (n)
Republikanismus
  aate tasavallan kannattamisesta hallitusmuotona

tasavirta /tˈasavˌirta/ (n)
Gleichstrom
  sähkövirta, jonka suunta ei muutu; tällöin virta kulkee suljetussa virtapiirissä koko ajan samansuuntaisesti

tasismi /tˈasɪsmɪ/ (n)
Tachismus
  abstraktin maalaustaiteen suuntaus, jossa väri levitetään kankaalle roiskimalla tai valuttamalla, jolloin kuvan teho perustuu satunnaiselta näyttävään värivaikutukseen; eurooppalaisen informalismin rinnakkaisilmiö, jota Yhdysvalloissa vastasi abstrakti ekspressionismi

tasku /tˈasku/ (n)
Tasche
  vaatteeseen kiinni neulottu pussi pienten esineiden kantamista varten

taskukello /tˈaskukˌello/ (n)
Taschenuhr
  pieni, yleensä pyöreä kello, jota ei ole tarkoitus pitää kädessä, vaan sen voi kiinnittää vitjoilla vaatteisiin

taskukirja /tˈaskukˌirja/ (n)
Taschenbuch
  pehmeäkantinen kirja, pokkari

taskulamppu /tˈaskulˌampːu/ (n)
Taschenlampe
  pieni kädessä pidettävä paristoilla tai akuilla toimiva valaisin

taskulaskin /tˈaskulˌaskɪn/ (n)
Taschenrechner
  nykyaikainen laskin, joka mahtuu taskuun

taskurapu /tˈaskurˌapu/ (n)
Taschenkrebs
  jokin kymmenjalkaisten osalahkoon Brachyura kuuluva äyriäinen

tattari /tˈatːarɪ/ (n)
Buchweizen
  eräs vilja (Fagopyrum esculentum)

tau /tˈau/ (n)
Tau
  kreikkalaisten aakkosten 19. kirjain. Vastaava symboli Τ tai τ.

tauko /tˈauko/ (n)
Pause
  keskeytys, kahden ajanjakson välillä toiminnassa oleva hiljaisempi jakso
  sävellyksen yhden tai useamman äänen määrämittainen vaikeneminen. Tauoilla käytetään vastaavia kestoja kuin nuoteilla.
  puhutussa kielessä esiintyvä artikuloitumaton puhunnon vaihe, pitkä kokotauko tai lyhyt täytetauko

taulu /tˈaulu/ (n)
Tafel
  liitutaulu; valkotaulu, tussitaulu

taulukko /tˈaulukːo/ (n)
Tabelle, Tafel
  tietojen esitys yleensä tasavälisiin riveihin ja sarakkeisiin järjestettynä

tausta /tˈausta/ (n)
Hintergrund
  kuvan esineen tai näkymän takana näkyvät asiat

tautologia /tˈautolˌoɡɪa/ (n)
Tautologie
  saman asian tarpeeton toisto

tavallinen /tˈavallɪnen/ (adj)
gewöhnlich, normal, häufig
  ei erikoinen; tavallisuudesta poikkeamaton, arkipäiväinen

tavallinen /tˈavallɪnen/ (n)
Gewöhnliche
  jotakin tavallista; se tavanomainen, sama kuin tavallisesti

tavallisesti /tˈavallɪsˌestɪ/ (adv)
gewöhnlich
  tavan mukaisesti, kuten tavallista, tavoista poikkeamatta

tavara /tˈavara/ (n)
Ware
  aineellinen esine, etenkin kaupan ja omistuksen kohteena

tavarajuna /tˈavarˌajuna/ (n)
Güterzug
  rahtia kuljettava juna

tavaramerkki /tˈavaramˌerkːɪ/ (n)
Warenzeichen
  tavaran tai palvelun tunnusmerkki, jota käytetään yksilöimään ja osaltaan erilaistamaan tavara tai palvelu kilpailijoiden samankaltaisista

tavaratalo /tˈavarˌatalo/ (n)
Kaufhaus, Warenhaus
  useisiin osastoihin jaettu suuri kauppaliike, jossa on monipuolinen valikoima ja jossa ruokaosaston osuus on pieni

tavata /tˈavata/ (v)
treffen
  kohdata, nähdä joku

tavu /tˈavu/ (n)
Silbe
  sanan osa, yhden tai useamman äänteen muodostama kielen rytmiyksikkö
Byte
  tavallisesti kahdeksasta bitistä koostuva tietoalkio ja datan tallennuskapasiteetin mittayksikkö

tavutus /tˈavutus/ (n)
Silbentrennung
  kirjoitukseen merkitty tai äännettäessä painottamalla esiin tuotu sanojen tavujako

tašelhit /tˈaʃelhɪt/ (n)
Taschelhit
  puhujamäärältään suurin berberikieli (kielitunnus shi)

teatteri /tˈeatːˌerɪ/ (n)
Theater
  taidemuoto, jossa näyttelijät esiintyvät puhetta, musiikkia, tanssia, liikkeitä ja eleitä hyödyntäen
  yhteisö tai laitos, joka järjestää teatteriesityksiä
Schauspielhaus, Theater
  teatteriesityksiin käytettävä rakennus, teatteritalo

tee /tˈeː/ (n)
Tee
  kuivatut ja leikatut teenlehdet tuotteena

teekannu /tˈeːkannu/ (n)
Teekanne
  haudutetun teen tarjoilu- ja usein myös valmistusastia, jossa on vahvaa tai toisinaan juomavahvuuteen laimennettua teetä

teekuppi /tˈeːkupːɪ/ (n)
Teetasse
  teen juomiseen tarkoitettu kuppi; suurempi kuin kahvikuppi

teelusikka /tˈeːlusˌikːa/ (n)
Teelöffel
  kahvi- tai teepöydän kattaukseen kuuluva ruokailuväline, pikkulusikka, jolla hämmennetään kupissa olevaa kahvia tai teetä

teepensas /tˈeːpensas/ (n)
Tee
  kaakkoisaasialainen Ternstromiacea-heimon n. 3 — 20 metrin korkuinen puu, jonka hammaslaitaisia lehtiä, lehtisilmuja ja kukintoja hyödynnetään laajalti kaupallisesti nautintoaineina

teepussi /tˈeːpussɪ/ (n)
Teebeutel
  pieni teetä sisältävä pussi, joka voidaan hauduttaa kuumassa vedessä

teeri /tˈeːrɪ/ (n)
Birkhuhn
  Suomen metsissä usein tavattu kanalintu (, aiemmin )

tehdas /tˈehdas/ (n)
Fabrik, Werk
  tuotantolaitos, jossa valmistetaan yleensä sarjatuotantona tiettyjä tuotteita

tehdä /tˈehdæ/ (v)
machen, tun
  käytetään mistä tahansa tilanteesta, jossa jokin verbi toteutuu
machen
  valmistaa; saattaa valmiiksi

teho /tˈeho/ (n)
Effekt
  vaikutus
Leistung
  käytetyn energian määrä aikayksikössä. Tehon SI-yksikkö on watti, W

tehosekoitin /tˈehosekˌoitɪn/ (n)
Mixer, Standmixer
  sähköinen laite, jolla voidaan sekoittaa tai soseuttaa ruoka-aineita.

tehtävä /tˈehtævæ/ (n)
Aufgabe, Auftrag
  asia, joka pitää tai on tarkoitus tehdä

teini /tˈeinɪ/ (n)
Jugendlicher, Jugendliche
  nuori, 13–19 vuoden ikäinen henkilö

teippi /tˈeipːɪ/ (n)
Klebeband, Tesafilm
  liimalla päällystetty nauha, jota käytetään esineiden yhteenliittämiseen tai tukemiseen paikalleen; kuvioituna kuvioiden kiinnittämiseen pinnoille

teismi /tˈeismɪ/ (n)
Theismus
  käsitys yksilöllisen, maailmankaikkeutta ylläpitävän jumaluuden olemassaolosta

teisti /tˈeistɪ/ (n)
Theist, Theistin
  teismin kannattaja; henkilö, joka uskoo, että on olemassa Jumala tai jumalia

teititellä /tˈeitɪtellæ/ (v)
siezen
  puhutella kohteliaisuutta tai muodollisuutta ilmaisten (suomessa viitaten henkilöön käyttäen monikon toisen persoonan pronominia ’te’ niin, että taipuvat verbi on monikossa, mutta partisiipin perfekti ja muut itsenäiset määreet yksikössä)

tekeminen /tˈekemɪnen/ (n)
Tun, Machen
  jonkin suoritteen tuottaminen

tekijä /tˈekɪjæ/ (n)
Autor
  erityisesti teoksen luoja
Faktor
  kertolaskun jäsen; kerroin; kokonaisluku, jolla toinen luku on jaollinen

tekijänoikeus /tˈekɪjænˌoikeus/ (n)
Urheberrecht
  luovan työn tekijälle syntyvä yksinoikeus määrätä teoksensa käytöstä

teknetium /tˈeknetium/ (n)
Technetium
  ulkonäöltään platinaa muistuttava radioaktiivinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki Tc

tekniikka /tˈeknɪːkːa/ (n)
Technik
  menettelytapa, keino

tekno /tˈekno/ (n)
Techno, elektronisch Musik
  1980-luvulla kehittynyt elektronisen tanssimusiikin suuntaus

tekohampaat /tˈekohˌampaːt/ (n)
Gebiss, dritte Zähne
  irrallinen tai kiinteä hammasproteesi, joka tehdään erikseen ylä- ja alaleukaan

tekosyy /tˈekosyː/ (n)
Ausrede, Vorwand
  syy, joka ei ole todellinen, vaan keksitty, usein hätävalheeksi

teksti /tˈekstɪ/ (n)
Text
  kirjallinen tai suullinen esitys

tekstinkäsittelyohjelma /tˈekstɪŋkæsˌitːelyˌohjelma/ (n)
Textverarbeitungsprogramm
  tekstin kirjoittamiseen ja muokkaukseen tarkoitettu tietokoneohjelma, jolla voi tyypillisesti muotoilla tekstiä

tekstiviesti /tˈekstɪvˌiestɪ/ (n)
Kurzmitteilung, Kurznachricht
  GSM-matkapuhelinverkon välityksellä kulkeva lyhyt, tekstistä koostuva viesti

tekstuuri /tˈekstuːrɪ/ (n)
Textur
  pinnan (yleis)rakenne, (-)muoto, pinnan tuntu
  ruoan suutuntuma
  kaksiulotteinen kuva, jota käytetään kolmiulotteisen polygonin tahojen kuvioimiseen

telaketju /tˈelakˌetju/ (n)
Kettenlaufwerk
  erillisistä telakengistä muodostuva telaketjuajoneuvon pyöriä yhdistävä maata vasten liikkuva nauhamainen ketju, jota käytetään panssarivaunujen, maansiirtoajoneuvojen sekä joidenkin maastoajoneuvojen voimansiirrossa

telakka /tˈelakːa/ (n)
Werft
  laivojen rakennukseen ja korjaukseen tarkoitettu laitos tai yritys

telepaattinen /tˈelepˌaːtːɪnen/ (adj)
telepathisch
  telepatiaan perustuva

televisio /tˈelevˌisɪo/ (n)
Fernsehen
  televisio-ohjelmien tuottamiseen ja jakeluun käytettävä tuotanto-, välitys- ja vastaanottolaitteistojen muodostama kokonaisuus; organisaatio, joka lähettää televisio-ohjelmaa
Fernseher, Fernsehen
  televisiovastaanotin, televisiokanavilla välitettävien televisio-ohjelmien vastaanottamiseen tarkoitettu laite

televisiojumalanpalvelus /tˈelevˌisɪˌojumalˌampalvelus/ (n)
Fernsehgottesdienst
  jumalanpalvelus, joka televisioidaan

televisiojärjestelmä /tˈelevˌisɪojˌærjestˌelmæ/ (n)
Fernsehen
  erityisesti kuvan ja äänen välittämiseen, lähettämiseen ja vastaanottamiseen kehitetty tekninen järjestelmä, jolla välitetään televisio-ohjelmia

televisiolähetin /tˈelevˌisɪˌolæhetɪn/ (n)
Fernsehsender
  televisiokuvan tai -äänen lähetykseen käytettävä laite

televisiovastaanotin /tˈelevˌisɪovˌastaːnotɪn/ (n)
Fernseher, Fernsehapparat, Fernsehempfänger
  nykyisin yleensä televisio; (ammattikieli) televisiojärjestelmään liittyvä televisiokuvan ja yhdistetyn äänen vastaanottoon tarkoitettu laite, jossa on viritin

teli /tˈelɪ/ (n)
Drehgestell
  kaksi tai useampia akseleita yhtenä kokonaisuutena kulkuneuvoon liitettynä

telinevoimistelu /tˈelɪnevˌoimɪstˌelu/ (n)
Geräteturnen
  voimistelu- ja kilpaurheilulaji, jossa kilpaillaan ennalta määrätyillä telineillä

telkkari /tˈelkːarɪ/ (n)
Glotze, Flimmerkiste, Glotzkasten, Mattscheibe
  televisio

telkkä /tˈelkːæ/ (n)
Schellente
  sotka, sukeltajasorsa, joka pesii Suomessa kaikkialla pohjoisinta Lappia ja ulkosaaristoa lukuun ottamatta

telluuri /tˈelluːrɪ/ (n)
Tellur
  puolimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka järjestysluku on 52 ja tunnus Te

teloitus /tˈeloitus/ (n)
Hinrichtung
  kuolemantuomion täytäntöönpano: lakiin perustuva ihmisen surmaaminen rangaistukseksi hänen tekemästään rikoksesta; se, että teloitetaan

teltta /tˈeltːa/ (n)
Zelt
  metalli- tai puurungolle pingotetusta kankaasta, joskus vuodista tms. tehty, maahan lyötyihin paaluihin kiinnitetyillä naruilla tuettu maja tai katos, joka usein on tarkoitettu purettavaksi ja siirrettäväksi tilapäisrakennelmaksi

temaattinen /tˈemaːtːɪnen/ (adj)
thematisch
  teemaan perustuva tai sille ominainen

temppeli /tˈempːelɪ/ (n)
Tempel
  uskonnolliseen käyttöön pyhitetty paikka, jossa harjoitetaan kyseisen uskonnon toimituksia, esimerkiksi riittejä ja rituaalimenoja.

tempus /tˈempus/ (n)
Tempus
  aikaluokka, aikamuoto

tennis /tˈennɪs/ (n)
Tennis
  pallopeli, jossa tarkoituksena on lyödä pallo mailalla verkon yli vastustajan puolelle pelikenttään rajojen sisäpuolelle

tenniskenttä /tˈennɪskˌentːæ/ (n)
Tennisplatz
  tenniksen pelaamiseen käytetty kenttä

tennismaila /tˈennɪsmˌaila/ (n)
Tennisschläger
  tenniksen pelaamiseen tarkoitettu maila

tennispallo /tˈennɪspˌallo/ (n)
Tennisball
  tenniksen pelaamiseen tarkoitettu pallo

tenoritorvi /tˈenorɪtˌorvɪ/ (n)
Tenorhorn
  B-trumpettia oktaavia matalampi B-vireinen vaskipuhallin

tentti /tˈentːɪ/ (n)
Examen, Prüfung
  koe tai kuulustelu esimerkiksi kurssin päättyessä

teodikea /tˈeodˌikea/ (n)
Theodizee
  oppi, siitä mikä on hyvän Jumalan suhde maailmassa olevaan pahaan; pahan ongelma

teokraattinen /tˈeokrˌaːtːɪnen/ (adj)
theokratisch
  teokratian mukainen

teokratia /tˈeokrˌatɪa/ (n)
Theokratie
  käsitys, jonka mukaan ylin valtiovalta kuuluu Jumalalle, jonka edustajia hallitsijat ovat

teollisuus /tˈeollɪsuːs/ (n)
Industrie
  sekundaarituotannoksi eli jalostukseksi lukeutuva tuotantotoiminnan laji, joka muuttaa kiinteässä toimipaikassa alkutuotannon luovuttamia orgaanisia tai epäorgaanisia raaka-aineita tai teollisesti valmistettuja puolivalmisteita mekaanisesti tai kemiallisesti uusiksi aineellisiksi hyödykkeiksi

teologi /tˈeolˌoɡɪ/ (n)
Theologe, Theologin
  teologian tutkija

teologia /tˈeolˌoɡɪa/ (n)
Theologie
  kristinuskoa tutkiva tiede

teorbi /tˈeorbɪ/ (n)
Theorbe
  bassoluuttu

teoria /tˈeorˌia/ (n)
Theorie
  havaintojen tai muiden tietojen pohjalta ilmiötä selittävä malli; asian tai ilmiön (tieteellisesti) perusteltu selitys; olettamus, jonka tueksi on saatu vahvaa näyttöä lukuisissa toisistaan riippumattomissa tutkimuksissa: hypoteesi tai joukko hypoteeseja voi siis muuttua teoriaksi vasta, kun sen puolesta on saatu vankkaa todistusaineistoa

teos /tˈeos/ (n)
Werk
  luovan taiteellisen tai tieteellisen tekemisen, kuten kirjoittamisen tai maalaamisen, säveltämisen tms. tulos

tequila /tˈekwɪla/ (n)
Tequila
  tequila-agaave-kasvista valmistettava väkevä alkoholijuoma

terapeuttinen /tˈerapˌeutːɪnen/ (adj)
therapeutisch
  terapiaa antava, hoitava

terapia /tˈerapˌia/ (n)
Therapie
  lääketieteellinen hoito

terbium /tˈerbium/ (n)
Terbium
  metallinen alkuaine, väriltään hopeanharmaa harvinainen maametalli, jonka järjestysluku on 65 ja kemiallinen merkki Tb

termi /tˈermɪ/ (n)
Begriff, Term
  ammattisana; jollakin erikoisalalla käytettävä käsitteen kielellinen (kirjoitettu tai ääneen lausuttu) nimitys, joka voi olla sana, sanaliitto tai lyhenne
  lausekkeen jäsen

termiitti /tˈermɪːtːɪ/ (n)
Termite
  Isoptera-lahkon hyönteisiä
Thermit
  alumiinin ja rautaoksidin erittäin kuumasti palava seos

terminaattori /tˈermɪnˌaːtːorɪ/ (n)
Tag-Nacht-Grenze
  planeetan, asteroidin, kuun tai komeetan pintaa pitkin kulkeva valoisan ja pimeän alueen raja

termodynamiikka /tˈermodˌynamˌiːkːa/ (n)
Thermodynamik, Wärmelehre
  erityisesti ilmiöistä, jotka liittyvät energian siirtymiseen lämpönä; tarkasteleva fysiikan ja fysikaalisen kemian osa

terpeeni /tˈerpeːnɪ/ (n)
Terpen
  laaja ryhmä mm. pihkassa ja eteerisissä öljyissä tavattavia hiilivetyjä

terrieri /tˈerrierɪ/ (n)
Terrier
  ryhmä pienehköjä koirarotuja

territoriaalinen /tˈerrɪtˌorɪˌaːlɪnen/ (adj)
territorial
  alueisiin liittyvä; alueellinen

terska /tˈerska/ (n)
Eichel
  siittimen pää

terskatulehdus /tˈerskatulˌehdus/ (n)
Balanitis, Eichelentzündung
  balaniitti; terskan tulehdus

terssi /tˈerssɪ/ (n)
Terz
  länsimaisessa säveljärjestelmässä kolmen sävelaskelen väli, intervalli. Pieni terssi on kolme ja suuri terssi neljä puolisävelaskelta

terva /tˈerva/ (n)
Teer
  orgaanisen aineksen kuivatislauksessa muodostunutta tummaa, paksua ja tahmeaa öljyä

tervaleppä /tˈervalˌepːæ/ (n)
Roterle, Schwarzerle
  Suomessa maan eteläiseen osaan ja muuten lähinnä rannikkoalueelle levinnyt leppä (), joka kasvaa harmaaleppää kookkaammaksi ja sille tyypillistä on kaarnainen puunrunko ja pyöreämmät lehdet harmaaleppään verrattuna

tervas /tˈervas/ (n)
Kienholz
  pihkainen puuaines

terve /tˈerve/ (adj)
gesund, heil, hallo, servus, grüezi, grüß Gott
  sellainen, joka voi hyvin (fyysisesti, psyykkisesti, sosiaalisesti), on hyvässä kunnossa; jossa ei ole sairautta
bis dann, tschüss
  luonnollinen, järkevä, vakaa

tervehtiä /tˈervehtˌiæ/ (v)
grüßen, begrüßen
  tehdä tervehdysele tai esittää lyhyt sanallinen tervehdys kohdattaessa

terveys /tˈerveys/ (n)
Gesundheit
  se, että on terve; se, miten terve on

terveysasema /tˈerveysˌasema/ (n)
Gesundheitszentrum
  sairaalaa pienempi terveydenhoitopalveluja tarjoava yksikkö

terveyskeskus /tˈerveyskˌeskus/ (n)
Gesundheitszentrum
  kunnan tai kuntayhtymän ylläpitämä itsenäinen yksikkö, joka huolehtii paikallisten asukkaiden terveydestä ja vaivojen hoidosta, mutta vaikeasti sairaat potilaat lähetetään sieltä erikoissairaanhoitoa antaviin laitoksiin

terveysside /tˈerveyssˌide/ (n)
Damenbinde, Monatsbinde
  kuukautissuojana käytettävä side, joka asetetaan alushousuihin

terä /tˈeræ/ (n)
Klinge, Schneide
  teräaseen tai työkalun terävä, leikkaava osa

terälehti /tˈerælˌehtɪ/ (n)
Kronblatt
  siemenkasvin teriön osana oleva kehälehti

teräs /tˈeræs/ (n)
Stahl
  pääasiassa rautaa sisältävä metalli, joka sisältää seosaineena hiiltä ja usein muita seosmetalleja

teräsbetoni /tˈeræsbˌetonɪ/ (n)
Stahlbeton
  teräksillä vahvistettu betonimateraali ja siitä tehty rakenne

terävä /tˈerævæ/ (adj)
spitz
  ohueksi kapeneva tai suippeneva, piikkimäinen
  alle yhdeksänkymmenasteinen
scharf
  joka leikkaa helposti materiaalia

terävä kulma /tˈerævæ kˈulma/ (n)
spitz Winkel
  kulma, jonka asteluku on suorakulmaa pienempi eli alle 90°

testamentti /tˈestamˌentːɪ/ (n)
Testament
  jälkisäädös, määrämuotoinen oikeustoimi, jolla testaattori viimeisenä tahtonaan määrää jälkeensä jäävästä omaisuudestaan
  toinen Raamatun kahdesta pääosasta: Uusi testamentti tai Vanha testamentti

tetraedri /tˈetraˌedrɪ/ (n)
Tetraeder
  säännöllinen monitahokas, jossa on neljä tahoa

tetum /tˈetum/ (n)
Tetum
  (kielitiede) tetumin kieli, Indonesiassa ja Itä-Timorissa puhuttava malaijilais-polynesialainen kieli. Sanalista

teuraseläin /tˈeuraselæin/ (n)
Schlachttier
  ruoaksi teurastettava eläin, kuten nauta, sika, lammas ja muu sorkkaeläin, sekä hevonen, kana ja muu siipikarjan edustaja

teurastaa /tˈeurastaː/ (v)
schlachten, stechen
  tappaa teuraseläin ja käsitellä sen ruho: tainnuttaa, pistää, laskea veri, suolistaa, nylkeä ja paloitella

teurastaja /tˈeurastˌaja/ (n)
Fleischer, Metzger, Schlachter, Fleischerin
  henkilö, joka teurastaa eläimiä ammatikseen

teurastamo /tˈeurastˌamo/ (n)
Schlachthaus, Schlachthof
  laitos, jossa teurastetaan tuotantoeläimiä: jalostetaan lihaa elintarvikekäyttöön

teurastus /tˈeurastus/ (n)
metzgen, schlachten
  teurastamisen toteutus, teuraseläimen saattaminen ruhoksi ja muiden teurastuotteiden erottaminen siitä

teutoni /tˈeutonɪ/ (n)
Teutone
  teutonit eräs germaanikansa

thaimaalainen /thˈaimaːlˌainen/ (adj)
thailändisch
  Thaimaasta peräisin oleva tai Thaimaahan liittyvä

thaimaalainen /thˈaimaːlˌainen/ (n)
Thailänder, Thailänderin
  pysyvästi Thaimaassa asuva henkilö

theeta /thˈeːta/ (n)
Theta
  kreikkalaisten aakkosten kahdeksas kirjain, vastaava symboli Θ tai θ

theremin /thˈeremɪn/ (n)
Theremin
  elektroninen soitin

tiainen /tˈiainen/ (n)
Meise
  yleensä pienikokoinen, varpuslintujen lahkoon kuuluva runsaslajisen lintuheimon () metsisissä asuva edustaja; kuuluu kolme sukua: tiaisten, kerttutiaisten ja sulttaanitiaisten suvut

tie /tˈie/ (n)
Weg, Straße
  rakennettu, merkitty tai muuten määritetty kulkureitti maalla, vedessä tai ilmassa

tiede /tˈiede/ (n)
Wissenschaft
  yhtenäinen ja järjestelmällinen varmojen ja yleispätevien tietojen kokonaisuus sekä tällaisten tietojen järjestelmällinen tavoittelu

tiedosto /tˈiedosto/ (n)
Datei
  tietokoneessa yhdeksi kokonaisuudeksi ymmärrettävä tietojen tai tietueiden kokoelma, joka voi sisältää esimerkiksi tekstiä, musiikkia, videokuvaa tai käyttäjän hyödynnettävissä olevan ohjelman

tiedottaa /tˈiedotːaː/ (v)
informieren
  antaa jollekulle tietoa jostakin, informoida

tiedotuspalvelu /tˈiedotˌuspalvˌelu/ (n)
Nachrichtendienst
  tiedotustoimintaa harjoittava yhteisö

tiedustelupalvelu /tˈiedustˌelupˌalvelu/ (n)
Nachrichtendienst, Erkundungsdienst
  valtion kansallista turvallisuutta ja puolustusta varten tietoa keräävä virasto

tiekartta /tˈiekartːa/ (n)
Straßenkarte
  tiestön kartta

tieteellinen /tˈieteːllɪnen/ (adj)
wissenschaftlich
  sellainen, joka kuuluu tieteen alaan ja on sen vaatimusten mukainen, tieteelle ominainen

tieto /tˈieto/ (n)
Wissen
  (filosofia) tutkittuihin tosiasioihin ja yleiseen tietämykseen perustuva tai muuten todennettavissa oleva käsitys tai näkemys
Daten
  mittaamalla, keräämällä tai vastaavalla tavalla hankittu informaatio tai data

tietohallinto /tˈietohˌallɪnto/ (n)
Datenverwaltung
  tietojenkäsittelyä hallinnoiva yksikkö

tietoinen /tˈietoinen/ (adj)
bewusst, gewahr
  sellainen, joka tietää jostakin

tietoisuus /tˈietoisuːs/ (n)
Bewusstsein
  asioiden tiedossa oleminen

tietojenkäsittely /tˈietojˌeŋkæsˌitːely/ (n)
Datenverarbeitung
  tiedon keräämistä, muokkaamista, lajittelua, varastoimista ja jakamista

tietojenkäsittelytiede /tˈietojˌeŋkæsˌitːelytˌiede/ (n)
Informatik
  tieteenala, jonka tutkimuskohteena ovat informaation ja laskettavuuden mahdollisuudet ja niiden soveltaminen tietotekniikan avulla

tietokanta /tˈietokˌanta/ (n)
Datenbank
  (tietojenkäsittely) kokoelma toisiinsa liittyviä tietoja, usein sähköisessä digitaalisessa muodossa

tietokone /tˈietokˌone/ (n)
Computer, Rechner
  tietotekninen laite, joka käsittelee automaattisesti numeeris-loogista tietoa ohjelmointinsa mukaisesti

tietokoneohjelma /tˈietokˌoneˌohjelma/ (n)
Computerprogramm
  tietokonelaitteiston käyttöön soveltuvassa muodossa oleva suoritettava ohjelma, sarja ohjeita suorittimelle

tietokonepeli /tˈietokˌonepˌelɪ/ (n)
Computerspiel
  tietokoneella pelattava peli

tietoliikenne /tˈietolˌiːkenne/ (n)
Telekommunikation
  sähköisessä muodossa olevan tiedon välittäminen tietoliikenneverkoissa

tietosanakirja /tˈietosˌanakˌirja/ (n)
Enzyklopädie
  kirja, josta voi hakea tietoa eri asioista; sisältää artikkeleita eri aiheista, esim. historiasta, esineiden käyttötarkoituksista ja asioiden levinneisyydestä

tietosuoja /tˈietosˌuoja/ (n)
Datensicherung
  osa perustuslain takaamaa yksityisyyden suojaa

tietoteoria /tˈietotˌeorˌia/ (n)
Epistemologie, Erkenntnistheorie
  tietoa koskevia yleisiä kysymyksiä käsitteellisin, filosofisin menetelmin tutkiva filosofian osa-alue

tietty /tˈietːy/ (adj)
bestimmt
  ennalta tiedetty, määrätty, sovittu

tietysti /tˈietystɪ/ (adv)
natürlich, selbstverständlich
  tavan adverbi, jolla ilmaistaan, että kyseessä olevan asian odotetaan toteutuvan ilmeisesti ja odotetusti; tietenkin

tietää /tˈietæː/ (v)
wissen
  olla tietoinen jostakin, olla selvillä jostain asiasta

tiheikkö /tˈiheikːø/ (n)
Dickicht, Gestrüpp, Gebüsch
  tiheäkasvuinen alue (esimerkiksi metsässä)

tihkusade /tˈihkusˌade/ (n)
Sprühregen, Nieselregen
  erittäin vähäinen vesisade, jossa pisaroita tippuu harvoin sinne tänne

tiibet /tˈiːbet/ (n)
Tibetisch
  tiibetiläisten puhuma tiibetiläis-burmalainen kieli (kielitunnus: bo, bod)

tiikeri /tˈiːkerɪ/ (n)
Tiger
  isojen kissojen alaheimoon kuuluva kissaeläinten laji tai sen yksilö

tiili /tˈiːlɪ/ (n)
Backstein, Ziegel
  punatiili, savesta tai seostetusta savesta muovattu, kuivaamalla ja polttamalla valmistettu rakennuskivi

tiilikatto /tˈiːlɪkˌatːo/ (n)
Ziegeldach
  kattotiilistä rakennettu ulkokatto

tiimalasi /tˈiːmalˌasɪ/ (n)
Sanduhr
  vanha ajan mittaamiseen käytetty väline, joka on keskeltä ohueksi kuristettu lasiastia, jonka sisällä on hienoa hiekkaa

tiistai /tˈiːstai/ (n)
Dienstag
  viikon toinen päivä, päivä maanantain ja keskiviikon välissä

tikapuut /tˈikapuːt/ (n)
Leiter
  alkuaan puinen, kahden tai useamman, tukipuiden väliin kiinnitetyn askelman muodostama rakennelma, joka pystytetään tukea vasten nojalleen kiipeämistä varten, mutta voidaan myös pystyttää samassa tarkoituksessa toisinaan rakenteeseen lisättyä omaa tukea vasten tai erityistapauksessa ripustaa

tikari /tˈikarɪ/ (n)
Dolch
  terän molemmilta laidoilta teroitettu, teräväkärkinen ja miekkaa lyhyempi pistoase

tikasauto /tˈikasˌauto/ (n)
Drehleiter
  moottoriajoneuvo, jossa on koneellisesti nostettavat tikkaat. Käytetään erityisesti pelastustehtävissä.

tikka /tˈikːa/ (n)
Specht
  tikkojen heimon () lintu, joka pitkällä ja terävällä nokallaan tekee puuhun koloja ja on lisäksi hyvä kiipeämään puissa

tikku-ukko /tˈikːuˈukːo/ (n)
Strichmännchen
  yksinkertaisin vedoin piirretty ihmishahmo

tikli /tˈiklɪ/ (n)
Stieglitz, Distelfink
  eräs Suomessakin pesivä värikäs varpuslintu,

tila /tˈila/ (n)
Raum, Platz
  avaruus, väljyys, tyhjä kohta
Zustand, Gesundheitszustand
  henkilön vointi, terveydentila
Zustand
  tilanne, asema, jama

tilaaja /tˈilaːja/ (n)
Abonnent, Abonnentin
  henkilö, joka on tilannut jonkin säännöllisesti ilmestyvän tuotteen tai pysyvän palvelun ja on taloudellisesti sitoutunut tekemänsä tilauksen ehtoihin

tilaisuus /tˈilaisuːs/ (n)
Veranstaltung
  kokoontuminen, sosiaalinen tapaaminen jonkin asian merkeissä
Gelegenheit, Chance
  mahdollisuus

tilanne /tˈilanne/ (n)
Situation
  aika, paikka ja muut vallitsevat olosuhteet jonkin asian yhteydessä
Spielstand, Stand
  se, paljonko maaleja tai pisteitä kilpailussa on jo tullut

tilannekomedia /tˈilannˌekomˌedɪa/ (n)
Sitcom
  koomisen tilanteen ympärille rakentuva komediatelevisiosarja

tilastotiede /tˈilastotˌiede/ (n)
Statistik
  eri tutkimusaloilla hyödynnettävä todennäköisyyslaskentaan perustuva tieteenala, joka tutkii tilastollisten aineistojen keräämistä, käsittelyä ja tältä pohjalta tehtävää päättelyä

tilata /tˈilata/ (v)
bestellen
  pyytää itselleen tuotavaksi jtak

tilaus /tˈilaus/ (n)
Bestellung, Order, Auftrag
  tavaran tai palvelun toimittamiseksi tehtävä pyyntö

tilauskirja /tˈilauskˌirja/ (n)
Auftragsbuch
  luettelo yrityksen myymistä, mutta vielä toimittamattomista myyntiartikkeleista

tilavuus /tˈilavuːs/ (n)
Volumen
  kolmiulotteisen kappaleen koon mitta; kertoo paljonko kappaleessa on tilaa; SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m³) ja lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l); tunnus V

tilhi /tˈilhɪ/ (n)
Seidenschwanz
  parvissa liikkuva varpuslintu ()

tilikausi /tˈilɪkˌausɪ/ (n)
Geschäftsjahr, Wirtschaftsjahr, Berichtszeitraum
  yrityksen kirjanpidossa ajanjakso, jolta tulos lasketaan

tilinpäätös /tˈilɪmpˌæːtøs/ (n)
Abschluss
  yrityksen tilikautta koskeva kirjanpidon osa, joka koostuu taseesta, tuloslaskelmasta ja liitetiedoista; voi sisältää myös kassavirtalaskelman

tilintarkastus /tˈilɪntˌarkastus/ (n)
Revision, Wirtschaftsprüfung
  yrityksen, asunto-osakeyhtiön, yhdistyksen tai julkisyhteisön tilinpäätöksen, kirjanpidon ja hallinnon tarkastus; talousyksikön tilinpäätöksen tutkiminen, jonka tarkoituksena on käsityksen ilmaiseminen tutkitusta tilinpäätöksestä tai siihen rinnastettavasta informaatiosta

tilli /tˈillɪ/ (n)
Dill
  maustetilli, ruohokasvi jota käytetään mausteena ja yrttinä ()

timantti /tˈimantːɪ/ (n)
Diamant, Brillant
  yksi hiilen viidestä allotrooppisesta muodosta

timanttifriisi /tˈimantːˌifrɪːsɪ/ (n)
Diamantfries
  romaanisen rakennustaiteen käyttämä friisityyppi, jonka jatkuva koristekuvio muistuttaa hiottua jalokiveä

tina /tˈina/ (n)
Zinn
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sn.

tinasotilas /tˈinasˌotɪlas/ (n)
Zinnsoldat
  tinasta ja muusta helposti sulavasta metallista valettu sotilashahmo, aiemmin yleinen lelu

tinata /tˈinata/ (v)
verzinnen
  peittää tinakerroksella

tinkiä /tˈiŋkɪæ/ (v)
feilschen, markten
  yrittää alentaa ostoksensa hintaa

tipi /tˈipɪ/ (n)
Tipi
  tasankojen intiaaneille ominainen asumus, joka koostuu kartionmuotoon asetetuista riu'uista ja niitä peittävästä nahasta

tippuri /tˈipːurɪ/ (n)
Tripper, Gonorrhoe
  gonorrea, bakteerin aiheuttama sukupuolitauti

tirolilainen /tˈirolɪlˌainen/ (adj)
tirolerisch
  Tirolin alueelta peräisin oleva tai siihen liittyvä

tiskaaja /tˈiskaːja/ (n)
Abwäscher, Abwäscherin
  henkilö, joka tiskaa

tiskata /tˈiskata/ (v)
spülen, abwaschen, aufwaschen
  pestä astioita

tiski /tˈiskɪ/ (n)
Theke, Ladentheke
  myyntitaso
Geschirr
  (kollektiivisubstantiivi, yksikössä tai monikossa) tiskattavat astiat

tislaus /tˈislaus/ (n)
Destillation
  (kemia) eri aineiden erilaisiin haihtuvuuksiin perustuva liuenneiden aineiden erottamiseen käytetty menetelmä, jossa ei tapahdu kemiallista reaktiota

tissi /tˈissɪ/ (n)
Titte
  naisen rinta

titaani /tˈitaːnɪ/ (n)
Titan
  metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ti
  (mytologia) kreikkalaisen mytologian jättiläisiä, jotka Zeus voitti ja syöksi Tartarokseen

tmeesi /tmˈeːsɪ/ (n)
Tmesis
  sanojen lisääminen yhdyssanan osien väliin

todella /tˈodella/ (adv)
wirklich
  (korostava) suurissa määrin, erittäin

todellinen /tˈodellɪnen/ (adj)
real, wahr
  sellainen, joka on oikeasti olemassa tai oikeasti tapahtunut; perusteellinen, täydellinen, erittäinkin adjektiivia vahvistavana sanana.

todellisuus /tˈodellɪsuːs/ (n)
Realität, Wirklichkeit
  (ontologia) maailma sellaisena kuin se on; yleensä sellaiset tosiasiat, jotka ovat luonnontieteellisin menetelmin todennettavissa

todennäköisyys /tˈodennækˌøisyːs/ (n)
Wahrscheinlichkeit
  ilmiöön tai tapahtumaan liittyvän satunnaisuuden ja epävarmuuden määrää kuvaava mitta

todistaa /tˈodɪstaː/ (v)
bezeugen
  antaa todistajan lausunto, kertoa todistajana rikokseen tai rikkeeseen liittyvistä tapahtumista oikeudessa

todistaja /tˈodɪstˌaja/ (n)
Zeuge, Zeugin
  henkilö, joka todistaa

todiste /tˈodɪste/ (n)
Indiz
  näyte rikossyytteen tai tapahtuman tueksi

todistelu /tˈodɪstˌelu/ (n)
Argumentation
  todisteleminen

todistustaakka /tˈodɪstˌustaːkːa/ (n)
Beweislast
  väitteen esittäjän velvollisuus perustella väitteensä

togolainen /tˈoɡolˌainen/ (n)
Togoer
  pysyvästi Togossa asuva henkilö
  Togon kansalainen
  syntyperältään togolainen

tohtori /tˈohtorɪ/ (n)
Doktor
  korkein akateeminen oppiarvo, joka myönnetään henkilölle, joka on suorittanut itsenäistä tieteellistä tutkimusta ja puolustanut väitöskirjaansa julkisessa väitöstilaisuudessa. Ansioituneelle henkilölle voidaan ilman akateemisia meriittejä myöntää myös kunniatohtorin arvo.

toimeenpanovalta /tˈoimeːmpˌanovˌalta/ (n)
Exekutive
  oikeus panna täytäntöön lakien säännökset

toimeksiantaja /tˈoimeksɪˌantaja/ (n)
Arbeitgeber, Auftraggeber, Kommittent, Mandant
  joka antaa toimeksisaajan tehtäväksi hoitaa jokin asia tai toimi toimeksiantajan puolesta

toimenpide /tˈoimempˌide/ (n)
Maßnahme
  jonkun suorittama teko esimerkiksi jonkin estämiseksi, muuttamiseksi tai asian edistämiseksi

toimia /tˈoimɪa/ (v)
funktionieren
  olla toiminnassa, olla kunnossa, tehdä tehtävänsä

toimielin /tˈoimielɪn/ (n)
Organ
  toiminnalle välttämätöntä tehtävää hoitava organisaation toiminnallinen ja rakenteellinen osa

toimihenkilö /tˈoimɪhˌeŋkɪlø/ (n)
Angestellte
  muun kuin ruumiillisen työn tekijä; saattaa olla esimiesasemassa

toiminnanjohtaja /tˈoimɪnnˌanjohtˌaja/ (n)
Betriebsführer, Betriebsleiter, Betriebsleiterin, Geschäftsführer
  henkilö jonka tehtävänä on hoitaa suomalaisessa yhdistyksessä juoksevia asioita

toimintaelokuva /tˈoimɪntˌaelˌokuva/ (n)
Actionfilm
  näyttävä ja nopearytminen elokuva, jonka tyypillisiä piirteitä ovat takaa-ajot, räjähdykset, väkivaltaiset tappelut, katastrofit, sekä pääosassa kekseliäs, voimakas ja rohkea sankari

toiminto /tˈoimɪnto/ (n)
Funktion, Tätigkeit, Prozedur
  ominaisuutena oleva kyky tehdä jokin asia

toimisto /tˈoimɪsto/ (n)
Büro
  yhdestä tai useammasta huoneesta muodostuva tila, missä tehdään toimialan mukaisesti vaihtelevia, usein asiakirjojen käsittelyyn liittyviä töitä

toimistoupseeri /tˈoimɪstˌoupseːrɪ/ (n)
Verwaltungsoffizier
  esikunnassa palveleva, pääasiassa kirjalliseen työskentelyyn keskittynyt sotilaspäällystöön kuuluva henkilö

toimitalo /tˈoimɪtˌalo/ (n)
Geschäftshaus, Verwaltungsgebäude
  yrityksen tai laitoksen työntekijöiden työskentelypaikkana toimiva rakennus

toimittaa /tˈoimɪtːaː/ (v)
bearbeiten
  toimittaa kirjaa tai lehteä

toimittaja /tˈoimɪtːˌaja/ (n)
-in, -in Reporter
  henkilö, joka tekee työkseen juttuja, uutisia tai raportteja lehteen, radioon, televisioon tai muuhun joukkoviestimeen; journalisti
Herausgeber
  kirjan tekstit koonnut ihminen
Lieferant
  kaupan kohteena olevia esineitä tai aineita hankkiva ihminen tai yritys

toimitusjohtaja /tˈoimɪtˌusjohtˌaja/ (n)
Geschäftsführer, Geschäftsführerin
  henkilö, jolla on vastuu päivittäisestä yrityksen hallinnosta

toimitusministeristö /tˈoimɪtˌusmɪnˌisterˌistø/ (n)
Geschäftsministerium
  Valtion hallitus, jonka toiminta ei nojaudu puolueiden yhteistyöhön parlamentissa. Toimitusministeristö voi olla mitään puoluetta edustamaton ammattiministeristö, jollaista Suomessa kutsutaan virkamieshallitukseksi, koska monet sellaisten hallitusten jäsenistä ovat olleet valtion virkamiehiä. Jos presidentti valitsee toimitusministeristön jäsenet eli ministerit, käytetään siitä nimitystä presidentinhallitus. Eduskuntavaalien jälkeen edellisellä vaalikaudella toiminut hallitus pyytää ja saa eron tehtävistään, mutta se jatkaa pakollisten rutiiniluonteisten asioiden käsittelyä toimitusministeristönä uuden hallituksen nimittämiseen saakka.

toinen maailmansota /tˈoinen mˈaːɪlmˌansota/ (pn)
Zweiter Weltkrieg
  suursota, joka käytiin pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa vuosina 1939–1945

toipilas /tˈoipɪlas/ (n)
Rekonvaleszent, Rekonvaleszentin, Genesender, Genesend
  sairaudesta tai leikkauksesta toipuva henkilö

toipua /tˈoipua/ (v)
erholen
  parantua, parata (sairaudesta tai kielteisestä tapahtumasta)

toisinaan /tˈoisɪnaːn/ (adv)
manchmal, ab und zu, dann und wann
  ajoittain, joskus, silloin tällöin

toisinto /tˈoisɪnto/ (n)
Rekurrenz
  uusiutuminen aikaisemman kaltaisena

toisintokuume /tˈoisɪntokˌuːme/ (n)
Rückfallfieber
  eräiden -suvun bakteerien aiheuttama, vektorina toimivien eliöiden levittämä tartuntatauti

toistaa /tˈoistaː/ (v)
wiederholen, erneuern
  tehdä uudelleen
nachsagen, wiederholen
  sanoa uudelleen

toitottaa /tˈoitotːaː/ (v)
tuten
  puhaltaa päristen vaskisoitinta tai muuta vastaavaa instrumenttia

toitotus /tˈoitotus/ (n)
Tuten
  vaskisoittimen tai muun vastaavan instrumentin ääni
Ausposaunen, Austrompeten
  näkyvä tiedottaminen jostakin

toivo /tˈoivo/ (n)
Hoffnung
  usko, odotus tai mahdollisuus johonkin hyvään

toivoa /tˈoivoa/ (v)
hoffen
  odottaa positiivisesti jonkin asian toteutumista; haluta jonkin toteutuvan
wünschen
  esittää toive

toivottaa /tˈoivotːaː/ (v)
wünschen
  ilmaista toivovansa jklle jtk tulevaa, yl. fraasin kaltaisella toivotuksella

toivottavasti /tˈoivotːavˌastɪ/ (adv)
hoffentlich
  siten, että niin toivotaan tapahtuvan

toki /tˈokɪ/ (adv)
doch
  tietenkin, tietysti, miksipä ei

tomaatti /tˈomaːtːɪ/ (n)
Tomate, Paradeis
  Etelä-Amerikasta lähtöisin oleva yksivuotinen vihanneshedelmäkasvi Solanum lycopersicum

tomaattipyree /tˈomaːtːˌipyreː/ (n)
Tomatenmark
  tiivistetty tomaattisose ruoan valmistukseen

tomusokeri /tˈomusˌokerɪ/ (n)
Staubzucker, Puderzucker
  erittäin hienojakoinen sokeri, jota käytetään erityisesti joissain konditoriatuotteissa

tonaalinen /tˈonaːlɪnen/ (adj)
tonal
  sellainen, joka rakentuu perussävelen eli toonikan ympärille; sellainen jossa on perussävel tai sävellaji

tonnikala /tˈonnɪkˌala/ (n)
Thunfisch
  makrillien heimoon kuuluva, yleisesti säilykkeenä tai pakasteena myytävä suurikokoinen kala (Thunnus thynnus)

tontti /tˈontːɪ/ (n)
Parzelle, Flurstück
  eräs kiinteistöyksikkö: kiinteistörekisteriin merkitty, asemakaavoitettu, rakennustarkoitukseen varattu maa-alue

tonttu /tˈontːu/ (n)
Elf, Wichtel
  kansanperinteessä jonkin paikan, kuten rakennuksen, suojelija ja asukas, ihmisen kaltainen, mutta sitä pienempi olio

tonttulakki /tˈontːulˌakːɪ/ (n)
Weihnachtsmannmütze
  punainen suippopäinen päähine, jonka päässä on kulkunen tai valkoinen tupsu

toonikumi /tˈoːnɪkˌumɪ/ (n)
Tonikum
  yleisvoinnin parantamiseen käytettävä lääke, joka sisältää vitamiineja ja hieman alkoholia

topografia /tˈopoɡrˌafɪa/ (n)
Topografie
  maan pinnanmuotojen yksityiskohtainen kuvaus, usein täydennettynä tiedoilla maanpinnan laadusta, myös kuvauksen laatimiseksi tehtävä kenttämittaus; tällaisten muodostaminen ja tutkimus

topologia /tˈopolˌoɡɪa/ (n)
Topologie
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee jatkuvuutta, raja-arvoja, geometrisia kuvauksia ja kappaleiden niitä ominaisuuksia, jotka eivät muutu kun kappaletta venytetään ja väännellään

torajyvä /tˈorajˌyvæ/ (n)
Mutterkornpilz, Mutterkorn
  viljojen kasvitaudin, kotelosieni n rihmastopahka, joka kasvaa viljan siemenen tilalle ja saastuttaa viljasatoa. Näiden nauttiminen aiheuttaa pahoinvointia, palelemista, hallusinaatioita, kouristuksia, pakkoliikkeitä ja jopa kuoliota.

torakka /tˈorakːa/ (n)
Schabe, Kakerlak
  muodoltaan litteähköjä ja sitkeitä tuhohyönteisiä,

tori /tˈorɪ/ (n)
Marktplatz, Platz
  alun perin kaupankäyntiä varten varattu aukea kaupungeissa, jossa kauppa on säänneltyä ja valvottua

torium /tˈorium/ (n)
Thorium
  eräs radioaktiiivinen alkuaine

torjua /tˈorjua/ (v)
abwehren, bekämpfen, verhindern, wehren
  ehkäistä, estää, rajoittaa tai keskeyttää kohteelle haitallinen, ei haluttu tai epäedullinen tapahtuma, toimenpide tai tuottamus
abfangen, auffangen
  kiistää, osoittaa paikkansapitmättömäksi
abwehren, bekämpfen, verhindern, wehren
  ehkäistä, estää, rajoittaa tai keskeyttää kohteelle haitallinen, ei haluttu tai epäedullinen tapahtuma, toimenpide tai tuottamus
ablehnen
  kieltäytyä jstk, ei hyväksyä jtk
verdrängen
  pitää poissa mielestään

torjuntahävittäjä /tˈorjuntˌahævˌitːæjæ/ (n)
Abfangjäger
  hävittäjälentokone, joka on tarkoitettu ilmataisteluun, erityisesti ilmapuolustukseen pommikoneita vastaan ja on usein pieni ja kevyesti aseistettu

torni /tˈornɪ/ (n)
Turm
  korkea ja kapea rakennus
  vaaka- ja pystyriveillä suoraan liikkuva shakkinappula: ♖ tai ♜

tornipöllö /tˈornɪpˌøllø/ (n)
Schleiereule
  keskikokoinen pöllölaji ()

tornitalo /tˈornɪtˌalo/ (n)
Turmhaus, hochhaus
  kerrostalo, jonka vaakamitat ovat pienet korkeuteen verrattuna

torstai /tˈorstai/ (n)
Donnerstag
  viikon neljäs päivä, päivä keskiviikon ja perjantain välissä

torvi /tˈorvɪ/ (n)
Horn
  sarvesta, tuohesta tai puusta valmistettu puhallettava merkinantoväline tai soitin
  mikä tahansa vaskipuhallinsoitin; vaskipuhaltimien kansanomainen yleisnimitys

tosi /tˈosɪ/ (adj)
wahr
  sellainen, joka on faktuaalinen ja reaalinen, mielipiteestä riippumaton; objektiivisesti totta

tosi /tˈosɪ/ (adv)
sehr
  vahvistava adverbi todella, erittäin

tosiasia /tˈosɪˌasɪa/ (n)
Fakt, Wahrheit
  asia, jonka sisältö ei riipu mielipiteistä ja joka on todennettavissa

tosikko /tˈosɪkːo/ (adj)
ernster
  huumorintajuton

tosiseikka /tˈosɪsˌeikːa/ (n)
Faktum, Tatsache
  todellisesti vaikuttava tekijä, todellinen asianhaara; yksityiskohta, joka on tosi

totella /tˈotella/ (v)
gehorchen
  toimia niin kuin joku käskee tai niin kuin säännöt edellyttävät

tottua /tˈotːua/ (v)
gewöhnen
  tottua johonkin, alkaa pitää jotakuta/jotakin tavallisena tai siedettävänä; mukautua, sopeutua

totuttu /tˈotutːu/ (adj)
gewohnt
  tavaksi tullut, tavanmukainen

totuus /tˈotuːs/ (n)
Wahrheit
  niiden väitteiden yhteinen ominaisuus, jotka kuvaavat eli esittävät asian oikein ja todellisuuden mukaisesti; myös tällaisen väitteen sisältämän lauseen sisällys

totuusarvo /tˈotuːsˌarvo/ (n)
Wahrheitswert
  proposition todenmukaisuus tai paikkansapitävyys; voi olla joko tosi tai epätosi

touhu /tˈouhu/ (n)
Beschäftigung
  puuha, homma, hyörinä; innokas tai toimelias puuhailu, joka ei aina tuota mitään tulosta

toukka /tˈoukːa/ (n)
Larve, Raupe
  hyönteisen kehitysvaihe ennen koteloitumista
Wurm
  sylivauva

toukokuu /tˈoukokuː/ (n)
Mai, Wonnemond
  vuoden viides kuukausi, kuukausi huhtikuun ja kesäkuun välissä

traktori /trˈaktorɪ/ (n)
Traktor, Schlepper
  pääasiassa viljelysmaan kyntämiseen tarkoitettu monikäyttöinen moottoriajoneuvo, jolla voidaan myös muiden muassa äestää

trampoliini /trˈampolˌiːnɪ/ (n)
Trampolin
  voimistelussa ja huvikäytössä käytetty laite, jossa on kehikon väliin, jousien varaan pingotettu kangas, joka tehostaa siinä tehtyjä hyppyjä

transaktio /trˈansaktˌio/ (n)
Transaktion
  yksittäinen tehty vastineellinen kauppa, vaihto

transistori /trˈansɪstˌorɪ/ (n)
Transistor
  vahvistimena ja kytkimenä käytettävä puolijohdetekniikalla toteutettu elektroniikan komponentti

transitiivinen /trˈansɪtˌiːvɪnen/ (adj)
transitiv
  (kielitiede) verbistä, joka saa objektin

transuraani /trˈansurˌaːnɪ/ (n)
Transuran
  alkuaine, jonka järjestysluku on suurempi kuin uraanin ts. suurempi kuin 92

transvestiitti /trˈansvestˌiːtːɪ/ (n)
Transvestit
  henkilö (yleensä mies), jolla on tarve pukeutua tai joka kiihottuu seksuaalisesti pukeutuessaan vastakkaisen sukupuolen vaatteisiin; ristiinpukeutuja

trasjanka /trˈasjaŋka/ (n)
Trasjanka
  Venäjän ja valkovenäjän sekakieli

trebuchet /trˈebukhet/ (n)
Blide, Tribok
  vastapainokatapultti, heittokone

treema /trˈeːma/ (n)
Trema
  (tarke) kirjaimen yläpuolinen tarke, joka näyttää kahdelta pisteeltä: ¨; Unicode-merkki U+00A8, kirjaimeen yhdistyvä tarke U+0308

trenssi /trˈenssɪ/ (n)
Trenchcoat
  eräs miesten pitkä päällystakki, jonka juuret ovat sotilaspukeutumisessa

trialogi /trˈialˌoɡɪ/ (n)
Trialog
  kolmen henkilön välinen keskustelu

triangeli /trˈiaŋŋˌelɪ/ (n)
Triangel
  lyömäsoitin, säännölliseen kolmiomuotoon väännetty teräspuikko, joka ripustetaan yhdestä kulmasta ja sitä lyödään toisella puikolla

tribadi /trˈibadɪ/ (n)
Tribade
  tribadismin harjoittaja

tribunaali /trˈibunˌaːlɪ/ (n)
Tribunal
  antiikin Roomassa koroke, josta virkamies johti julkista toimitusta
  joissakin maissa ylempi tuomioistuin

triftongi /trˈiftoŋŋɪ/ (n)
Triphtong
  kolmoisääntiö, kolmen tietynlaisen eri vokaaliäänteen jono. Erityisesti suomen kielessä sellainen kolmen eri vokaalin jono, joiden väliin ei tule tavunrajaa. Esiintyy suomessa vain erityistapauksissa, kuten sanassa miau, tai diftongiin päättyvien sanojen taivutusmuodoissa, kuten sanan tau monikon genetiivissä (tauiden/tauitten).

trigonometria /trˈiɡonomˌetrɪa/ (n)
Trigonometrie
  matematiikan osa-alue, joka käsittelee kolmion sivujen suhteita, kulmia ja niihin liittyviä laskutoimituksia, erityisesti trigonometrisia funktioita

trilli /trˈillɪ/ (n)
Triller
  jonkin sävelen ja sen yläpuolisen sivusävelen nopea edestakainen vaihtelu

trilogia /trˈiloɡˌia/ (n)
Trilogie
  kolmen toisiinsa liittyvän taiteellisen teoksen sarja

trimaraani /trˈimarˌaːnɪ/ (n)
Trimaran
  laiva tai muu alus, jossa on kolme runkoa tavallisesti siten, että keskellä on varsinainen tukirunko ja tämän kummallakin sivulla kevytrakenteisempi apurunko

trinomi /trˈinomɪ/ (n)
Trinom
  kolmiterminen polynomi

tritium /trˈitium/ (n)
Tritium
  vety, jonka ytimen muodostaa tritoni eli protoni ja kaksi neutronia, ³H, radiovety

triviaalikoulu /trˈivɪˌaːlɪkˌoulu/ (n)
Trivialschule
  Ruotsi-Suomessa 1600-luvun puolivälistä 1800-luvulle käytössä ollut alimman opetuksen koulu

trokee /trˈokeː/ (n)
Trochäus
  kaksitavuinen runojalka, joka koostuu pitkästä (painollisesta) ja lyhyestä (painottomasta) tavusta ()

trokeinen /trˈokeinen/ (adj)
trochäisch
  trokeiden muodostama

trolli /trˈollɪ/ (n)
Troll
  peikko

troolari /trˈoːlarɪ/ (n)
Trawler
  troolin vetämiseen käytettävä moottoroitu nopeahko kalastusalus

trooppinen /trˈoːpːɪnen/ (adj)
tropisch
  ilmastoltaan tropiikille ominainen tai tropiikkiin liittyvä

tropiikki /trˈopɪːkːɪ/ (n)
Tropen
  (maantiede) trooppinen vyöhyke; päiväntasaajan molemmin puolin oleva vyöhyke Kravun ja Kauriin kääntöpiirien välissä, jolla aurinko voi paistaa kohtisuoraan 90 asteen kulmassa eli zeniitistä

troposfääri /trˈoposfˌæːrɪ/ (n)
Troposphäre
  alailmakehä; ilmakehän alin kerros ja se kerros, jossa sääilmiöt tapahtuvat ja pilvet sijaitsevat, ulottuu 8-15 kilometrin korkeuteen, jossa koetaan tropopaussi

trumpetti /trˈumpetːɪ/ (n)
Trompete
  pääasiassa klassisessa musiikissa ja jazzissa käytettävä vaskipuhallin

tryffeli /trˈyffelɪ/ (n)
Trüffel
  multasieni

tsaari /tsˈaːrɪ/ (n)
Zar
  muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi; erityisesti Venäjän keisarikunnan hallitsijan arvonimi

tsinniat /tsˈinnɪat/ (n)
Zinnien
  yksi asterikasvien heimoon kuuluvista kaksisirkkaisten suvuista ()

tsunami /tsˈunamɪ/ (n)
Tsunami
  hyökyaalto, joka syntyy merellä sattuvasta maanjäristyksestä, rajusta tulivuoren purkauksesta, maanvyörymästä tai asteroidin törmäyksestä

tsygootti /tsˈyɡoːtːɪ/ (n)
Zygote
  hedelmöittynyt munasolu

tuberkkeli /tˈuberkːˌelɪ/ (n)
Tuberkel
  tuberkuloosille tunnusomainen, aluksi 1 mm läpimittainen kyhmy, joita muodostuu kudoksen puolustusreaktiona tuberkkelibakteereja vastaan

tuffi /tˈuffɪ/ (n)
Tuff
  tulivuoren tuhkasta tiivistynyttä ainesta

tuhatjalkainen /tˈuhatjˌalkainen/ (n)
Tausendfüßer, Tausendfüßler
  tuhatjalkaisten alajakson () niveljalkainen

tuhka /tˈuhka/ (n)
Asche
  eloperäisen aineen palamisen seurauksena muodostuva kiinteä jäännös

tuhkakuppi /tˈuhkakˌupːɪ/ (n)
Aschenbecher
  astia, jota yleensä tupakoitsijat käyttävät tuhkan karistamiseen ja savukkeen tumppaamiseen

tuhkarokko /tˈuhkarˌokːo/ (n)
Masern
  tuhkarokkoviruksen aiheuttama lastentauti

tuhopolttaja /tˈuhopˌoltːaja/ (n)
Brandstifter
  henkilö joka sytyttää tahallaan rakennuksen tuleen, murhapolttaja

tuhopoltto /tˈuhopˌoltːo/ (n)
Brandstiftung
  tuhotyö, jossa sytytetyn tulipalon on tarkoitus tuhota sytytyksen kohde

tuhota /tˈuhota/ (n)
zerstören
  hajottaa, hävittää

tuijottaa /twˈijotːaː/ (v)
starren, stieren, glotzen
  katsoa yhtäjaksoisesti, hellittämättä, katsettaan siitämättä.

tukholmalainen /tˈukholmalˌainen/ (adj)
stockholmer
  Tukholmasta peräisin oleva tai Tukholmaan liittyvä

tukholmalainen /tˈukholmalˌainen/ (n)
Stockholmer, Stockholmerin
  pysyvästi Tukholmassa asuva henkilö

tuki /tˈukɪ/ (n)
Hilfe, Stütze
  jokin, josta otetaan tukea
Stütze, Unterstützung
  kannatus

tukikohta /tˈukɪkˌohta/ (n)
Stützpunkt
  alue johon on sijoitettu asevoimien joukkoja ja kalustoa

tukka /tˈukːa/ (n)
Haar
  hiusten muodostama karvapeite päälaella, hiukset yhdessä ovat tukka

tukki /tˈukːɪ/ (n)
Schaft
  kiväärin tai haulikon perä

tukkukauppa /tˈukːukˌaupːa/ (n)
Großhandel
  suuria eriä käsittävä kaupankäynti; myynti vähittäiskaupoille

tularemia /tˈularˌemɪa/ (n)
Tularämie, Hasenpest
  Francisella tularensis -bakteerin aiheuttama eläimestä ihmiseen tarttuva infektiosairaus. Tartunta saadaan hyönteisen tai puutiaisen puremasta, myös suorasta kontaktista sairaan eläimen kanssa.

tulehdus /tˈulehdus/ (n)
Entzündung
  elimistön luontaisen suojavasteen synnyttämä monimuotoinen biologinen reaktio uhkaavaa tai tapahtunutta kudoksen vaurioitumista vastaan

tuleva /tˈuleva/ (adj)
künftig, zukünftig
  joka tapahtuu tulevaisuudessa, joka sijoittuu tulevaisuuteen

tuleva aika /tˈuleva ˈaika/ (n)
Futur
  yhteisnimitys aikamuodoille, jotka kuvaavat tulevaisuudessa tapahtuvaa toimintaa; monissa kielissä sitä edustaa futuuri, suomessa preesens tai myös partisiippirakenne, esimerkiksi: Olet sen näkevä.

tulevaisuus /tˈulevˌaisuːs/ (n)
Zukunft, Futur
  nykyisen ajanhetken jälkeinen aika, tuleva aika

tuli /tˈulɪ/ (n)
Feuer
  avoimeen palamiseen kuuluva ilmiö, johon yl. liittyy näkyvä kuuma liekki

tuli-isku /tˈulɪˈisku/ (n)
Feuerstoß
  tykistön ja kranaatinheittimistön tulimuoto

tuliainen /tˈulɪˌainen/ (n)
Gastgeschenk, Mitbringsel
  lahja joka annetaan vierailulle mentäessä tai joka tuodaan matkalta esim. ystävälle

tuliase /tˈulɪˌase/ (n)
Feuerwaffe, Schusswaffe
  ase, jonka ammusten liikkeelle panevana voimana toimii ruudin palamisesta syntyvä kaasunpaine

tulikoe /tˈulɪkˌoe/ (n)
Feuerprobe
  (historia) noitavainojen aikaan ”noidan” tunnistamiseksi käytetty menetelmä (lat. ignis periculum), jossa noidaksi epäilty saattoi puolustautua ”jumalantuomiolla” kävelemällä tulisilla hiilillä tai ottamalla yhdeksän askelta hehkuvat raudat käsissään saaden palovammoja syyttömyyden merkiksi.

tulikukat /tˈulɪkukat/ (n)
Königskerzen
  yksi naamakukkaiskasvien heimoon kuuluvista kaksisirkkaisten kasvien suvuista ()

tuliliemi /tˈulɪlˌiemɪ/ (n)
Feuerwasser
  väkijuoma, viina (matkii Pohjois-Amerikan intiaanien kieltä)

tulimuurahainen /tˈulɪmˌuːrahˌainen/ (n)
Rote Feuerameise
  eräs viholaisten heimoon kuuluva muurahaisten laji () tai sen yksilö

tulipalo /tˈulɪpˌalo/ (n)
Brand
  hallitsemattomaksi päässyt, tuhoa aiheuttava tuli

tulipalopakkanen /tˈulɪpˌalopˌakːanen/ (n)
Mordskälte
  kova pakkanen

tulirokko /tˈulɪrˌokːo/ (n)
Scharlach
  streptokokki-A:n aiheuttama sairaus, jonka oireisiin kuuluvat pienipilkkuinen punainen liekkejä muistuttava ihottuma ja mansikkakieli

tulitauko /tˈulɪtˌauko/ (n)
Feuerpause, Waffenstillstand
  lyhyt taisteluista pidettävä tauko, jonka aikana voidaan esimerkiksi kerätä kuolleet ja haavoittuneet tai vaihtaa vankeja

tuliterä /tˈulɪtˌeræ/ (adj)
brandneu
  aivan uusi ja käyttämätön, upouusi

tulitikku /tˈulɪtˌikːu/ (n)
Streichholz, Zündholz
  tulentekoväline, jonka päässä oleva syttymisherkkä seos syttyy kitkan aiheuttamalla lämmöllä raapaistaessa sitä karkeaa pintaa vasten

tulitikkurasia /tˈulɪtˌikːurˌasɪa/ (n)
Streichholzschachtel
  pieni kartonkinen raapaisupinnalla varustettu rasia (myynti- ja säilytyspakkaus) tulitikkuja varten

tulium /tˈulium/ (n)
Thulium
  eräs alkuaine

tulivuori /tˈulɪvˌuorɪ/ (n)
Vulkan
  vulkaaninen pinnanmuodostuma, jonka kohdalla maankuoressa on repeämiä ja maan sisältä pääsee virtaamaan magmaa ajoittain pinnalle asti; näin vuori on aikoinaan muodostunut

tulkata /tˈulkata/ (v)
dolmetschen
  toimia tulkkina

tulkki /tˈulkːɪ/ (n)
Dolmetscher, Dolmetscherin
  henkilö, joka kääntää eli tulkkaa puhuttua kieltä, vrt. kääntäjä

tulla /tˈulla/ (v)
kommen herkommen, kommen
  liikkua puhujaa kohti; seurata ajallisesti
werden
  muuttua jksk, alkaa olla jtk (kts. huomautukset); puhekielisesti ilmaisee passiivia (passiivin partisiipin perfektin kanssa)

tulla mieleen /tˈullam mˈieleːn/ (v)
aufleuchten
  muistaa, keksiä, ajatella

tulli /tˈullɪ/ (n)
Zoll
  maahan tuotavasta tavarasta maksettava vero, tullimaksu
  valtion laitos, tullimaksujen kannosta huolehtiva viranomainen, tullilaitos
  tulliasema, tullilaitoksen toimipiste, tulli, rajatarkastusasema

tulo /tˈulo/ (n)
Ankunft Eintreffen
  lähemmäksi tai perille liikkuminen

tulos /tˈulos/ (n)
Ergebnis, Resultat
  se, mihin tekeminen päättyy, lopputulos
Ergebnis
  päätelmä, johtopäätös

tulostin /tˈulostɪn/ (n)
Drucker
  tietokoneen oheislaite, jolla tulostetaan paperille

tulppaani /tˈulpːaːnɪ/ (n)
Tulpe
  kauniiden kukkien takia viljelty liljakasveihin kuuluva -suvun sipulikasvi

tulva /tˈulva/ (n)
Flut, Überflutung
  vallitseva tila, jossa nestepinta on kohonnut ja ylittänyt sille asetetun normaalitason arvon

tumppi /tˈumpːɪ/ (n)
Kippe, Zigarettenkippe, Zigarettenstummel
  jäännös, erityisesti savukkeesta

tunisialainen /tˈunɪsˌialˌainen/ (adj)
tunesisch
  Tunisiasta peräisin oleva tai Tunisiaan liittyvä

tunkki /tˈuŋkːɪ/ (n)
Wagenheber
  raskaiden kohteiden nostamiseen tarkoitettu laite

tunne /tˈunne/ (n)
Empfindung, Gefühl
  sisäinen mielentila, henkinen tuntemus

tunneli /tˈunnelɪ/ (n)
Tunnel
  maanalainen yl. vaakasuora käytävä

tunnettu /tˈunnetːu/ (adj)
bekannt berühmt, bekannt
  jonka monet tuntevat, joka tiedetään; maineikas, nimekäs

tunnettuus /tˈunnetːuːs/ (n)
Bekanntheitsgrad
  Se kuinka tunnettu joku tai jokin on.

tunnistaa /tˈunnɪstaː/ (v)
erkennen
  todeta itselleen tutuksi

tunnollinen /tˈunnollɪnen/ (adj)
gewissenhaft
  joka suorittaa tehtävänsä tai velvollisuutensa huolellisesti ja/tai kantaa omantunnon tuskia (oikeasti tai kuvitellusti) huonosta suorituksesta

tunnusmerkki /tˈunnusmˌerkːɪ/ (n)
Kennzeichen
  ominaisuus tai vallitseva piirre, jonka avulla henkilö tai asia voidaan tunnistaa

tunnussana /tˈunnussˌana/ (n)
Parole
  salainen sana tai ilmaisu jolla saavutetaan sisäänpääsy, lupa käyttää informaatiota tai ilmaistaan ryhmän jäsenyys

tunnustaa /tˈunnustaː/ (v)
bekennen, gestehen
  paljastaa tarkoituksellisesti tietävänsä tai tuntevansa jtkn tai tarkoituksellisesti tehneensä jtkn (hyvää tai pahaa), kuulijan pyynnöstä tai ilman
anerkennen
  ilmaista pitävänsä jtkn laillisena, hyväksyttävänä tai merkityksellisenä jossakin suhteessa

tunnustus /tˈunnustus/ (n)
Bekenntnis, Geständnis
  yl. ilman kuulijan pyyntöä tehty, jnk tehdyn hyvän tai pahan asian paljastus
Anerkennung
  jnk olemassaolon hyväksyntä ja sen ilmaisu; jnk laillisuuden tai merkityksellisyyden toteamus

tuntea /tˈuntea/ (v)
kennen
  tietää jonkin tai jonkun olemassaolosta; persoonallisuudesta ja ominaisuuksista; tunnistaa ihminen ulkonäöltä tai nimeltä
fühlen, empfinden
  (fysiol.) aistia
  kokea jotakin tunnetta

tuntematon /tˈuntematon/ (adj)
Unbekannte, unbekannt
  sellainen, jota ei tunneta, outo, vieras

tuntematon /tˈuntematon/ (n)
Unbekannte
  tuntematon muuttuja, ratkaistava suure

tunti /tˈuntɪ/ (n)
Stunde
  ajan yksikkö, tunnus suomen yleiskielessä t, fysiikassa h; 1 t on 60 minuuttia ( = 3 600 sekuntia = 1/24-osa vuorokautta)
Lektion
  oppitunti

tuntomerkki /tˈuntomˌerkːɪ/ (n)
Kennzeichen
  tunnusmerkki, ominaisuus tai piirre, jonka avulla henkilö tai asia voidaan tunnistaa

tuntosarvi /tˈuntosˌarvɪ/ (n)
Antenne
  (anatomia) niveljalkaisilla etummaisimmassa jaokkeessa esiintyvä parillinen uloke, joka toimii aistinelimenä

tuntua /tˈuntua/ (v)
vorkommen
  olla jonkin oloinen, vaikuttaa joltakin

tunturihaukka /tˈunturɪhˌaukːa/ (n)
Gerfalke, Jagdfalke
  Suomessa harvinainen jalohaukkoihin kuuluva petolintu ()

tuoda /tˈuoda/ (v)
bringen
  kuljettaa jollekulle tai johonkin paikkaan jotakin jostakin toisesta paikasta

tuoksu /tˈuoksu/ (n)
Duft
  hyvä, miellyttävä haju

tuoli /tˈuolɪ/ (n)
Stuhl
  huonekalu yhden ihmisen istumista varten

tuolla /tˈuolla/ (adv)
da, dort
  ilmaisee paikkaa, joka on etäällä, mutta kuitenkin näköetäisyydellä tai kuvasta tai kartalta osoitettavissa. Tuolla on indefiniittinen adverbi.

tuomari /tˈuomarɪ/ (n)
Richter, Richterin
  henkilö, jolla on oikeus käyttää tuomiovaltaa; tuomioistuimen jäsen

tuomarinvirka /tˈuomarˌinvɪrka/ (n)
Richteramt
  tuomioistuimessa oleva valtion työtehtävä tuomiovaltaa käyttävälle henkilölle

tuomaskuona /tˈuomaskˌuona/ (n)
Thomasmehl, Thomasphosphat, Thomasschlacke
  teräksenvalmistuksen sivutuotteena saatava emäksinen kuona, joka on pääasiassa kalsiumfosfaattia ja joka soveltuu erinomaisesti fosforilannoitteeksi

tuomioistuin /tˈuomɪˌoistwɪn/ (n)
Gericht
  oikeuslaitoksen organisaatio, joka käyttää tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa

tuomiokirkko /tˈuomɪokˌirkːo/ (n)
Kathedrale
  hiippakunnan pääkirkko, katedraali

tuomiovalta /tˈuomɪovˌalta/ (n)
Judikative
  valta päättää siitä, miten lakia tulee soveltaa

tuomita /tˈuomɪta/ (v)
urteilen, richten
  antaa tuomio

tuoppi /tˈuopːɪ/ (n)
Bierkrug, Krug
  isokokoinen lasi tai muki, josta juodaan yleensä olutta

tuore /tˈuore/ (adj)
frisch
  uusi, vastikään tapahtunut tai tehty, vanhentumaton

tuote /tˈuote/ (n)
Produkt
  tuotannon tulos (tavara tai palvelu)

tuoteluettelo /tˈuoteluˌetːelo/ (n)
Katalog
  luettelo tuotteista

tuoteseloste /tˈuoteselˌoste/ (n)
Warenbeschreibung
  myytävän tuotteen sisällöstä kertova teksti

tuottaa /tˈuotːaː/ (v)
produzieren
  valmistaa, saada aikaan, luoda, synnyttää

tuottaja /tˈuotːaja/ (n)
Produzent, Produzentin
  henkilö tai yhteisö, joka saattaa omia tai välitettyjä tuotteita toisten saataville

tuottavuus /tˈuotːavuːs/ (n)
Produktivität
  tuotannon tehokkuus; se kuinka paljon saadaan tuotosta aikaan käytettyä panosta kohden

tupaantuliaiset /tˈupaːntˌulɪˌaiset/ (n)
Einzugsfest, Einzugsparty
  juhlat, joilla juhlistetaan uuteen asuntoon muuttamista

tupajumi /tˈupajˌumɪ/ (n)
Hausbock
  jumien suvun kuoriaislaji

tupakantumppi /tˈupakˌantumpːɪ/ (n)
Zigarettenstummel
  savukkeesta polttamatta jäänyt pätkä

tupakka /tˈupakːa/ (n)
Tabak
  jokin tupakoiden kasvisuvun (Nicotiana) jäsen, yleisesti nautintoaineena tai koristekasvina käytettyjä

tupakkahuone /tˈupakːahˌuone/ (n)
Raucherzimmer
  tupakointia varten varattu huone

tupakoida /tˈupakˌoida/ (v)
rauchen
  polttaa tupakkaa eli hengittää tupakan kytemisestä syntyvää savua

tupakoitsija /tˈupakˌoitsɪja/ (n)
Raucher, Raucherin
  henkilö, joka tupakoi yleisesti

tupee /tˈupeː/ (n)
Toupet
  miesten hiuslisäke, joka peittää kaljun kohdan päälaella

tupsu /tˈupsu/ (n)
Büschel, Tuff
  kimppumainen joukko karvoja, heiniä tms.
Pompon, Bommel, Quaste
  (tekstiilikoriste) tuuhea kimppu lankoja jotka on yläpäästään sidottu; päähineen pyöreä pehmeä pallomainen koriste

tupsuhäntäkontiainen /tˈupsuhˌæntækˌontɪˌainen/ (n)
Haarschwanzmaulwurf
  kontiaisten heimoon kuuluvan tupsuhäntäkontiaisten suvun ainoa laji () tai sen yksilö

turbaani /tˈurbaːnɪ/ (n)
Turban
  niin naisten kuin miestenkin käyttämä liinasta kiedottu alkuperältään intialainen päähine

turbiini /tˈurbɪːnɪ/ (n)
Turbine
  energiaa tuottava laite, jonka toiminta perustuu työtä suorittavan väliaineen (kaasun tai nesteen) läpivirtauksen aiheuttamaan pyörimisliikkeeseen

turhautua /tˈurhautˌua/ (v)
frustriert werden
  Tulla turhautuneeksi.

turjansaame /tˈurjansˌaːme/ (n)
Tersamisch
  eräs Venäjällä puhuttava saamelaiskieli, kielitunnus sjt

turkinkyyhky /tˈurkɪŋkˌyːhky/ (n)
Türkentaube
  kyyhkylaji () tai sen yksilö

turkinpippuri /tˈurkɪmpˌipːurɪ/ (n)
Paprika
  kirpeä paprikalajike (), jonka marjaa käytetään mausteena sellaisenaan, kuivattuna tai liemeen säilöttynä.

turkki /tˈurkːɪ/ (n)
Pelz
  nisäkkään (nylkemätön) karvapeite, eläimen turkki
Türkisch
  turkin kieli, pääasiassa Turkissa puhuttava turkkilainen kieli. Turkin valtion virallinen kieli (kielitunnus: tr)

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (adj)
türkisch
  Turkista peräisin oleva tai Turkkiin liittyvä

turkkilainen /tˈurkːɪlˌainen/ (n)
Türke, Türkin
  pysyvästi Turkissa asuva henkilö

turkoosi /tˈurkoːsɪ/ (n)
Türkis
  sinivihreä väri

turpa /tˈurpa/ (n)
Fresse
  hevos- tai nautaeläimen kuono
Döbel
  eurooppalainen sisävesien särkikala ()

tursas /tˈursas/ (n)
Oktopus
  meritursas, kahdeksanlonkeroisia, kuorettomia ja luurangottomia mustekaloja, joilla on kolme sydäntä ja sinertävä veri ()

turska /tˈurska/ (n)
Dorsch, Kabeljau
  Pohjois-Atlantin ja Jäämeren kala (), joita ajoittain esiintyy myös Suomenlahdella

turturikyyhky /tˈurturɪkˌyːhky/ (n)
Turteltaube
  eräs turturikyyhkyihin kuuluva lintulaji () tai sen yksilö

turvallinen /tˈurvallɪnen/ (adj)
sicher
  sellainen, joka ei altista vaaralle

turvallisuus /tˈurvallɪsuːs/ (n)
Sicherheit
  vallitsevan olotilan kokeminen uhkattomaksi ja vaarattomaksi

turvapaikka /tˈurvapˌaikːa/ (n)
Asyl
  erit. poliittisten vainojen uhreille turvapaikkaoikeuden perusteella myönnettävä pakolaisasema

turvaton /tˈurvaton/ (adj)
schutzlos
  vaarallinen, ei turvallinen; sellainen, jossa ei ole turvaa

turvatyyny /tˈurvatˌyːny/ (n)
Airbag
  auton turvaväline, joka kolarin sattuessa täyttyy kaasulla törmäystä vaimentavaksi pussiksi; ilmatyyny

turvavyö /tˈurvavyø/ (n)
Sicherheitsgurt
  autossa ajon aikana pakollinen, onnettomuuden varalta käytettävä passiivinen suojaväline

turve /tˈurve/ (n)
Torf
  suohon kasautunut puolihajonneista kasvijätteistä hapettomissa olosuhteissa muodostunut eloperäinen maalaji

tusina /tˈusɪna/ (n)
Dutzend
  kappalemäärän yksikkö: kaksitoista

tusinoittain /tˈusɪnˌoitːain/ (adv)
dutzendweise
  tusinan erissä; tusinan erinä, suurina määrinä

tuska /tˈuska/ (n)
Qual, Gram
  fyysinen tai psyykkinen kärsimys

tuskin /tˈuskɪn/ (adv)
kaum
  varmaankaan; sanotaan silloin, kun epäillään tai ei uskota jotain

tussi /tˈussɪ/ (n)
Tusche
  hienojakoisen noen kolloidinen liuos: musta väri, joka on valmistettu hienosta noesta, johon on sideaineeksi lisätty esimerkiksi arabikumia

tussu /tˈussu/ (n)
Fotze, Möse
  häpy (yleisimmin karvainen)

tutka /tˈutka/ (n)
Radar
  radioaaltojen kohteesta heijastumiseen perustuva järjestelmä. Tutkan kaikujen avulla voidaan havaita, seurata ja mitata kohteiden suuntaa, etäisyyttä ja nopeutta

tutkia /tˈutkɪa/ (v)
prüfen, untersuchen
  perehtyä johonkin asiaan, ottaa jostakin selvää
erforschen
  harjoittaa tieteellistä tutkimusta

tutkija /tˈutkɪja/ (n)
Forscher, Forscherin
  ammatti, jonka harjoittajia on esimerkiksi yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa

tutkimus /tˈutkɪmus/ (n)
Untersuchung
  perinpohjainen jonkin asian selvittäminen

tutkimusmenetelmä /tˈutkɪmˌusmenetˌelmæ/ (n)
Forschungsmethode
  menetelmä tutkimuksen suorittamiseen; tutkimusmetodi

tuttava /tˈutːava/ (n)
Bekannte
  usein tavattu henkilö, joka kanssa tunteminen on molemminpuolista ja yleensä kestänyt ainakin jonkin aikaa

tutti /tˈutːɪ/ (n)
Schnuller
  kumista, muovista tai silikonista valmistettu tuppimainen esine, jota vauvaikäiset lapset voivat imeä, hupitutti

tuttu /tˈutːu/ (adj)
bekannt
  sellainen, jonka joku hyvin tuntee

tutu /tˈutu/ (n)
Tutu
  naisbalettitanssijan vaate, lyhyt tarlataanihame

tutustua /tˈutustˌua/ (v)
besichtigen, kennenlernen
  oppia tuntemaan henkilö tai muu asia

tuuba /tˈuːba/ (n)
Tuba
  matalaäänisin sinfoniaorkesterissa käytettävä vaskipuhallin

tuubi /tˈuːbɪ/ (n)
Tube
  putkimainen pakkaus, josta sisältö saadaan ulos puristamalla

tuuletin /tˈuːletɪn/ (n)
Ventilator
  siipiä pyörittämällä ilmaa liikkeelle paneva laite

tuuletinkuolema /tˈuːletˌiŋkuolˌema/ (n)
Ventilatortod
  Etelä-Koreassa laajalti levinnyt urbaanilegenda, jonka mukaan yöpyminen suljetussa huoneessa tai muussa tilassa, jossa on käynnissä oleva tuuletin, voi aiheuttaa kuoleman

tuuli /tˈuːlɪ/ (n)
Wind
  ilmamassojen paine-eroista johtuva ulkoilman voimakas liike
Laune
  olla jollakin tuulella olla jklla jonkinlainen mieliala

tuulihaukka /tˈuːlɪhˌaukːa/ (n)
Turmfalke
  jalohaukkoihin kuuluva pienikokoinen, pitkäsiipinen ja pitkäpyrstöinen lintulaji ()

tuulilasi /tˈuːlɪlˌasɪ/ (n)
Windschutzscheibe
  ajoneuvon etulasi

tuulilasinpyyhin /tˈuːlɪlasˌimpyːhɪn/ (n)
Scheibenwischer, Wischerblatt
  koje, joka pyyhkii kumisella sulalla edestakaisella liikkeellä sadeveden tai lumen esim. auton tuulilasin ulkopinnalta pois

tuulimylly /tˈuːlɪmˌylly/ (n)
Windmühle
  mylly, jonka käyttö perustuu tuulivoimaan muuttamalla tuulen energiaa pyörimisliikkeeksi erityisten pyörivien siipien tai siivekkeiden avulla

tuulipussi /tˈuːlɪpˌussɪ/ (n)
Windsack
  pitkän avonaisen katkaistun kartion muotoinen, vapaasti korkealle ripustettu kangasputki, josta näkee tuulen suunnan ja voimakkuuden

tuulisuoja /tˈuːlɪsˌuoja/ (n)
Windschutz
  ulkona käytettäessä mikrofonin ympärille laitettava turkis tai vastaava tuulenpuuskista syntyviä paukahduksia ja tuulen suhinaa vähentävä suoja

tuuliviiri /tˈuːlɪvˌiːrɪ/ (n)
Windfahne, Windrichtungsgeber, Wetterfahne
  tuulen suunnan ilmaiseva mekaaninen osoitinlaite: akselinsa ympäri kääntyilevä, yleensä jäykkä viiri

tuulivoima /tˈuːlɪvˌoima/ (n)
Windenergie, Windkraft
  tuulivoimalaitoksiin perustuva sähkön tuotantomenetelmä

tuulivoimala /tˈuːlɪvˌoimala/ (n)
Windkraftanlage, Windmühle
  tuulen kineettistä energiaa sähköksi muuntava voimalaitos

tuuliväänne /tˈuːlɪvˌæːnne/ (n)
Scherwind
  sääilmiö, jossa tuulen suunta tai nopeus paikallisesti vaihtelee äkillisesti

tuulla /tˈuːlla/ (v)
blasen, wehen
  (ilmasta) liikkua, puhaltaa, aiheuttaa tuulta

tuuma /tˈuːma/ (n)
Zoll
  mittayksikkö, nykyisin käytetty brittiläinen tuuma on kahdestoistaosa jalasta eli 2,54 senttimetriä

tuutata /tˈuːtata/ (v)
hupen
  antaa äänimerkki torvella tai summerilla, töötätä

tuva /tˈuva/ (n)
Tuwinisch
  Venäjällä Tuvassa Keski-Aasiassa puhuttava turkkilainen kieli (kielitunnus: tyv)

tuvalu /tˈuvalu/ (n)
Tuvaluisch
  lähinnä Tuvalulla puhuttava kieli (kielitunnus: tvl)

tuvalulainen /tˈuvalulˌainen/ (adj)
tuvaluisch
  Tuvalulta peräisin oleva tai Tuvaluun liittyvä

tuvalulainen /tˈuvalulˌainen/ (n)
Tuvaluer, Tuvaluerin
  pysyvästi Tuvalulla asuva henkilö

tyhjentää /tˈyhjentæː/ (v)
entleeren, leeren, ausleeren
  jotakin poistetaan

tyhjiö /tˈyhjɪø/ (n)
Vakuum, Leere
  tila, jossa ei ole lainkaan ainetta

tyhjyys /tˈyhjyːs/ (n)
Leere
  tyhjä olotila tai tunne

tyhjä /tˈyhjæ/ (adj)
leer
  sellainen, mikä ei sisällä mitään tai ketään

tyhjä joukko /tˈyhjæ jˈoukːo/ (n)
leere Menge
  joukko-opillinen kokonaisuus, joka ei sisällä yhtään alkiota

tyhjäsuoli /tˈyhjæsˌuolɪ/ (n)
Jejunum, Leerdarm
  ohutsuolen keskiosa (jejunum)

tyhmä /tˈyhmæ/ (adj)
dumm, blöd, doof, albern, beschränkt, unbegabt
  tietämätön, ymmärtämätön tai harjaantumaton, myös haukkumasana

tykinruoka /tˈykɪnrˌuoka/ (n)
Kanonenfutter
  jalkaväensotilaat, jotka päätyvät tai marssitetaan tykkitulen uhreiksi, sotaan haluamattaan lähetetty miehistö

tykki /tˈykːɪ/ (n)
Kanone, Geschütz
  yli 20 mm kaliiperin tuliase

tykätä /tˈykætæ/ (v)
mögen
  pitää jostakin, olla ihastunut johonkin

tykötarpeet /tˈykøtˌarpeːt/ (n)
Zubehör
  johonkin tarvittavat tai jonkin kanssa käytettävät tarvikkeet ja välineet

tylppä kulma /tˈylpːæ kˈulma/ (n)
stumpf Winkel
  kulma jonka asteluku on yli 90° mutta alle 180°

tylsä /tˈylsæ/ (adj)
langweilig
  ei kiinnostusta herättävä
stumpf
  ei terävä, esim. veitsi tai kynä voi olla tylsä

tymiini /tˈymɪːnɪ/ (n)
Thymin
  DNA:n sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa. RNA:ssa sen paikalla on urasiili

tynkä /tˈyŋkæ/ (n)
Stumpf
  jostakin katkaistaessa jäljelle jäänyt osa, jäännös

tynnyri /tˈynnyrɪ/ (n)
Fass, Tonne
  sylinterinmuotoinen laudoista, muovista tai metallista valmistettu suuri umpinainen astia

typerys /tˈyperys/ (n)
Narr
  eri yhteyksissä ajattelemattomasti käyttäytyvä henkilö

typpi /tˈypːɪ/ (n)
Stickstoff, Nitrogen
  epämetalleihin kuuluva alkuaine. Typen kemiallinen merkki on N.

typpihappo /tˈypːɪhˌapːo/ (n)
Salpetersäure
  HNO₃; väritön, voimakkaasti syövyttävä happo

tyranni /tˈyrannɪ/ (n)
Tyrann, Tyrannin
  antiikin Kreikassa hallitsija, joka otti vallan yleensä kansalaisten tuella tai joskus armeijan tai ulkopuolisten tuella kuninkaiden tai aristokraattien sijaan

tyrannia /tˈyrannˌia/ (n)
Tyrannei
  historiassa tyrannin hallituskausi

tyrni /tˈyrnɪ/ (n)
Sanddorn
  hopeapensaskasveihin kuuluva, piikikäs, tyrnimarjoja tuottava pensas (Hippophaë rhamnoides)

tyrä /tˈyræ/ (n)
Bruch, Eingeweidebruch
  hernia, kudoksen läpityöntyminen elimistön kahta eri tilaa erottavan seinämän läpi

tyrävyö /tˈyrævyø/ (n)
Bruchband
  eräs lääketieteellinen apuväline; side, jolla ehkäistään tyrän kuroutumista

tyttö /tˈytːø/ (n)
Mädchen, Mädel
  naispuolinen lapsi tai nuori

tyttönimi /tˈytːønˌimɪ/ (n)
Mädchenname, Geburtsname
  naisen kasteessa saama sukunimi, joka tavallisesti muuttuu avioituessa

tyttöystävä /tˈytːøystˌævæ/ (n)
Freundin
  nuoren henkilön naispuolinen, usein läheinen ystävä, tyttökaveri
  naispuolinen seurustelukumppani

tytär /tˈytær/ (n)
Tochter
  naispuolinen jälkeläinen, jonkun naispuolinen, oma lapsi

tytäryhtiö /tˈytærˌyhtɪø/ (n)
Tochtergesellschaft, Filiale, Untergesellschaft
  yhtiö, jonka äänivallasta emoyhtiöllä on yli 50 prosentin osuus joko suoraan tai välillisesti; yhtiö, joka on toisen yhtiön (emoyhtiön) määräysvallassa

tyydyttää /tˈyːdytːæː/ (v)
befriedigen, zufriedenstellen
  täyttää jkn/jnk tarpeet

tyyli /tˈyːlɪ/ (n)
Stil
  ihmisen olomuoto, ulkoisen olemuksen muodostama vaikutelma

tyylikäs /tˈyːlɪkæs/ (adj)
stilvoll
  sellainen jossa on erityistä tyyliä; jonkin tyylin mukainen

tyyny /tˈyːny/ (n)
Kissen, Kopfkissen
  vuoteessa käytettävä päänalunen

tyynylaava /tˈyːnylˌaːva/ (n)
Kissenlava
  vedenalaisessa purkauksessa vapautunut laava, joka tyypillisesti on jähmettynyt tyynyn muotoisiksi kappaleiksi

tyyppi /tˈyːpːɪ/ (n)
Typ
  laji, luokka; sellainen kokonaisuus, johon kuuluvilla on tiettyjä tai määrättyjä yhteisiä ominaisuuksia

tyyrpuuri /tˈyːrpuːrɪ/ (n)
Steuerbord
  aluksen perästä eteenpäin katsoen oikea puoli; ohjauspuoli eli se puoli mistä alusta ohjataan

tyytyväinen /tˈyːtyvˌæinen/ (adj)
zufrieden
  (+ illatiivi) joka ei valita jostakin vaan pitää jotakin riittävänä tai siedettävänä

työ /tˈyø/ (n)
Arbeit
  fysikaalinen suure, tunnus W, joka merkitsee energian vaihtoa kappaleiden tai energiamuotojen välillä
  jokin tehtävä tai teossa oleva asia
Arbeit, Auftrag
  (taloustiede) ihmisen ruumiillinen tai henkinen toiminta tavoitteena tarpeiden tyydyttäminen, lähinnä tuoton tai tulon hankinta
Arbeitsplatz, Arbeit
  palkkatyö, työnantajan ja työntekijän väliseen sopimukseen perustuva toimi
Werk, Arbeit
  työpaikka
Tat
  työn tulos, teos, aikaansaannos

työaika /tˈyøaika/ (n)
Arbeitszeit
  työsopimuksen mukainen työnteon ajallinen pituus vuorokaudessa

työehtosopimus /tˈyøehtˌosopɪmus/ (n)
Tarifvertrag
  työntekijäjärjestön ja työnantajan tai työnantajien järjestön välinen sopimus alakohtaisista työehdoista

työharjoittelu /tˈyøharjˌoitːelu/ (n)
Praktikum
  koulutukseen liittyvä harjoitteluosa

työhuone /tˈyøhuone/ (n)
Arbeitszimmer
  huone, jossa jonkin ammatin harjoittaja työskentelee tyypillisesti yksin; tavallisesti työssä tarvittavilla keskeisillä työvälineillä, kuten tuolilla, kirjoitus- tai tietokonepöydällä ja kirjoitusvälineillä tai nykyaikana tietokoneella, varustettu huone, joka on tarkoitettu työskentelyyn

työkalu /tˈyøkalu/ (n)
Werkzeug
  työssä tai arkisessa tehtävässä käytettävä työväline tai instrumentti

työkalupakki /tˈyøkalupˌakːɪ/ (n)
Werkzeugkiste, Werkzeugkasten
  kantokahvoilla varustettu laatikko työkalujen kuljettamista ja säilytystä varten

työkaveri /tˈyøkavˌerɪ/ (n)
Arbeitskollege, Kollege, Mitarbeiter
  työpaikalta tuttu henkilö

työkieli /tˈyøkielɪ/ (n)
Arbeitssprache
  kieli, jota joku henkilö tai ryhmä käyttää työnsä hoitamiseen, työasioiden hoitamiseen käytettävä kieli

työmarkkinat /tˈyømarkːɪnat/ (n)
Arbeitsmarkt
  työvoiman kysyntä ja tarjonta

työmoraali /tˈyømorˌaːlɪ/ (n)
Arbeitsmoral
  työntekoon liittyvät arvostukset

työn sankari /tˈyøn sˈaŋkarɪ/ (n)
Held der Arbeit
  Neuvostoliitossa 1928—1938 erityisistä saavutuksista myönnetty arvonimi; henkilö, joka on saanut ko. arvonimen

työnantaja /tˈyønantˌaja/ (n)
Arbeitgeber, Arbeitgeberin
  työsopimuksen sopijapuoli, henkilö tai yritys, jolle toinen sopijapuoli, työntekijä, sitoutuu tekemään työtä johdon tai valvonnan alaisena

työntää /tˈyøntæː/ (v)
schieben
  liikuttaa tai yrittää liikuttaa jkta/jtk itsestä poispäin

työntömitta /tˈyøntømˌitːa/ (n)
Messschieber, Schiebelehre
  eräs pienten, alla 200 mm pituuksien mittaamiseen käytettävä mittalaite

työpaikka /tˈyøpaikːa/ (n)
Stelle, Anstellung
  työsuhteeseen perustuva työntekopaikka, usein yritys tai laitos, jossa ollaan työssä

työpäivä /tˈyøpæivæ/ (n)
Arbeitstag
  vuorokausi, jona ollaan töissä, jona tehdään ansiotyötä; vastakohta vapaapäivälle

työpöytä /tˈyøpøytæ/ (n)
Arbeitstisch
  pöytä, joka on tarkoitettu työntekoon
Desktop
  tietokoneen käyttöjärjestelmän graafisen käyttöliittymän perusnäkymä, jonka päälle ikkunat aukeavat

työskennellä /tˈyøskennellæ/ (v)
arbeiten
  tehdä työtä

työsopimus /tˈyøsopɪmus/ (n)
Arbeitsvertrag, Anstellungsvertrag, Dienstvertrag
  työnantajan ja työntekijän välinen sopimus työsuhteesta

työtaso /tˈyøtaso/ (n)
Arbeitsfläche
  keittiön kalusteiden, työpöydän tms. pinta

työttömyys /tˈyøtːømyːs/ (n)
Arbeitslosigkeit
  ansiotyön puuttuminen ihmisiltä, vailla työmahdollisuutta oleminen; se, että on työtön

työtön /tˈyøtøn/ (n)
arbeitslos, erwerbslos
  henkilö, jolla ei ole ansiotyötä

työura /tˈyøura/ (n)
Karriere
  elämän kuluessa kertyneet työtehtävät

tähdenlento /tˈæhdenlˌento/ (n)
Sternschnuppe
  taivaalla näkyvä kakan ja pissan yhdistelmästä tulee tähdenlento. Yleensä kaikki ihmiset syövät sipsiä dipin kanssa. ilmakehässä

tähdistäennustaja /tˈæhdɪstæˌennustˌaja/ (n)
Sterndeuter
  astrologi

tähdistö /tˈæhdɪstø/ (n)
Sternbild
  (tähtitiede) tähtikuvion perusteella nimetty tietty tähtitaivaan alue ja siellä sijaitsevat tähdet; usein sama kuin nimeämisen perusteena oleva tähtikuvio

tähdätä /tˈæhdætæ/ (v)
zielen
  suunnata esine kohdetta kohti yrittääkseen osua kohteeseen

tähkä /tˈæhkæ/ (n)
Ähre
  pitkälapakkoinen kukinto

tähti /tˈæhtɪ/ (n)
Stern, Gestirn
  painovoiman koossa pitämän aineen muodostama taivaankappale, jossa ainakin jossain sen kehitysvaiheessa tapahtuu ydinfuusiota
Star, Stern
  tähtiesiintyjä, suosittu esiintyjä, esimerkiksi näyttelijä tai laulaja

tähtiaika /tˈæhtɪˌaika/ (n)
Sternzeit
  kevättasauspisteen tuntikulma. Kevättasauspisteen ollessa suoraan etelässä tähtiaika on 0.

tähtijoukko /tˈæhtɪjˌoukːo/ (n)
Sternhaufen
  gravitaation vaikutuksesta koossa pysyvä tähtien ryhmittymä

tähtitiede /tˈæhtɪtˌiede/ (n)
Astronomie
  luonnontiede, joka tutkii maailmankaikkeuden aineellisia olioita, niiden fysikaalisia ominaisuuksia, kehitystä, jakautumista ja liikkeitä

tähtitieteilijä /tˈæhtɪtˌieteilˌijæ/ (n)
Astronom
  (tähtitiede) astronomi, tähtitieteen ammattimainen tutkija tai kehittynyt harrastaja

tähtivuorokausi /tˈæhtɪvˌuorokˌausɪ/ (n)
Sterntag
  (tähtitiede) aika, mikä kuluu maapallon pyörähtämiseen kiintotähtien suhteen kerran akselinsa ympäri

täi /tˈæi/ (n)
Laus
  siivetön runsaslajisen lahkon hyönteisyksilö. Täit tunnetaan erityisesti niiden tarttumisesta ja elämisestä ihmisen hiuksissa, päätäi.

tällainen /tˈællainen/ (adj)
derartig, solch, dieser Art
  tämän kaltainen

tämänhetkinen /tˈæmænhˌetkɪnen/ (adj)
gegenwärtig
  tällä hetkellä vallitseva

tämänpäiväinen /tˈæmæmpˌæivæinen/ (adj)
heutig
  tänäinen, tänä päivänä, tänään tapahtunut tai ilmestynyt

tänne /tˈænne/ (adv)
hierher, heran, her herüber herbei
  tähän paikkaan, tälle paikalle (kun puhujan osoittama paikka on laajahko t. löyhästi rajallinen; vrt tähän)

tänään /tˈænæːn/ (adv)
heute
  tänä päivänä, parhaillaan kuluvana päivänä

täplä /tˈæplæ/ (n)
Punkt
  pieni pohjaväristä poikkeava alue esim. eläimen turkissa

täpläfasaanit /tˈæplæfasˌaːnɪt/ (n)
Pfaufasanen
  yksi aitokanojen heimoon kuuluvista kanalintujen suvuista ()

tärkeä /tˈærkeæ/ (adj)
wichtig
  enemmän kuin tarpeellinen; sellainen, josta ollaan riippuvaisia

tärkkelys /tˈærkːelys/ (n)
Stärke
  kasvisten hiilihydraatti, pitkäketjuinen sokeriyhdiste

tärkätä /tˈærkætæ/ (v)
stärken
  kovittaa, käsitellä tärkillä

tärpätti /tˈærpætːɪ/ (n)
Terpentin
  tärpättiöljy: väritön tai kellertävä, haihtuva ja tulenarka öljy, jota saadaan havupuiden pihkasta

tärykalvo /tˈærykˌalvo/ (n)
Trommelfell
  (anatomia) korvassa oleva kalvo, johon tuleva äänivärähtely siirtyy kuuloluiden välityksellä ääniastimuksen aiheuttaviin elimiin

täsmällinen /tˈæsmællɪnen/ (adj)
pünktlich
  oikealla ajalla saapuva
exakt
  yksityiskohtainen, lukuarvossa tarkka

täti /tˈætɪ/ (n)
Tante, Muhme
  isän tai äidin sisar
Tante
  ventovieras nainen, tavallisimmin vanhahko nainen

täydellinen /tˈæydellɪnen/ (adj)
perfekt, vollkommen
  virheetön, moitteeton, erittäin hyvä
vollständig, komplett
  kaiken kattava, josta ei puutu yhtään osaa

täysi /tˈæysɪ/ (adj)
voll
  jossa on suurin mahdollinen määrä siihen mahtuvaa sisältöä

täysi-ikäinen /tˈæysɪˈikæinen/ (n)
volljährig
  tietyn ikärajan, täysi-ikäisyyden, saavuttanut ihminen, joka on lähtökohtaisesti yhteisön täysivaltainen jäsen

täysikuu /tˈæysɪkuː/ (n)
Vollmond
  Kuun vaihe, jolloin Maahan näkyvä Kuun pinta on kokonaan Auringon valaisema

täytekakku /tˈæytekˌakːu/ (n)
Torte
  pohjaltaan useampaan osaan jaettu ja täytetty, useimmiten kuorrutettu ja koristeltu makea leivonnainen

täytemaa /tˈæytemaː/ (n)
Anschüttung, Auffüllung, Füllerde
  usein muualta tuotu maa-aines, jota käytetään maaston tasaamiseen tai korottamiseen

täyttää /tˈæytːæː/ (v)
füllen
  panna jonkinlainen astia täyteen, tehdä täydeksi
ausfüllen
  kirjoittaa tietoja lomakkeeseen tai vastauksia kyselyyn, täydentää

täytyä /tˈæytyæ/ (v)
müssen
  (genetiivi + yks. 3. p. + inf.) olla pakko

täytäntöönpano /tˈæytæntˌøːmpano/ (n)
Durchführung
  Suomessa säädetyn lain käyttöönotto ko. lakia säädettäessä määrättyjen säännösten ja tasavallan presidentin antaman täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti

täällä /tˈæːllæ/ (adv)
hier
  viittaa johonkin käsillä olevaan, läheiseen, suhteelliseen laajaan ja epätarkasti määriteltyyn paikkaan, kun puhuja osoittaa sen olevan aivan hänen edessään tai osoittaa olevansa sillä paikalla; paikan adverbi

tölkki /tˈølkːɪ/ (n)
Konservendose
  säilykkeiden vähittäismyyntipakkaus
Getränkedose
  juomien vähittäismyyntipakkaus

törmätä /tˈørmætæ/ (v)
kollidieren, anstoßen, aufstoßen, rammen, stoßen
  kulkea vahingossa jotakin päin

törmäys /tˈørmæys/ (n)
Kollision, Stoß
  usean liikkuvan kappaleen osuminen toisiinsa liikkeen aikana

törö /tˈørø/ (n)
Gründling
  pieni pohjan tuntumassa elävä särkikaloihin kuuluva kalalaji (Gobio gobio)

töyhtöhyyppä /tˈøyhtøhˌyːpːæ/ (n)
Kiebitz
  eräs hyyppien sukuun kuuluva, Euroopassa tavallinen lintu ()

töyhtötiainen /tˈøyhtøtɪˌainen/ (n)
Haubenmeise
  eräs Suomessakin pesivä varpuslintu ()

ugarit /ˈuɡarɪt/ (n)
Ugaritisch
  muinainen länsiseemiläinen kieli, josta tunnetaan nuolenpääkirjoituksella kirjoitettuja tekstejä 1300- ja 1200-luvuilta eKr. (kielitunnus: uga)

uhata /ˈuhata/ (v)
drohen
  olla uhkana jklle
bedrohen, androhen
  aiheuttaa uhka jklle jllak

uhka /ˈuhka/ (n)
Drohung
  todettavissa oleva jonkun tai jonkin tuoma pelko tai pelättävissä olevan vaaran tuntemus tai todellinen vaara

uhkailla /ˈuhkailla/ (v)
drohen, Drohungen gebrauchen
  sanoa tekevänsä jotakin hyvin kielteistä, esittää uhkauksia

uhkapeli /ˈuhkapˌelɪ/ (n)
Glücksspiel, Hazardspiel
  peli, jossa pelaaja voi hävitä asettamansa panoksen

uhma /ˈuhma/ (n)
Trotz
  vastustava tai välinpitämätön suhtautuminen

uhri /ˈuhrɪ/ (n)
Opfer
  ihminen, jolle tapahtui jotakin pahaa, esimerkiksi onnettomuuden tai rikoksen seurauksena
  jumalalle tai jumalille uhrauksessa luovutettu lahja

uida /ˈuida/ (v)
schwimmen
  liikkua vedessä yleensä ilman pinnalla kannattelevia apuvälineitä ja koskematta pohjaan

uiguuri /ˈuiɡuːrɪ/ (n)
Uigurisch
  uiguurin kieli (kielitunnus: ug), uiguurien puhuma turkkilainen kieli
Uigure
  pääasiassa Xinjiangissa Kiinassa elävän turkinsukuisen kansan jäsen

uima-allas /ˈuimaˈallas/ (n)
Schwimmbecken
  vedellä täytettävä allas, joka on tarkoitettu uimista varten

uimahalli /ˈuimahˌallɪ/ (n)
Hallenbad, Hallenschwimmbad
  rakennus, jossa on lämmitetty uima-allas uimista varten (yleensä julkinen laitos)

uimahousut /ˈuimahˌousut/ (n)
Badehose
  miesten uidessa pitämä vaate

uimapuku /ˈuimapˌuku/ (n)
Badeanzug
  uidessa pidettävä vaate; uima-asu

uimarakko /ˈuimarˌakːo/ (n)
Schwimmblase
  elin, jonka avulla kala pystyy säätelemään uimasyvyyttään

uimaranta /ˈuimarˌanta/ (n)
Badestrand
  auringonottoon ja uimiseen sopiva ranta

uimari /ˈuimarɪ/ (n)
Schwimmer, Schwimmerin
  henkilö, joka ui

uiminen /ˈuimɪnen/ (n)
Schwimmen
  ihmisen tai muiden eläinlajien edustajan yleensä pinnalla pysytellen tai pinnan alla liikkuminen tekemällä lajillensa ominaisia uintiliikkeitä

uinti /ˈuintɪ/ (n)
Schwimmen
  vedessä liikkuminen uimalla

uitto /ˈuitːo/ (n)
Flößerei
  pyöreän puutavaran kuljetus vesistöä pitkin virran kuljettamana tai hinaamalla, usein varppaamalla runkojen kelluessa vedessä irrallaan puomin ympäröimänä tai yhteen kytkettyinä nippuina

ujo /ˈujo/ (adj)
scheu, schüchtern
  sellainen, josta on kiusallista tulla huomion kohteeksi, jonka on vaikeata esiintyä luontevasti, helposti hämilleen joutuva ja itsensä vaivaantuneeksi tunteva

ukki /ˈukːɪ/ (n)
Opa, Opi
  isoisä

ukkonen /ˈukːonen/ (n)
Gewitter, Donner
  ilmassa olevan, ilmamassojen hankauksessa syntyneen sähkön purkaus; sen tuottama jylisevä ääni

ukraina /ˈukraina/ (n)
Ukrainisch
  ukrainan kieli, indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva itäslaavilainen kieli, jota puhuvat ukrainalaiset (kielitunnus: uk, ukr)

ukrainalainen /ˈukrainalˌainen/ (adj)
ukrainisch
  Ukrainasta peräisin oleva tai Ukrainaan liittyvä

ukrainalainen /ˈukrainalˌainen/ (n)
Ukrainer
  pysyvästi Ukrainassa asuva henkilö

ukulele /ˈukulˌele/ (n)
Ukulele
  eräs havaijilaisperäinen nelikielinen kielisoitin

ulko-ovi /ˈulkoˈovɪ/ (n)
Haustür
  rakennuksen sisätilojen ja ulkopuolen välillä oleva ovi

ulkoa /ˈulkoa/ (adv)
auswendig (kennen, lernen)
  (osaamisesta, oppimisesta, opettelemisesta) muistaa ilman apuvälineitä, ulkomuistista

ulkoilla /ˈulkoilla/ (v)
kampieren
  viettää aikaa ulkona jonkin, mahdollisesti liikunnan, merkeissä

ulkokatto /ˈulkokˌatːo/ (n)
Dach
  vesikatto, katon uloin osa, joka suojaa rakennusta sateelta

ulkomaa /ˈulkomaː/ (n)
Ausland
  vieras valtio, kotimaan ulkopuolella oleva alue; myös maa, joka ei ole tuttu

ulkomaalainen /ˈulkomˌaːlainen/ (n)
Ausländer, Ausländerin
  vieraan valtion kansalainen tai kansalaisuutta vailla oleva henkilö

ulkomainen /ˈulkomˌainen/ (adj)
ausländisch
  sellainen, joka ei ole kotimainen, ulkomailla valmistettu

ulkoministeri /ˈulkomɪnˌisterɪ/ (n)
Außenminister
  valtion hallituksen jäsen, jonka päävastuulla ovat kansainväliset suhteet

ulkona /ˈulkona/ (adv)
draußen
  jonkin ulkopuolella, ei sisällä

ulkonema /ˈulkonˌema/ (n)
Überhang
  ulkoneva kohta, uloke

ulkonäkö /ˈulkonˌækø/ (n)
Aussehen, Aufmache
  se minkä näköinen joku tai jokin on tai miltä se näyttää varsinkin ulkopuolisten mielestä, ulkomuoto, julkiasu

ulkopuolella /ˈulkopˌuolella/ (adv)
außerhalb
  ulkona; ulkopuolen suunnassa

ulkopuoli /ˈulkopˌuolɪ/ (n)
Außenseite
  se mikä ei ole suljetun tilan tai alueen ulkopintaan tai muuhun rajaan rajautuvan sisäpuolta; ulkopinta, päällinen

ulkosynnyttimet /ˈulkosˌynnytːɪmet/ (n)
äußere Genitalien
  (elimistö) häpy; naisen synnytyskanavan ulkoinen osa, joka yleensä on häpykarvoituksen peittämä

ullakko /ˈullakːo/ (n)
Dachboden
  rakennuksen laipion ja vesikaton välinen tila

ullakkohuone /ˈullakːohˌuone/ (n)
Dachzimmer
  suoraan rakennuksen ulkokaton alla oleva huone

ulos /ˈulos/ (adv)
heraus, hinaus, aus
  ulkoilmaan, pois sisätilasta; niin, että adverbin kuvaaman toiminnan jälkeen ei olla jonkin sisällä

uloskäynti /ˈuloskˌæyntɪ/ (n)
Ausgang
  uloskulun tapahtuma

ulosotto /ˈulosˌotːo/ (n)
Pfändung
  (alkuperäinen, suppeampi merkitys) pakkoperintä tuomioistuimen päätöksellä, velkojen perintä tuomioistuimen päätöksellä; velkojen lisäksi tämän kautta perittäviksi menevät suoraan julkiset maksut kuten verot, sakot, terveydenhuollon maksut ja päivähoitomaksut
Zwangsvollstreckung, Zwangsvollstreckungsmaßnahme
  (laajempi merkitys) tuomioistuimen päätöksen pakkotäytäntöönpano (josta pakkoperintä on vain yksi esimerkki)

ulostaa /ˈulostaː/ (v)
defäkieren, ausscheiden
  tyhjentää peräsuoli luonnonmukaisesti ruuansulatusjätteistä

uloste /ˈuloste/ (n)
Kot, Exkrement, Fäkalien, Stuhl, Ausscheidung
  peräsuolesta poistuvaa ruoansulatuksen jätettä ja kuona-aineita

ulosvirtaus /ˈulosvˌirtaus/ (n)
Ausstrom
  jonkin virtaaminen ulos jostakin

ulottua /ˈulotːˌua/ (v)
erstrecken
  ylettyä jonnekin asti

ultimaattinen /ˈultɪmˌaːtːɪnen/ (adj)
ultimativ
  äärimmäinen

ultraviolettisäteily /ˈultravˌiolˌetːɪsætˌeily/ (n)
Ultraviolettstrahlung
  sähkömagneettisen säteilyn laji, jonka aallonpituus on lyhyempi kuin näkyvän valon

ultraääni /ˈultraˌæːnɪ/ (n)
Ultraschall
  ääni, jonka taajuus on niin korkea, että ihminen ei sitä kuule (yli 20 000 Hz)

ummetus /ˈummetus/ (n)
Verstopfung
  ruoansulatuselimistön toimintahäiriö, jossa suoliston toiminta hidastuu

umpikela /ˈumpɪkˌela/ (n)
Kapselrolle
  kiinteäpuolainen irrotettavalla suojakuvulla varustettu heittouistimen kela

umpikuja /ˈumpɪkˌuja/ (n)
Sackgasse
  kuja tai tie joka päättyy, ja siitä voi ainoastaan palata takaisin tulosuuntaan
  tilanne johon ei löydy ratkaisua

umpilisäke /ˈumpɪlˌisæke/ (n)
Appendix, Wurmfortsatz
  paksusuolen alkuosan eli umpisuolen pinnalta läheltä sitä paikkaa, missä ohutsuoli laskee paksusuoleen, alkava pieni ulkoneva lisäke

umpisuoli /ˈumpɪsˌuolɪ/ (n)
Blinddarm
  paksusuolen alkuosa

undulaatti /ˈundulˌaːtːɪ/ (n)
Wellensittich
  eräs papukaijojen heimoon kuuluva papukaijalintujen laji tai sen yksilö

unelma /ˈunelma/ (n)
Traum
  haluttava toive tai haave

unettomuus /ˈunetːomuːs/ (n)
Schlaflosigkeit
  se, että on uneton; tila, jossa ihminen ei yrityksestään huolimatta nukahda toivottuun aikaan, pysy unessa tai hän herää jatkuvasti liian varhain

uni /ˈunɪ/ (n)
Schlaf
  unitila, nukkuminen
Traum
  unennäkö, nukkumisen aikana mielessä nähtävä tapahtuma

unikko /ˈunɪkːo/ (n)
Mohn
  mikä tahansa unikkojen sukuun () kuuluva unikkokasvien laji tai sellaisen yksilö

unissakävelijä /ˈunɪssˌakævˌelɪjæ/ (n)
Schlafwandler, Schlafwandlerin
  unissaan kävelevä, unissakävelystä kärsivä

unissakävely /ˈunɪssˌakævˌely/ (n)
Somnambulismus, Schlafwandeln
  tahaton käveleminen tai muiden valvetilan toimien tekeminen unitilassa

unkari /ˈuŋkarɪ/ (n)
Ungarisch
  unkarin kieli (kielitunnus: hu), Unkarissa puhuttava suomalais-ugrilaisen kielikunnan ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli. Sanalista

unkarilainen /ˈuŋkarɪlˌainen/ (adj)
ungarisch
  Unkarista peräisin oleva tai Unkariin liittyvä

unkarilainen /ˈuŋkarɪlˌainen/ (n)
Ungar, Ungarin
  pysyvästi Unkarissa asuva henkilö

unohtaa /ˈunohtaː/ (v)
vergessen
  menettää muististaan jokin tieto tai karkottaa mielestään jokin asia

untuva /ˈuntuva/ (n)
Feder
  pehmeä haituvamainen höyhen, jonka ruodon kehitys on ehkäistynyt ja jossa höydyt eivät ole väkäsillä kiinni toisissaan

upota /ˈupota/ (v)
versinken
  vajota esim. veden tai hiekan alle

uppomuna /ˈupːomˌuna/ (n)
pochierte Ei, verlorene Ei
  kuorettomana keitetty muna

uppopuu /ˈupːopuː/ (n)
Senkholz
  uitossa vettynyt ja vajonnut puu

upseeri /ˈupseːrɪ/ (n)
Offizier, Offizierin
  päällystöön kuuluva henkilö, jolle on myönnetty jokin erityinen upseerin arvo

upslaaki /ˈupslaːkɪ/ (n)
Hosenumschlag, Umschlag
  käänne housun lahkeen alapäässä

uraani /ˈuraːnɪ/ (n)
Uran
  radioaktiivinen metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on U ja järjestysluku 92

urakka /ˈurakːa/ (n)
Akkord, Akkordarbeit
  kiinteään hintaan tehtävä laajuudeltaan tarkoin määritetty, usein vaativa työ, urakkatyö, jonka aikataulu on sovittu urakkaehdoissa

urasiili /ˈurasˌiːlɪ/ (n)
Uracil
  RNAn sisältämä emäs, joka muodostaa parin adeniinin kanssa, DNA:ssa sitä vastaa tymiini

urdu /ˈurdu/ (n)
Urdu
  indoarjalaiseen ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli (kielitunnus: ur )

urheilija /ˈurheilˌija/ (n)
Sportlerin, Sportler
  urheilun harrastaja tai ammattilainen

urheilla /ˈurheilla/ (v)
Sport treiben
  harrastaa urheilua

urheilu /ˈurheilu/ (n)
Sport
  liikunnan harrastamista kilpailuhengessä

urheiluauto /ˈurheiluˌauto/ (n)
Sportwagen
  urheilulliseksi muotoiltu tehokas auto, joka muistuttaa kilpa-autoa

urheilulaji /ˈurheilˌulajɪ/ (n)
Sportart, Disziplin
  urheilun muoto

urheiluselostaja /ˈurheilˌuselˌostaja/ (n)
Sportreporter
  urheilutapahtumia tapahtumapaikalla, televisiossa tai radiossa selostava toimittaja

urkupiste /ˈurkupˌiste/ (n)
Orgelpunkt
  tyypillisesti alimmassa äänessä esiintyvä pitkä sävel, joka soi siitä riippumattomien sointuja muodostavien äänien taustalla

urkusinfonia /ˈurkusˌinfonˌia/ (n)
Orgelsinfonie
  ranskalaisten säveltäjien suosima urkumusiikin muoto, joka on tarkoitettu esitettäväksi joko pelkästään uruilla tai uruilla ja orkesterilla; muodon loi Charles-Marie Widor, joka nimesi sarjojaan uruille urkusinfonioiksi; myös Camille Saint-Saënsin sinfoniaa numero 3 nimitetään urkusinfoniaksi, koska uruilla on siinä tärkeä osuus osana orkesterikudosta

urologi /ˈurolˌoɡɪ/ (n)
Urologe, Urologin
  virtsa- ja miestentautien erikoislääkäri

urologia /ˈurolˌoɡɪa/ (n)
Urologie
  nefrologialle läheinen oppi miesten virtsaelinten taudeista

urotyö /ˈurotyø/ (n)
Heldentat, Grosstat
  sankarillinen teko

urut /ˈurut/ (n)
Orgel
  perinteisesti kirkossa käytettävä kosketinsoitin, jossa on sävelten tuottamiseen virtaavan ilman avulla soivat pillit

usein /ˈusein/ (adv)
oft, häufig
  monta kertaa tihein väliajoin, yleensä sattumanvaraisesti

uskaltaa /ˈuskaltaː/ (v)
wagen, getreuen
  olla tarpeeksi rohkea tehdäkseen jotakin

usko /ˈusko/ (n)
Glaube
  ihmisen vakaumus Jumalan tai muun yli-inhimillisen mahdin olemassaolosta ja tähän turvautuminen

uskoa /ˈuskoa/ (v)
glauben
  tuntea varmuutta jostakin asiasta tai jonkin asian olemassaolosta
  pitää jkn sanomaa asiaa totena

uskollinen /ˈuskollɪnen/ (adj)
treu
  jollekin omistautuva; sellainen, joka ei petä jonkin luottamusta; luotettava

uskomaton /ˈuskomaton/ (adj)
unglaublich, sagenhaft, toll
  sellainen mitä on vaikea uskoa todeksi

uskonnollinen /ˈuskonnˌollɪnen/ (adj)
religiös
  uskontoon liittyvä

uskonnonfilosofia /ˈuskonnˌonfɪlˌosofˌia/ (n)
Religionsphilosophie
  (filosofia) erityistiede, joka pyrkii erottamaan uskonnon tieteestä, etiikasta ja taiteesta

uskonto /ˈuskonto/ (n)
Religion
  johonkin korkeampaan kohdistuvaan uskoon perustuva käsite

uskovainen /ˈuskovˌainen/ (adj)
gläubig
  joka pitää jonkin uskontokunnan oppeja vakaumuksellisesti tosina

uskovainen /ˈuskovˌainen/ (n)
Gläubige, Gläubiger
  jonkin uskontokunnan oppeihin uskova henkilö

utare /ˈutare/ (n)
Euter
  nisäkkäiden elin, johon kuuluvat maitorauhaset, maitotiehyet ja nännit

uteliaisuus /ˈutelɪˌaisuːs/ (n)
Neugier, Neugierde
  kiinnostuneisuus ja halu ottaa asioista selvää

utelias /ˈutelɪas/ (adj)
neugierig
  kiinnostunut asioista

uudelleen /ˈuːdelleːn/ (adv)
wieder, erneut, noch einmal, wiederum, nochmals
  taas, toistamiseen, jälleen

uudenvuodenpäivä /ˈuːdenvˌuodempˌæivæ/ (n)
Neujahr, Neujahrstag
  vuoden ensimmäinen päivä, 1. tammikuuta

uudestaan /ˈuːdestaːn/ (adv)
wieder, erneut, noch einmal, nochmals, wiederum
  uudelleen, jälleen

uudistaa /ˈuːdɪstaː/ (v)
erneuern
  tehdä tai muuttaa uudeksi tai nykyaikaiseksi

uuhi /ˈuːhɪ/ (n)
Aue
  naaraspuolinen karitsoinut lammas

uuni /ˈuːnɪ/ (n)
Ofen, Herd
  tiilestä muurattu rakennelma, jonka tulipesässä puuta polttamalla lämmitetään rakennusta tai kypsennetään ruokaa

uushopea /ˈuːshopˌea/ (n)
Neusilber, Alpaka
  hopeanvalkoinen tai kellertävä kuparin ja nikkelin seos, jota tavallisesti on täydennetty sinkillä. Seossuhteet vaihtelevat käyttötarkoituksen mukaan.

uusi /ˈuːsɪ/ (adj)
neu
  iältään pieni (esine tai asia); vasta tai äskettäin ilmestynyt tai saatu; käyttämätön, vähän aikaa ollut; viimeinen, viime

uusikuu /ˈuːsɪkuː/ (n)
Neumond
  Kuun vaihe, jolloin Aurinko on sen takana valaisten Kuun vastakkaista puolta ja Maata kohti ei ole yhtään näkyvää valaistua Kuun pintaa, eikä Kuuta voida nähdä

uusivuosi /ˈuːsɪvˌuosɪ/ (n)
Neujahr
  (kronologia) vuoden vaihtumisen aika, vuoden alku

uusnatsismi /ˈuːsnatsˌismɪ/ (n)
neonazismus, Neonazismus
  toisen maailmansodan jälkeen syntynyt liikehdintä, joka ihannoi Adolf Hitlerin aikakautta ja joka tähtää kansallissosialismin elvyttämiseen

uute /ˈuːte/ (n)
Extrakt
  ekstrakti, uuttamalla valmistettu aine tai aineseos, josta liuotin on osaksi tai kokonaan poistettu

uutinen /ˈuːtɪnen/ (n)
Nachricht, Neuigkeit
  tieto tai ilmoitus äskettäin sattuneesta tapahtumasta

uutisankka /ˈuːtɪsˌaŋkːa/ (n)
Ente, Zeitungsente
  tekaistu tai tarkistamaton lehtijuttu tai muu virheellinen uutinen

uutistoimisto /ˈuːtɪstˌoimɪsto/ (n)
Nachrichtenagentur, Presseagentur
  tiedotusalan julkaisuille ja muille käyttäjille uutisia ja ajankohtaisaineistoa hankkiva ja levittävä yhtiö

vaahtera /vˈaːhtera/ (n)
Ahorn
  (yleisesti) vaahterakasveihin (Aceraceae) tai saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan vaahteroiden () suvun kesävihanta lehtipuu tai pensas, joita Suomessa edustaa luonnonvaraisena kasvava metsävaahtera ja puistopuina eräät muut lajit.

vaahto /vˈaːhto/ (n)
Schaum
  nestemäinen aine, johon on sekoittunut paljon ilmaa tai muuta kaasua

vaahtomuovi /vˈaːhtomˌuovɪ/ (n)
Moosgummi
  pehmeä, joustava solumuovi, jota käytetään esim. pehmusteena

vaaka /vˈaːka/ (n)
Waage
  punnittavan kohteen painon (massa) mittaamiseen käytettävä laite

vaakasuora /vˈaːkasˌuora/ (adj)
horizontal, waagerecht
  maanpinnan tai lattian suuntainen

vaakuna /vˈaːkuna/ (n)
Wappen
  (heraldiikka) tunnuskuvana käytettävä kilvelle sijoitettu heraldinen tunnus

vaalea /vˈaːlea/ (adj)
blond, hell, blondhaarig
  sellainen värisävy, joka heijastaa enemmän valoa kuin tumma

vaalea /vˈaːlea/ (n)
Blondine, Blondling
  hiuksiltaan ja iholtaan vaalea ihminen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (adj)
Rosa
  sellainen, jonka väri on vaaleanpunainen

vaaleanpunainen /vˈaːleˌampunˌainen/ (n)
Rosa
  vaaleasävyinen, runsaasti valkoista sisältävä punainen väri

vaali /vˈaːlɪ/ (n)
Wahl
  jonkun edustajan virallinen valintamenettely, jossa äänioikeutetut saavat äänestäen ilmaista, ketä kannattavat

vaaliruhtinas /vˈaːlɪrˌuhtɪnas/ (n)
Kurfürst
  niiden ruhtinaiden nimitys Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa, jotka osallistuivat keisarin valitsemiseen

vaalitulos /vˈaːlɪtulos/ (n)
Wahlergebnis, Ausfall der Wahlen, Ausgang der Wahlen
  vaalien tulos

vaaliuurna /vˈaːlɪˌuːrna/ (n)
Wahlurne
  laatikko johon täytetyt äänestysliput laitetaan odottamaan laskemista

vaan /vˈaːn/ (adv)
sondern, nur
  vain

vaara /vˈaːra/ (n)
Gefahr
  usein yllättävään tai poikkeukselliseen tilanteeseen liittyvät olosuhteet, joissa on ilmeinen onnettomuuden, vahingon tai sairauden saamisen tms. uhka tai kohonnut riski

vaarallinen /vˈaːrallɪnen/ (adj)
gefährlich
  sellainen missä joku tai jokin on vaaralle altistuneena tai joka tahi mikä aiheuttaa vaaraa; vaaralle altistava; vaaraa aiheuttava

vaarallisuus /vˈaːrallɪsuːs/ (n)
Gefährlichkeit
  riskin tai uhan, vaaran olemassaolo tai suuruus; se, että jokin on vaarallista

vaarantaa /vˈaːrantaː/ (v)
gefährden
  saattaa vaaralliseen tilanteeseen tai olotilaan

vaaraton /vˈaːraton/ (adj)
harmlos
  asia, josta ei aiheudu vaaraa

vaate /vˈaːte/ (n)
Kleid
  kangas

vaatekaappi /vˈaːtekˌaːpːɪ/ (n)
Kleiderschrank
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu kaappi

vaatekappale /vˈaːtekˌapːale/ (n)
Kleidungsstück
  puettava tai ylle laitettava yksittäinen vaate

vaatekauppa /vˈaːtekˌaupːa/ (n)
Bekleidungsgeschäft, Konfektionsgeschäft
  kauppa jossa myydään vaatteita

vaateripustin /vˈaːterɪpˌustɪn/ (n)
Kleiderbügel
  vaatteiden säilytykseen tarkoitettu apuväline

vaatettaa /vˈaːtetːaː/ (v)
bekleiden
  pukea, varustaa vaatteilla

vaatetus /vˈaːtetus/ (n)
Kleidung
  niiden vaatekappaleiden muodostama kokonaisuus, joihin ihmiset verhoutuvat; pukineet;vaatteet ja asusteet

vaatia /vˈaːtɪa/ (v)
erfordern, brauchen
  ilmaista luja tahtonsa saada jotain, tehdä vaatimus

vaatimus /vˈaːtɪmus/ (n)
Anforderung, Forderung, Voraussetzung
  vaade, tiukka ja ehdoton ilmaus siitä, kuinka on toimittava tai meneteltävä ja mitä ehtoja tai rajauksia on täytettävä

vaatimustenmukaisuustodistus /vˈaːtɪmˌustenmukˌaisuːstodˌistus/ (n)
Konformitätserklärung
  ajoneuvon valmistajan antama asiakirja, joka osoittaa todistuksessa tarkoitetun ajoneuvon vastaavan tiettyä ajoneuvotyyppiä

vaatturi /vˈaːtːurɪ/ (n)
Schneider
  käsityöläinen, joka tekee ammatikseen vaatteita ja tarvittaessa uudistaa ja korjaa niitä

vaa’ankieli /vˈaːaŋkˌielɪ/ (n)
Zünglein an der Waage
  mekaanisen vaa’an osoitin
  henkilö tai ryhmittymä, joka on vaa’ankieliasemassa

vadelma /vˈadelma/ (n)
Himbeere
  monivuotinen vatukoihin kuuluva puolipensas , joka tuottaa tavallisesti punaisia hedelmiä
  vadelman hedelmä, kerrattu luumarja, jota usein marjaksi kutsutaan, myös ainesanana

vaelluskala /vˈaellˌuskala/ (n)
Wanderfisch
  (eläintiede) kalalaji, jonka säännönmukaiseen kehitykseen kuuluu ikäkausia seuraten asuinvesien vaihto

vagina /vˈaɡɪna/ (n)
Scheide, Vagina
  emätin

vaha /vˈaha/ (n)
Wachs
  pitkäketjuisen karboksyylihapon tai pitkäketjuisen alkoholin esteri

vahingoittaa /vˈahɪŋŋˌoitːaː/ (v)
schaden
  aiheuttaa vahinkoa jollekin

vahingonilo /vˈahɪŋŋˌonɪlo/ (n)
Schadenfreude
  toiselle sattuneelle epäonnelle nauraminen

vahva /vˈahva/ (adj)
stark
  voimakas

vahva verbi /vˈahva vˈerbɪ/ (n)
stark Verb
  verbi, jolla on vahva taivutus

vahvuus /vˈahvuːs/ (n)
Stärke
  voimakkuus, väkevyys

vaihdantalaki /vˈaihdantˌalakɪ/ (n)
Kommutativgesetz
  jos vaihdantalaki on voimassa algebralliselle rakenteelle (S,*), kaikille a,b ∈ S on voimassa a * b = b * a.

vaihdokas /vˈaihdokas/ (n)
Wechselbalg
  brittiläisessä, irlantilaisessa ja skandinaavisessa kansaperinteessä lapsi, jonka pahan olennon on uskottu vaihtaneen ihmislapsen tilalle

vaihe /vˈaihe/ (n)
Phase
  osa aaltoliikkeen aallonpituudesta tai kohta sen aikana
  kohta jaksollisessa signaalissa, vaihekulma

vaihtaa /vˈaihtaː/ (v)
austauschen, erneuern
  ottaa tai panna jonkin tilalle; korvata jokin toisella, esimerkiksi vanha esine uudella
tauschen
  antaa jotain saaden vastavuoroisesti jotain takaisin; tehdä jotain vastavuoroisesti toiselle

vaihtelu /vˈaihtelu/ (n)
Ändern
  (yleiskieli) säännöllisesti tai sattumanvaraisesti ilmenevä joukko muutoksia

vaihto-oppilas /vˈaihtoˈopːɪlas/ (n)
Austauschschüler, Austauschschülerin
  lukion, ammattikorkeakoulun tai yliopiston oppilas, joka opiskelee ja käy koulua toisessa maassa

vaihtoehto /vˈaihtoˌehto/ (n)
Alternative
  asia, joka voidaan valita muiden vaihtoehtojen joukosta

vaihtovirta /vˈaihtovˌirta/ (n)
Wechselstrom
  suljetussa virtapiirissä kulkeva ajan funktiona suunnaltaan vaihteleva sähkövirta

vaikea /vˈaikea/ (adj)
schwierig
  joka ei ole helppo suorittaa, mutta kuitenkin mahdollinen
  hankala (luonteesta)
schwer
  vakava

vaikeus /vˈaikeus/ (n)
Schwierigkeit
  jonkin ominaisuus, että se on vaikea

vaikka /vˈaikːa/ (adv)
obgleich, obwohl, obschon, gleich, obzwar
  esimerkiksi

vaikuttaa /vˈaikutːaː/ (v)
beeinflussen
  aiheuttaa vaikutus tai muutos johonkin, muokata jotain asiaa, muuttaa jonkin etenemistä

vaikutusvalta /vˈaikutˌusvalta/ (n)
Einfluss
  valta, kyky vaikuttaa johonkuhun tai johonkin

vaimo /vˈaimo/ (n)
Ehefrau, Frau, Weib
  miehensä kanssa naimisissa oleva naispuolinen puoliso, aviovaimo

vain /vˈain/ (adv)
nur, bloß, ausschließlich
  ainoastaan, yksinomaan, pelkästään

vainoharhainen /vˈainohˌarhainen/ (adj)
paranoisch
  sellainen, joka ilman perusteita uskoo, että häntä vainotaan; sellainen, joka kärsii vainoharhasta

vaippa /vˈaipːa/ (n)
Windel
  jalkojen välissä pidettävä suoja, joka kerää virtsan ja ulosteen, kun niitä ei voi tehdä muualle
Mantel
  kuoren alla oleva kerros
Decke
  peittävä kerros
Umhang
  päällysviitta, tunika, kaapu
Mantelfläche
  kartion, lieriön tms. sivupinta

vaippapaviaani /vˈaipːapˌavɪˌaːnɪ/ (n)
Mantelpavian
  paviaanien kaikkein pohjoisimpana elävä laji () tai sen yksilö

vakaa /vˈakaː/ (adj)
stabil
  joka on tasapainossa; joka ei horju, tärise tai heilu, stabiili

vakaumus /vˈakaumus/ (n)
Überzeugung
  vakaa uskomus

vakava /vˈakava/ (adj)
schwer, ernst
  vaikea
ernst, ernsthaft
  syvällinen, tosissaan oleva tai otettava (pinnallisen vastakohtana)

vakavasti /vˈakavˌastɪ/ (adv)
ernst, ernstlich
  vakavalla tavalla

vakoilla /vˈakoilla/ (v)
spion
  tarkkailla ihmistä tai järjestöä salaa

vakoilu /vˈakoilu/ (n)
Spionage
  vakoileminen; tiedon kerääminen salaa

vakooja /vˈakoːja/ (n)
Spion, Spionin
  henkilö, joka harjoittaa vakoilua; vakoilija

vakuutus /vˈakuːtus/ (n)
Versicherung
  onnettomuuden tms. varalta tehtävä sopimus vahinkojen tasaamiseen erikoistuneen laitoksen kanssa siitä, että laitos riskin toteutuessa korvaa aiheutuneen vahingon

vakuutusyhtiö /vˈakuːtusˌyhtɪø/ (n)
Versicherungsgesellschaft
  vakuutustoimintaa harjoittava yhtiö

vala /vˈala/ (n)
der Eid, der Schwur
  Jumalaan vedoten annettava määrämuotoinen vakuutus, pyhä sitoumus

valaisin /vˈalaisɪn/ (n)
Lampe, Leuchte
  valaisuun ja valaistuksen osana käytettävä laite, joka sisältää valonlähteen

valaista /vˈalaista/ (v)
beleuchten
  kohdistaa tai tuottaa valoa tilaan tai kohteeseen

valaistus /vˈalaistus/ (n)
Beleuchtung
  (tekniikka) luonnonvalon ja erityisesti keinovalojen yhteisvaikutuksena syntyvä valoisuus

valas /vˈalas/ (n)
Wal, Walfisch
  vedessä eläviä Cetacea-lahkon nisäkkäitä

vale /vˈale/ (n)
Lüge
  valhe; tahallinen perätön väittämä; asia, jonka totuusarvo on tietoisesti esitetty virheellisesti

valeakaasia /vˈaleakˌaːsɪa/ (n)
Gewöhnliche Robinie
  eräs valeakaasioihin kuuluva puulaji () tai sen yksilö
Robinie
  (yleisesti) mikä tahansa valeakaasioiden () suvun puu

valearkadi /vˈaleˌarkadɪ/ (n)
Blendarkade
  seinäpintaan toteutettu holvikaarisarjan kaltainen kohokuvio

valehdella /vˈalehdella/ (v)
lügen
  esittää valhe; puhua jotakin, joka ei pidä paikkaansa; olla puheissaan tai eleissään epärehellinen, sepittää

valehtelija /vˈalehtˌelɪja/ (n)
Lügner, Lügnerin
  henkilö, joka valehtelee tai jonka on todettu valehdelleen

valemustaleski /vˈalemˌustalˌeskɪ/ (n)
Fettspinne
  (yleisesti) mikä tahansa -sukuun kuuluva hämähäkkien laji tai sellaisen yksilö

valeriaana /vˈalerɪˌaːna/ (n)
Baldrian
  (farmasia, rohdos) kuivatuista virmajuurikasvien juurakoista saatava valmiste, jolla on keskushermostoa rauhoittava vaikutus.

valheenpaljastin /vˈalheːmpˌaljastɪn/ (n)
Lügendetektor
  laite, joka mittaa muutoksia ihmisen fysiologiassa sen selvittämiseksi, valehteleeko hän

valiokunta /vˈalɪokˌunta/ (n)
Ausschuss
  kansanedustajista koostuva toimielin, joka valmistelee omaan erityisalueeseensa kuuluvia asioita eduskunnan päätöksentekoa varten

valiokuntavastaava /vˈalɪokˌuntavˌastaːva/ (n)
Ausschussobfrau, Ausschussobmann
  kansanedustaja jonka eduskuntaryhmä on valinnut ohjaamaan puolueen muiden samaan valiokuntaan valittujen kansanedustajien toimintaa; valiokuntaryhmän vetäjän tehtävä on luottamustoimi

valistus /vˈalɪstus/ (n)
Aufklärung
  valistamisen toteutus
Aufklärung Zeitalter
  valistamisen lopputulos; tietous, tietämys, valistuneisuus

valita /vˈalɪta/ (v)
wählen, auswählen
  ottaa jokin vaihtoehdoista

valitettavasti /vˈalɪtˌetːavˌastɪ/ (adv)
leider, bedauerlicherweise
  ilmaisee pahoittelua

valittaa /vˈalɪtːaː/ (v)
klagen
  ilmaista tyytymättömyys sanoin tai äännähdyksin

valitus /vˈalɪtus/ (n)
Klage
  vaikeroiminen, vaikerrus

valkoinen /vˈalkoinen/ (adj)
weiß
  valkea, sellainen, jonka väri on valkoinen, väriltään valkoinen

valkoinen /vˈalkoinen/ (n)
Weiss
  valkoinen väri; valkoinen väriaine

valkoinen kohina /vˈalkoineŋ kˈohɪna/ (n)
weißes Rauschen
  satunnainen kohinalaji, jossa kaikki taajuudet esiintyvät samalla voimakkuudella

valkoinen kääpiö /vˈalkoineŋ kˈæːpɪø/ (n)
Weißer Zwerg
  tiivis tähti, jonka koko on planeetan suuruusluokkaa ja massa tähden suuruusluokkaa; himmeä tähden jäänne

valkokangas /vˈalkokˌaŋŋas/ (n)
Leinwand
  alkuaan tekstiilinen nyk. yl. helmiäispintainen varjostin, jolle heijastetaan projektorilla elokuva tms.

valkokulta /vˈalkokˌulta/ (n)
Weißgold
  kullan, platinan ja eräiden muiden metallien seos

valkokuusi /vˈalkokˌuːsɪ/ (n)
Weißfichte
  (kasvitiede) Pohjois-Amerikan pohjoisosista kotoisin oleva kuusiin kuuluva, ainavihanta, keskikokoinen havupuu (Picea glauca).

valkosipuli /vˈalkosˌipulɪ/ (n)
Knoblauch
  voimakkaan tuoksuinen ja makuinen sipulilaji (), jonka sipulia käytetään yleisesti ruuan valmistuksessa mausteena

valkovenäjä /vˈalkovˌenæjæ/ (n)
Weißrussisch
  valkovenäjän kieli (kielitunnus: be), lähinnä Valko-Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli, jota kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla

valkovenäläinen /vˈalkovˌenælˌæinen/ (adj)
belarussisch, weißrussisch
  Valko-Venäjältä peräisin oleva tai Valko-Venäjään liittyvä

valkovenäläinen /vˈalkovˌenælˌæinen/ (n)
Belarusse, Weißrussin, Belarussin Weißrusse
  Valko-Venäjän kansalainen

valkoviini /vˈalkovˌiːnɪ/ (n)
Weißwein
  väriltään vaalea viini

valkovuokko /vˈalkovˌuokːo/ (n)
Buschwindröschen
  eräs vuokkojen sukuun kuuluva leinikkikasvien laji () tai sen yksilö

vallankaappaus /vˈallaŋkˌaːpːaus/ (n)
Staatsstreich
  valtionjohdon syrjäyttäminen väkivalloin tai pakolla, tavallisimmin sotilaallisesti

valloituspolitiikka /vˈalloitˌuspolɪtˌiːkːa/ (n)
Eroberungspolitik
  sotilaallinen tai ei-sotilaallinen toiminta jonkin alueen hankkimiseksi jonkun vallan alle

valloni /vˈallonɪ/ (n)
Wallonisch
  romaaninen kieli (kielilyhenne: wa), jota puhutaan lähinnä Valloniassa eteläisessä Belgiassa

valmentaa /vˈalmentaː/ (v)
vorbereiten
  harjoittaa tai ohjata jotakuta tai joitakuita tavoitteellisesti

valmentaja /vˈalmentˌaja/ (n)
Trainer, Trainerin
  urheilijan tai urheilujoukkueen kouluttaja

valmis /vˈalmɪs/ (adj)
fertig, bereit
  loppuun asti tehty, käytettävissä oleva

valmistaa /vˈalmɪstaː/ (v)
vorbereiten
  tehdä, laatia johonkin tarkoitukseen; laittaa ruokaa tai juomaa
herstellen, fertigen, fertigstellen
  tehdä tuotteita

valmistaja /vˈalmɪstˌaja/ (n)
Hersteller
  jokin, joka valmistaa jotakin

valmistevero /vˈalmɪstˌevero/ (n)
Verbrauchsteuer
  määrätyn tuotteen valmistajalta, tuottajalta tai maahantuojalta perittävä vero

valmistua /vˈalmɪstˌua/ (v)
abschließen, beenden, vollenden
  tulla valmiiksi
sein Ausbildung abschließen, sein Exam machen
  saada tutkinto suoritettua loppuun

valmius /vˈalmius/ (n)
Fertigkeit
  se, että on koulutuksen tai muun kokemuksen kautta kykenevä toimimaan jossakin asiassa

valo /vˈalo/ (n)
Licht
  elektromagneettista säteilyä sellaisella aallonpituudella, johon silmän tappi- ja sauvasolut reagoivat tuottamalla näköaistimuksen; joukko fotoneja

valoisa /vˈaloisa/ (adj)
hell, lichtreich, lichtvoll
  sellainen, jossa on yleensä paljon valoa
optimistisch, zukunftsfreudig, zukunftsfroh
  (kuvaannollinen) optimistinen, toiveikas, iloinen, onnellinen

valokaari /vˈalokˌaːrɪ/ (n)
Lichtbogen
  fysikaalinen ilmiö, joka syntyy, kun kahden elektrodin välinen sähkökenttä nousee niin suureksi, että sähkövirta purkautuu (tavallisesti) sähköä johtamattoman materiaalin, kuten ilman, läpi voimakkaan sähkökentän aiheuttaman väliaineen molekyylien ionisoitumisen seurauksena

valokaariuuni /vˈalokˌaːrɪˌuːnɪ/ (n)
Lichtbogenofen
  sulatusuuni, jossa sulatus tapahtuu suoraan valokaaren tuottamalla lämpöenergialla

valokuva /vˈalokˌuva/ (n)
Foto, Fotografie
  kameralla otettu liikkumaton kuva jostakin kohteesta

valokuvaaja /vˈalokuvˌaːja/ (n)
Fotograf, Fotografin
  henkilö joka ottaa valokuvia, erit. ammatikseen

valokuvata /vˈalokˌuvata/ (v)
fotografieren
  ottaa yksi tai useampi valokuva

valokuvaus /vˈalokuvaus/ (n)
Fotografie
  valokuvan otto, kuvan tekeminen kuvattavasta kohteesta kameraa eli valokuvauskojetta käyttäen

valonlähde /vˈalonlˌæhde/ (n)
Lichtquelle
  paikka tai kappale, josta valo on peräisin

valonnopeus /vˈalonnopeus/ (n)
Lichtgeschwindigkeit
  fysikaalinen vakio, jota merkitään kirjaimella c (lat. celeritas, "nopeus"); sen arvo on 299 792 458 m/s eli noin 1 079 252 849 km/h, ja tämä vastaa valon kulkunopeutta täydellisessä tyhjiössä ja on samalla suurin tunnettu nopeus

valovuosi /vˈalovˌuosɪ/ (n)
Lichtjahr
  tähtitieteessä käytetty pituuden yksikkö, joka vastaa valon vuodessa kulkemaa matkaa

valpurinyö /vˈalpurɪnyø/ (n)
Walpurgisnacht
  vapunpäivää edeltävä yö; keski- ja pohjoiseurooppalaisen perinteen mukaan noidat liikkuvat valpurinyönä, jolloin niitä karkotetaan polttamalla kokkoja ja mekastamalla

valssi /vˈalssɪ/ (n)
Walzer
  itävaltalaisperäinen kolmijakoinen paritanssi
Walze
  kone jota käytetään valssauksessa

valta /vˈalta/ (n)
Macht, Gewalt
  kyky tai oikeus saada aikaan haluttuja sosiaalisia seurauksia

valtaistuin /vˈaltaistwɪn/ (n)
Thron
  monarkin virallinen tuoli, jota käytetään seremoniallisissa tilanteissa

valtakunnanomena /vˈaltakˌunnanˌomena/ (n)
Reichsapfel
  yksi regaaleista, ristillä varustettu pallo, joka on hallitsijan tuntomerkki

valtakunta /vˈaltakˌunta/ (n)
Reich
  valtiosta erityisesti monarkian yhteydessä ja eräissä historiallisissa merkityksissä käytetty nimitys, valtioon kuuluvat maa-alueet

valtameri /vˈaltamˌerɪ/ (n)
Ozean, Weltmeer
  maapallon suurimmista meristä käytettävä nimitys

valtapiiri /vˈaltapˌiːrɪ/ (n)
Machtbereich, Machtsphäre
  jonkun vaikutusvallan alaisena oleva alue

valtatyhjiö /vˈaltatˌyhjɪø/ (n)
Machtvakuum
  tilanne, jossa poliittiseen valta-asemaan tai virka-asemaan kuuluvaa määräys- tai päätäntämahdollisuutta ei käytetä, sitä käytetään vajaasti tai sen käyttö on mielivaltaista

valtikka /vˈaltɪkːa/ (n)
Zepter
  hallitsijan, tyypillisesti kuninkaan käyttämä valtaa symboloiva koristeellinen sauva

valtimo /vˈaltɪmo/ (n)
Arterie, Schlagader
  verisuoni, jossa veri virtaa sydämestä poispäin

valtio /vˈaltɪo/ (n)
Staat
  valtarakenne, joka käyttää oikeutta tietyllä alueellaan ja jolla on suvereniteetti

valtioneuvosto /vˈaltɪonˌeuvosto/ (n)
Kabinett, Regierung
  valtion hallintoelin, Suomessa pääministeri ja muut ministerit, hallitus; myös valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostama päätöksentekoelin

valtionpäämies /vˈaltɪˌompæːmies/ (n)
Staatsoberhaupt
  valtiollisessa protokollassa korkeimman aseman haltija; mahdollisesti valtion johtaja tai symbolinen keulakuva

valtiosääntö /vˈaltɪosˌæːntø/ (n)
Verfassung, Konstitution
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisia suhteita koskeva keskeisin normisto

valtiosääntöoikeus /vˈaltɪosˌæːntøˌoikeus/ (n)
Verfassungsrecht
  valtiovallan, ihmisten ja ihmisyhteisöjen oikeudellisten suhteiden keskeisintä normistoa ja kyseisen normiston luomista koskeva oikeustieteen haara

valtiovarainministeri /vˈaltɪˌovarˌainmɪnˌisterɪ/ (n)
Finanzminister
  ministeri, joka johtaa valtiovarainministeriötä

valtuuttaa /vˈaltuːtːaː/ (v)
ermächtigen
  antaa jklle oikeus tehdä jtak itseään sitovaa itsensä puolesta

valtuutussäännös /vˈaltuːtˌussæːnnøs/ (n)
Delegierungsbestimmung
  ylemmänasteisessa säädöksessä oleva säännös, joka mahdollistaa ylemmänasteista säädöstä alemmanasteisen säädöksen antamisen

valurauta /vˈalurˌauta/ (n)
Gusseisen
  rautaseos, joka sisältää hiiltä enemmän kuin teräs

valuutta /vˈaluːtːa/ (n)
Währung, Valuta
  valtion raha ja rahayksikkö

valuvika /vˈaluvˌika/ (n)
Gießfehler, Gussfehler
  valukappaleeseen valettaessa syntynyt virheellisyys

valvontakamera /vˈalvontˌakamˌera/ (n)
Überwachungskamera
  tiettyä tilaa kuvaava ja valvova kamera, josta voidaan jälkeenpäin selvittää rikoksen tekijöitä

vammaisuus /vˈammaisuːs/ (n)
Invalidität
  invaliditeetti, ihmisen fyysinen tai henkinen toiminnanrajoite

vamppi /vˈampːɪ/ (n)
Vamp
  viettelijätär, miestennielijä

vampyyri /vˈampyːrɪ/ (n)
Vampir
  ihmismäinen taruolento, joka juo ihmisen verta

vanadiini /vˈanadˌiːnɪ/ (n)
Vanadium
  eräs alkuaine, pehmeä, hopeanhohtoinen siirtymämetalli

vandaali /vˈandaːlɪ/ (n)
Vandale
  ilkityön tekijä
  germaaneihin kuuluneen heimon edustaja 400–500-luvuilla

vandalismi /vˈandalˌismɪ/ (n)
Vandalismus
  ilkivallan harjoittaminen, tahallinen sotkeminen

vanha /vˈanha/ (adj)
alt
  korkeaikäinen, kauan elänyt, iältään suuri

vanhan maailman häntäapinat /vˈanhan mˈaːɪlman hˈæntæˌapɪnat/ (n)
Hundsaffen, Meerkatzenverwandten
  eräs -alalahkoon kuuluva kädellisten heimo ()

vanhanaikainen /vˈanhanˌaikainen/ (adj)
altmodisch, antiquiert
  sellainen, joka kuuluu entisaikaan, entisajalle ominainen

vanhapiika /vˈanhapˌiːka/ (n)
Jungfer, alte Jungfer
  lapsuuden kodissa tai yksin asuva ikääntynyt nainen, joka ei ole ikinä ollut naimisissa

vanhemmat /vˈanhemmat/ (n)
Eltern
  henkilön isä ja äiti

vanhemmuus /vˈanhemmuːs/ (n)
Elternschhaft, Eltersein
  lapsen vanhempana oleminen tai sellaiseksi tuleminen
höheres Alter
  korkeaan ikään liittyvä olotila ja asema erit. toisiin verrattuna

vanhempi /vˈanhempɪ/ (n)
Elternteil, Elter
  jonkun isä tai äiti

vanhentua /vˈanhentˌua/ (v)
altern
  tulla vanh(emm)aksi
veralten
  mennä umpeen tietyn ajan kulumisen vuoksi

vanhus /vˈanhus/ (n)
Greis, Greisin, Alte
  vanha henkilö

vanhuudenhöperyys /vˈanhuːdˌenhøperyːs/ (n)
Senilität
  seniliteetti, lievähkö dementia

vanilja /vˈanɪlja/ (n)
Vanille
  vaniljaorkidea ja sen siemenkodasta kuivaamalla valmistettava mauste ja hajuste

vanilliini /vˈanɪllˌiːnɪ/ (n)
Vanillin
  guajakolista ja ligniinistä prosessoitu valmiste

vanki /vˈaŋkɪ/ (n)
Gefangener, Gefangene
  rikoksen vuoksi vapausrangaistusta vankilassa suorittava henkilö

vankila /vˈaŋkɪla/ (n)
Gefängnis
  suljettu laitos, jossa säilytetään rikoksista epäiltyjä tutkintavankeja, vankeusrangaistukseen tuomittuja tai sakon muuntorangaistusta suorittavia vankeja

vannesaha /vˈannesˌaha/ (n)
Bandsäge, Bandsägemaschine
  saha, jossa taipuisa terä kulkee kahden pyörän välillä

vannoa /vˈannoa/ (v)
schwören
  luvata Jumalan nimeen jotain tai että jokin asia tulee tapahtumaan

vanupuikko /vˈanupwˌikːo/ (n)
Wattestäbchen
  puikko, jonka yhteen tai molempiin päihin on kiedottu pumpulia; käytetään korvakäytävien puhdistamiseen

vapaa /vˈapaː/ (adj)
frei
  sellainen, joka ei riipu tai ole kiinni (fyysisesti tai kuvaannollisesti); jota ei ole kahlittu, rajallinen tai rajoitettu

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (adj)
freiwillig, ehrenamtlich
  sellainen, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaaehtoinen /vˈapaːˌehtoinen/ (n)
Freiwillige, Freiwilliger, Volontär, Ehrenamtler, Ehrenamtlerin
  henkilö, joka tekee jotain omasta tahdostaan

vapaat kädet /vˈapaːt kˈædet/ (n)
Blankoscheck, frei Hand
  täysi valtuus jnk tekemiseen haluamallaan tavalla

vapaus /vˈapaus/ (n)
Freiheit
  se asiain tila, jossa joku tai jokin on vapaa

vapauttaa /vˈapautːaː/ (v)
befreien
  päästää vapaaksi jostakin paikasta jonne on suljettu
  tehdä vapaaksi tai vapaammaksi, poistaa rajoituksia

vappu /vˈapːu/ (n)
Walpurgisnacht
  karnevaalinomainen suomalainen juhla, jossa muinainen Vapun (pyhän Valpurin) päivän aaton juhlinta on yhdistynyt opiskelijoiden keväiseen juhlahumuun ja vasemmiston poliittiseen toukokuun 1. päivän viettoon
Mai, Maifeiertag, Tag der Arbeit
  (Suomessa usein) toukokuun 1. päivä sosialistisen vasemmiston juhlapäivänä

varaani /vˈaraːnɪ/ (n)
Waran
  -heimon ja erityisesti -suvun lisko. Varaaneja elää Aasiassa, Afrikassa ja Australiassa

varakkuus /vˈarakːuːs/ (n)
Reichtum, Vermögen, Wohlstand
  se, kuinka varakas on eli kuinka paljon varoja on

varakuningas /vˈarakunˌiŋŋas/ (n)
Vizekönig
  maata kuninkaan edustajana hallitseva henkilö

varallisuusoikeus /vˈarallɪsˌuːsoikeus/ (n)
Vermögensrecht
  yksityisten oikeussubjektien välisiä taloudellisia oikeuksia ja velvollisuuksia koskeva oikeustieteen haara

varaosa /vˈaraˌosa/ (n)
Ersatzteil, Reserveteil
  laitteen rikkoontuneen osan korvaajaksi varalla pidetty tai hankittu osa

vararengas /vˈararˌeŋŋas/ (n)
Ersatzreifen, Reservereifen
  auton kyydissä oleva rengas; ajoneuvon ylimääräinen rengas puhkeamisen varalle

varas /vˈaras/ (n)
Dieb
  henkilö, joka varastaa, ottaa luvatta jotakin itselleen kuulumatonta

varaslähtö /vˈaraslˌæhtø/ (n)
Fehlstart
  lähtö ennen lähtömerkkiä

varastaa /vˈarastaː/ (v)
stehlen, klauen
  ottaa luvatta omaisuutta, joka ei kuulu itselle

varastettu /vˈarastˌetːu/ (adj)
gestohlen
  luvatta, salaa, laittomasti otettu

varasto /vˈarasto/ (n)
Vorrat, Lager
  myöhempää käyttöä varten säilytetyt tavarat
Lager
  tavaroiden säilytystila
  varastorakennus

varhainen /vˈarhainen/ (adj)
früh
  aikainen

varikko /vˈarɪkːo/ (n)
Depot
  sotamateriaalin varastoalue

varis /vˈarɪs/ (n)
Crow, Nebelkrähe
  edellisiin kuuluva laji () tai sen yksilö

varjo /vˈarjo/ (n)
Schatten
  läpinäkymättömän kappaleen estämän valon taakse jäävä pimeämpi alue

varkaus /vˈarkaus/ (n)
Diebstahl
  toisen omaisuuden ottaminen luvatta

varma /vˈarma/ (adj)
sicher
  jonka tapahtuminen tai toteutuminen on hyvin todennäköistä

varmaan /vˈarmaːn/ (adv)
sicher, bestimmt, gewiss, unbestreitbar, zweifellos
  luultavasti

varmasti /vˈarmastɪ/ (adv)
sicherlich
  ilman että siitä olisi epävarmuutta

varmistaa /vˈarmɪstaː/ (v)
sicherstellen, absichern, sichern, vergewissern
  tehdä varmaksi, ei jättää sattuman varaan

varmistua /vˈarmɪstˌua/ (v)
sicher
  saada varmuus jostakin

varmuus /vˈarmuːs/ (n)
Sicherheit
  vakaa tieto jonkin asian tapahtumisesta

varoittaa /vˈaroitːaː/ (v)
warnen, verständigen
  tiedottaa jkta jstk vaarallisesta

varomattomasti /vˈaromˌatːomˌastɪ/ (adv)
unvorsichtig
  varomattomalla tavalla, ilman riittävää varovaisuutta

varovainen /vˈarovˌainen/ (adj)
vorsichtig, bedächtig
  joka ottaa toimiessaan vaarat huomioon

varpunen /vˈarpunen/ (n)
Spatz, Sperling, Haussperling
  varpunen eli kotivarpunen () on paikkalintu, joka on yleinen suuressa osassa Eurooppaa ja Aasiaa. Kotivarpunen liikkuu parvina. Varpuset ovat 15 cm:n mittaisia, päältä ruskean pitkittäisviiruisia, vatsapuolelta harmaita. Koiraalla on musta kurkku.

varsa /vˈarsa/ (n)
Fohlen, Füllen
  yleensä keskenkasvuinen, nuori hevonen, myös aikuisesta hevosesta voidaan puhua isänsä tai emänsä varsana; myös muiden hevosensukuisten jälkeläinen

varsi /vˈarsɪ/ (n)
Stängel, Stiel
  kasvin osa, joka kannattelee lehtiä ja kukkia

varsijousi /vˈarsɪjˌousɪ/ (n)
Armbrust
  tukilla ja yleensä jonkinlaisella laukaisukoneistolla täydennetty viritettävä jousiase

varsoa /vˈarsoa/ (v)
fohlen, Füllen werfen
  tammasta: synnyttää

varsovalainen /vˈarsovalˌainen/ (adj)
Warschauer
  Varsovasta peräisin oleva tai Varsovaan liittyvä

vartalo /vˈartalo/ (n)
Rumpf, Körper
  nisäkkäillä ruumis eli keho, mihin pää ja raajat kiinnittyvät
(Wort-) Stamm
  ihmisen keho (etenkin esteettisesti tai eroottisesti viehättävänä)

varuskunta /vˈaruskˌunta/ (n)
Garnison
  pysyvästi sijoitettu puolustusvoimien yksikkö ja sen käyttämät tilat

varustaa /vˈarustaː/ (v)
ausrüsten
  saattaa käyttö- tai toimintakuntoon

varvas /vˈarvas/ (n)
Zehe, Zeh
  jalassa jalkapöydän jatkeena olevat viisi nivelikästä uloketta

vasa /vˈasa/ (n)
Kitz, Rehkalb, Hirschkalb
  poron, peuran tai hirven jälkeläinen

vasara /vˈasara/ (n)
Hammer
  työkalu, jolla voidaan esim. lyödä nauloja puuhun

vasarahai /vˈasarahai/ (n)
Hammerhai
  Sphyrnidae-heimon kala, jonka silmät ovat vasaramaisen ulokkeen päässä

vasaraluu /vˈasaraluː/ (n)
Hammer
  yksi kuuloelimeen kuuluvista kuuloluista

vasemmisto /vˈasemmˌisto/ (n)
Linke
  nimitys, jota käytetään politiikassa oikeisto-vasemmisto-akselin vasemmassa päässä olevista ryhmistä

vasen /vˈasen/ (adj)
linke
  ei oikea; joka sijaitsee määräsuunnasta samalla puolella kuin katsojan sydän yleensä on vartalon keskiviivaan nähden, vasemmanpuoleinen

vasenkätinen /vˈaseŋkˌætɪnen/ (adj)
linkshändig
  sellainen, joka käyttää ensisijaisesti vasenta kättään

vasikka /vˈasɪkːa/ (n)
Kalb
  nautaeläimen poikanen

vaskipuhallin /vˈaskɪpuhˌallɪn/ (n)
Blechblasinstrument
  nimitys niille useimmiten metallisille puhallinsoittimille, joissa ääni syntyy kuppimaista suukappaletta vasten jännitettyjen huulten värinän saattaessa soittimen sisäisen ilmapatsaan värähtelemään

vaskitsa /vˈaskɪtsa/ (n)
Blindschleiche
  Suomessa esiintyvä käärmeen näköinen raajaton lisko ()

vasta /vˈasta/ (adv)
gerade, Augenblick, gerade eben
  juuri nyt, hetki sitten, vastikään

vasta /vˈasta/ (n)
Saunaquast
  tavallisesti koivun, joskus muun lehtipuun lehdellisistä oksista kerätyistä vastaksista sidottu kimppu, jolla vihdotaan ihoa saunottaessa

vastaanottaja /vˈastaːnˌotːaja/ (n)
Empfänger
  se joka ottaa vastaan

vastakohta /vˈastakˌohta/ (n)
Gegensatz, Gegenteil
  johonkin nähden päinvastaista tarkoittava asia tai merkitykseltään vastakkainen sana

vastamyrkky /vˈastamˌyrkːy/ (n)
Gegengift
  aine, joka tekee myrkyn tehottomaksi

vastapaavi /vˈastapˌaːvɪ/ (n)
Gegenpapst
  paaviksi nimitetty henkilö, jota katolinen kirkko ei kuitenkaan pidä oikeana paavina

vastapooli /vˈastapˌoːlɪ/ (n)
Gegenpol
  täydellinen, äärimmäinen vastakohta

vastarinta /vˈastarˌinta/ (n)
Widerstand, Opposition
  vastustus

vastata /vˈastata/ (v)
beantworten, akkusatiivi antworten, erwidern akkusatiivi entgegnen
  antaa vastaus (kysymykseen tai kommenttiin vuoropuhelussa)
reagieren, entgegensetzen
  toimia jnk vaikutuksesta jllk tietyllä tavalla
korrespondieren, datiivi entsprechen, datiivi gleichen, übereinstimmen
  olla jnk kaltainen, täyttää sama mitta
akkusatiivi aufkommen, einstehen, verantworten
  olla vastuussa jostakin, ottaa vastuu, kantaa vastuu, ottaa vastatakseen

vastaus /vˈastaus/ (n)
Antwort
  esitettyyn kysymykseen löydetty ratkaisu, selitys tai muu kannanotto
Erwiderung Entgegnung
  vuoropuhelun vastausrepliikki

vastavuoroinen /vˈastavˌuoroinen/ (adj)
wechselseitig
  sellainen, joka mukailee toisen osapuolen toimintaa; vuorollaan tai vuorostaan toiselle tehtävä tms.

vastavuoroisesti /vˈastavˌuoroisˌestɪ/ (adv)
wechselseitig
  vuorostaan, toisen osapuolen toimintaa mukaillen; vuorotellen, toinen toiselleen

vastenmielinen /vˈastenmˌielɪnen/ (adj)
widerlich, widerwärtig, abscheulich, abstoßend
  ilmaisu jollekin inhottavalle, jopa oksettavalle, asialle

vastine /vˈastɪne/ (n)
Entsprechung, Äquivalent
  sanan tai käsitteen kielellinen vastaavuus
Klagebeantwortung
  oikeudenkäynnissä vastaajan antama selitys täydennettynä vaatimuksilla

vastustaa /vˈastustaː/ (v)
widersetzen
  suhtautua torjuvasti
widerstehen, Widerstand
  tehdä vastarintaa
widerstehen
  olla kyllin vahva kestämään

vastuu /vˈastuː/ (n)
Verantwortung
  se, että jonkun täytyy vastata jostakin, ottaa jonkin asian toteutumisesta syy niskoilleen

vastuuhenkilö /vˈastuːhˌeŋkɪlø/ (n)
Verantwortliche
  tietystä asiasta vastaava henkilö

vastuullinen /vˈastuːllɪnen/ (adj)
verantwortungsvoll, verantwortlich, zuständig
  sellainen, joka ottaa vastuuta, toimii vastuullisesti

vatja /vˈatja/ (n)
Wotisch
  kielitunnus vot, uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan kuuluva kieli, jota puhuvat vatjalaiset

vatsa /vˈatsa/ (n)
Bauch
  ihmisen vartalon etumus rinnan alapuolelta nivusiin, maha

vatsakipu /vˈatsakˌipu/ (n)
Magenweh
  vatsassa tuntuva kipu

vatsanpalvonta /vˈatsampˌalvonta/ (n)
Völlerei
  (raamatullinen) mässäily (syntinä)

vatsatanssi /vˈatsatˌanssɪ/ (n)
Bauchtanz
  itämainen tanssi, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä eri kulttuurien yhteisvaikutteissa pitkän ajan kuluessa kehittynyt esittävä soolotanssityyli

vatti /vˈatːɪ/ (n)
Watt
  Pohjanmeren rannikon vuorovesialueen, vattirannikon, maata

vauhti /vˈauhtɪ/ (n)
Geschwindigkeit, Tempo
  nopeus, nopea liikkuminen
Schwung
  valmiiksi hyödynnettävissä oleva aktiivinen liike-energia, esimerkiksi pituushypyssä varsinaista hyppyä edeltävällä juoksulla saavutettuna

vauva /vˈauva/ (n)
Säugling, Baby, Kleinkind
  alle vuoden ikäinen lapsi

vedenjakaja /vˈedenjˌakaja/ (n)
Wasserscheide
  kahden tai useamman vesistöalueen raja-alue, mistä vedet virtaavat eri suuntiin

vedota /vˈedota/ (v)
machen
  esittää vetoomus; ottaa jokin asia esiin esim. itseään puolustaakseen.

veganismi /vˈeɡanˌismɪ/ (n)
Veganismus
  ideologia ja elämäntapa, jossa kieltäydytään pitämästä eläimiä hyödykkeinä eikä käytetä eläinperäisiä tuotteita missään muodossa

vege- /vˈeɡe/ (n)
veggie
  (puhekieltä) kasvis-, kasvisruoka-

vehnä /vˈehnæ/ (n)
Weizen
  leipävehnä, vehnien sukuun kuuluva viljalaji (Triticum aestivum)

vehnäjauho /vˈehnæjˌauho/ (n)
Weizenmehl
  vehnästä valmistettu jauho, jota käytetään paljon leivonnassa ja ruoanlaitossa

vehnäolut /vˈehnæolut/ (n)
Weizenbier, Weißbier, Weiße
  olut, jonka valmistukseen käytetyista maltaista suuri osa on vehnää

veistos /vˈeistos/ (n)
Skulptur
  veistämisen lopputulos

veitsi /vˈeitsɪ/ (n)
Messer
  kattaukseen kuuluva ruoan leikkaamiseen ja levitteiden levittämiseen tarkoitettu ruokailuväline, myös keittiötyökalu

vekseli /vˈekselɪ/ (n)
Wechsel
  määrämuotoinen, kaikesta aineellisesta velkaperusteesta ja vastasuorituksesta riippumaton maksusitoumus

vektori /vˈektorɪ/ (n)
Vektor
  suure, jolla on tietty suuruus ja tietty suunta; vektoriavaruuden alkio

velallinen /vˈelallɪnen/ (n)
Schuldner, Schuldnerin
  se, joka on lainannut jklta rahaa, se, joka on velkaa jklle

veli /vˈelɪ/ (n)
Bruder
  miespuolinen sisarus

velipuoli /vˈelɪpˌuolɪ/ (n)
Stiefbruder, Halbbruder
  miespuolinen sukulainen, jonka kanssa jompikumpi vanhemmista (joko isä tai äiti) on yhteinen

veljeskunta /vˈeljeskˌunta/ (n)
Bruderschaft, fraternität
  miehille tarkoitettu yhteisö, jonka jäsenet ovat sitoutuneet yhteiseen päämäärään; esimerkiksi munkkikunta, kilta tai salaseura

velka /vˈelka/ (n)
Schuld
  velkasuhteessa velallisen velvoite, joka tarkoittaa tietyn suorituksen toimittamista velkojalle ja suorituksen täyttämättä jättämisestä aiheutuvaa oikeudellista vastuuta

velkoja /vˈelkoja/ (n)
Gläubiger, Gläubigerin
  se, joka on lainannut jollekulle rahaa; se, jolle joku on velkaa

veloittaa /vˈeloitːaː/ (v)
belasten, anrechnen, berechnen
  periä maksu tuotteesta tai palvelusta

velvoiteoikeus /vˈelvoiteˌoikeus/ (n)
Schuldrecht
  oikeussubjekteja, oikeusobjekteja ja oikeustoimia koskeva oikeustieteen haara

velvollisuus /vˈelvollɪsuːs/ (n)
Verpflichtung, Pflicht
  ympäristöltä tuleva pakko jonkin tekemiseen tai tekemättä jättämiseen oikeudellisesti tai moraalisesti

vendi /vˈendɪ/ (n)
Wendisch
  sorbin kielen historiallinen nimi
Wende
  sorbien kansanryhmään kuuluva henkilö

vene /vˈene/ (n)
Boot
  vedessä kulkeva kulkuneuvo, yleensä selvästi pienempi kuin laiva

venetsia /vˈenetsˌia/ (n)
Venetisch
  (kielitiede) venetsian kieli, Pohjois-Italiassa puhuttava romaaninen kieli, (kielitunnus: vec)

ventovieras /vˈentovˌieras/ (adj)
wildfremd
  täysin tuntematon

venäjä /vˈenæjæ/ (n)
Russisch
  venäjän kieli (kielitunnus: ru), Venäjällä puhuttava itäslaavilainen kieli

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (adj)
russisch, Russe
  Venäjältä peräisin oleva tai Venäjään liittyvä
  etnisiin venäläisiin liittyvä

venäläinen /vˈenælˌæinen/ (n)
Russe, Russin
  pysyvästi Venäjällä asuva henkilö

verbi /vˈerbɪ/ (n)
Verb, Zeitwort
  sanaluokka, johon kuuluvat sanat merkitsevät toimintaa tai tilaa

verenpaine /vˈerempˌaine/ (n)
Blutdruck
  verisuonistossa esiintyvä nesteen paine

verensiirto /vˈerensˌiːrto/ (n)
Bluttransfusion
  toiselta ihmiseltä otetun veren siirto tarvitsijan elimistöön

verho /vˈerho/ (n)
Gardine, Vorhang
  ikkunan eteen laitettava kangas, joka peittää ikkunan; ikkunaverho

veri /vˈerɪ/ (n)
Blut
  nestemäinen kudos, joka kuljettaa happea ja ravinteita kehoon ja kuonaa pois kehosta

veriappelsiini /vˈerɪˌapːelsˌiːnɪ/ (n)
Blutapfelsine, Blutorange
  hapahko, punainen appelsiinilajike.

verijuotikas /vˈerɪjˌuotɪkas/ (n)
Blutegel
  verta imevä juotikaslaji (), josta käytetään kansanomaisia nimityksiä iili, iiliäinen, iilimato

verikoe /vˈerɪkˌoe/ (n)
Blutprobe
  kemiallinen, biokemiallinen, hematologinen tai molekyylibiologinen testi, joka tehdään tutkittavan verestä ja jolla useimmiten yritetään saada tietoa veren koostumuksesta ja siten terveydestä

verilöyly /vˈerɪlˌøyly/ (n)
Blutbad
  tapahtuma, jossa surmataan joukko ihmisiä poikkeuksellisen julmasti tai raa’asti

verinen /vˈerɪnen/ (adj)
blutig
  verta sisältävä; sellainen, jossa on näkyvästi verta; veren tahrima

veriplasma /vˈerɪplˌasma/ (n)
Blutplasma
  veren nestemäinen osa ilman verisoluja

verisuoni /vˈerɪsˌuonɪ/ (n)
Blutgefäß, Ader
  elimistön kanava, jossa veri kulkee; jakautuvat valtimoihin ja laskimoihin

verka /vˈerka/ (n)
Tuch
  sarkaa ohkaisempi hieno vanutettu villakangas

verkko /vˈerkːo/ (n)
Netz
  langasta, myös rautalangasta, tai köydestä punottu kudos

verkkoholvi /vˈerkːohˌolvɪ/ (n)
Netzgewölbe
  holviruotein somistettu tynnyriholvi

verkkokortti /vˈerkːokˌortːɪ/ (n)
Netzwerkkarte
  tietokoneen komponentti jolla tietokone liitetään lähiverkkoon

verkkosilmä /vˈerkːosˌilmæ/ (n)
Fassettenauge, Netzauge
  niveljalkaisten eliöiden silmä, joka koostuu kymmenistä tai jopa tuhansista osasilmistä, ommatideista

vermutti /vˈermutːɪ/ (n)
Wermut
  yrteillä maustettu väkevä viini

vero /vˈero/ (n)
Steuer
  valtion, kunnan tai muun sellaisen yhteisön, jolla on lain suoma oikeus kantaa veroja, perimä osuus tuloista tai omaisuudesta; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulo

verokortti /vˈerokˌortːɪ/ (n)
Lohnsteuerkarte
  verottajan antama asiakirja, josta käy ilmi henkilön palkasta perittävä ennakonpidätys

verottaja /vˈerotːˌaja/ (n)
Steuerbehörde
  veroja keräävä viranomainen; veroviranomainen; pohjimmiltaan valtio

verotus /vˈerotus/ (n)
Besteuerung
  verojen keruu, verojen periminen; valtion, kunnan tai muun julkisyhteisön näkökulmasta tulojen kerääminen

verovähennyskelpoinen /vˈerovæhˌennyskˌelpoinen/ (adj)
steuerlich absetzbar
  sellainen, jonka voi vähentää veroista, jolloin suoritettavat verot pienentyvät

verrata /vˈerrata/ (v)
vergleichen
  etsiä useasta asiasta niiden välisiä eroavaisuuksia ja yhtäläisyyksiä

verstas /vˈerstas/ (n)
Werkstatt, Werk
  metallin tai puun työstöön tarkoitettu tila

vertailu /vˈertailu/ (n)
Vergleich
  toimenpide kahden tai useamman asian vertaamiseksi toisiinsa

vertauskuvallinen /vˈertauskuvˌallɪnen/ (adj)
bildlich
  sellainen, joka sisältää vertauksia, vertauskuvaksi tarkoitettu, vertauksellinen, allegorinen, symbolinen

vesakko /vˈesakːo/ (n)
Dickicht, Gebüsch, Unterwald
  vesojen muodostama kasvusto

vesi /vˈesɪ/ (n)
Wasser
  kahdesta vety- ja yhdestä happiatomista muodostuva yhdiste (H₂O), vedyn palamistulos, huoneenlämmössä kirkas, hajuton ja mauton neste

vesihana /vˈesɪhˌana/ (n)
Wasserhahn
  yleensä vesijohtoon liitetty hana, veden virtausta säätelevä venttiili

vesijohto /vˈesɪjˌohto/ (n)
Wasserleitung, Wasserrohr
  putki tai letku, jota pitkin talousvesi kulkee, usein osa vesijohtoverkostoa

vesijohtoverkosto /vˈesɪjˌohtovˌerkosto/ (n)
Trinkwassernetz, Wassernetz, Wasserversorgungsnetz
  vesijohdoista koostuva verkosto, joka kuljettaa talousvettä kulutettavaksi

vesijohtovesi /vˈesɪjˌohtovˌesɪ/ (n)
Leitungswasser
  talousvesi, joka johdetaan rakennukseen vesijohtoverkoston kautta; kraanavesi, hanavesi

vesikaasu /vˈesɪkˌaːsu/ (n)
Wassergas
  vetyä (n. 50%) ja hiilimonoksidia (n. 40%) sisältävä kaasuseos, jota tuotetaan puhaltamalla vesihöyryä hehkuvan koksikerroken läpi

vesikalvo /vˈesɪkˌalvo/ (n)
Amnion
  sisin sikiökalvo

vesilisko /vˈesɪlˌisko/ (n)
Molch
  yleinen Salamandridae-heimon pyrstösammakkolaji ()

vesimeloni /vˈesɪmˌelonɪ/ (n)
Wassermelone
  arbuusi, mehevähedelmäinen viljelyskasvi (Citrullus lanatus), vihanneshedelmä ja sen hedelmä, joka on kasvitieteellisesti marja. Vesimelonin siemenet ovat jakautuneet tasaisesti koko hedelmälihaan toisin kuin melonilla

vesinokka /vˈesɪnˌokːa/ (n)
Abtraufe, Abtropfbrett, Wasserspeisung
  rakennuksen ulokkeen vaakasuora rauna tai suippeneva kärki, joka ohjaa sade- ja sulamisveden loitommas rakennuksen ulkopinnasta

vesinokkaeläin /vˈesɪnˌokːaelæin/ (n)
Schnabeltier
  Australian mantereella ja Tasmaniassa esiintyvä räpyläjalkainen, ankannokkainen muniva nisäkäs (Ornithorhynchus anatinus)

vesipuhveli /vˈesɪpˌuhvelɪ/ (n)
Wasserbüffel
  suurikokoinen nautaeläin (Bubalus bubalis tai Bubalus arnee)

vesiputous /vˈesɪputous/ (n)
Wasserfall
  kohta jossa joen vesi putoaa vapaasti alaspäin jyrkänteeltä tai syöksyy uomaansa pitkin alas jyrkässä kulmassa

vesipääsky /vˈesɪpˌæːsky/ (n)
Odinshühnchen
  pieni kurppien heimoon kuuluva kahlaajalintu

vesireitti /vˈesɪrˌeitːɪ/ (n)
Fließgewässer
  maanpäällinen tai maanalainen vesimassojen kulkureitti

vesiskorpioni /vˈesɪskˌorpɪˌonɪ/ (n)
Wasserskorpion
  vesiskorpionien heimon () vesilude
  vesiluteisiin kuuluva järvissä ja lammissa elävä vesihyönteinen ()

vesistö /vˈesɪstø/ (n)
Seensystem
  toisiinsa liittyvien jokien ja järvien muodostama kokonaisuus

vesitaso /vˈesɪtˌaso/ (n)
Wasserflugzeug, Hydroplan
  lentokone joka on suunniteltu laskeutumaan ponttoonien varaan veteen ja nousemaan siitä, vesilentokone

vesitorni /vˈesɪtˌornɪ/ (n)
Wasserturm
  torni ja siihen sijoitettu ylävesisäiliö, josta saadaan painovoiman avulla paineistettua vettä vesijohtoverkkoon

vesivaaka /vˈesɪvˌaːka/ (n)
Wasserwaage
  pinnan kaltevuuden tutkimiseen, erityisesti pysty- tai vaakasuoruuden määrittämiseen, käytettävä mittalaite

vesiviljely /vˈesɪvˌiljely/ (n)
Hydrokultur
  (puutarha) hydroponiikka, kasvien viljeleminen ravinneliuoksessa maan sijasta

vesivoima /vˈesɪvˌoima/ (n)
Wasserkraft, Hydroenergie
  veden liikkeiden muuntaminen sähköenergiaksi tai muuksi ihmiselle hyödyllisempään muotoon

veski /vˈeskɪ/ (n)
Null-Null
  WC, vessa

vessa /vˈessa/ (n)
Toilette, WC, Klo, Klosett
  ulostamista ja virtsaamista ja tavallisesti samalla henkilökohtaista siistiytymistä varten tehty tila

vesuri /vˈesurɪ/ (n)
Hippe
  pitkäteräinen työkalu pienpuuston raivaamiseen ja oksien karsimiseen

veto /vˈeto/ (n)
Wette
  sopimus siitä, että kahdesta ihmisestä tai useammasta yksi maksaa muille, jos arvaa jonkin lopputuloksen väärin

vetoakseli /vˈetoˌakselɪ/ (n)
Antriebswelle, Gelenkwelle
  Vedon välittävä akseli, etenkin autotekniikassa akseli, jolla välitetään moottorin vääntö tasauspyörästön kautta pyöränakseliin ja edelleen vetävään pyörään

vetokaappi /vˈetokˌaːpːɪ/ (n)
Abzug, Abzughaube, Digestor, Digestorium, Kapelle
  laboratorioissa käytettävä ilmastoitu kaappi

vetolaatikko /vˈetolˌaːtɪkːo/ (n)
Schublade, Lade
  huonekaluun, kalusteeseen tai muuhun rakenteeseen sijoitettu yleensä etupaneelissa näkyvästä kädensijasta tai vetimestä vetämällä osittain tai kokonaan esiin tuleva tavallisesti yläpuolelta avoin säilytyslaatikko

veturi /vˈeturɪ/ (n)
Lokomotive
  rautateillä junaa vetävä moottoroitu laite

vety /vˈety/ (n)
Wasserstoff, Hydrogen
  kevyin epämetallinen alkuaine, kemiallinen merkki H

vetyperoksidi /vˈetyperˌoksɪdɪ/ (n)
Wasserstoffperoxid
  nestemäinen, valkaisuun ja desinfioimiseen käytettävä vedyn ja hapen yhdiste, H₂O₂

vetypommi /vˈetypˌommɪ/ (n)
Wasserstoffbombe
  fuusioreaktioon perustuva pommi, missä käytetään räjähdysvoimana keveiden atomiytimien yhtyessä korkeassa lämpötilassa vapautuvaa energiaa

vetäminen /vˈetæmɪnen/ (n)
Ziehen
  liikuttaminen tai sellaisen yrittäminen vetovoimaa käyttäen

vetäytyä /vˈetæytˌyæ/ (v)
zurückziehen
  siirtyä syrjään, luopua pelistä tai pelitilanteesta; mennä kuoreensa; mennä talviunille tms.

vetää /vˈetæː/ (v)
ziehen
  liikuttaa itseään kohti tai mukanaan, kuljettaa perässään; repiä päistä pidemmäksi tai auki

viallinen /vˈiallɪnen/ (adj)
fehlerhaft
  esine tai asia, jossa on jokin vika

vibrafoni /vˈibrafˌonɪ/ (n)
Vibrafon, Vibraphon
  ksylofonia muistuttava lyömäsoitin, jossa on metalliset kielet ja tyypillisen huojuvan äänen aiheuttava moottori

vibrafonisti /vˈibrafonˌistɪ/ (n)
Vibrafonist, Vibrafonistin
  vibrafonin soittaja

videopeli /vˈideˌopelɪ/ (n)
Videospiel, Computerspiel
  pelikonsolilla pelattava elektroninen peli

videovuokraamo /vˈideovˌuokraːmo/ (n)
Videothek, Videoverleih
  liike, joka vuokraa pääasiassa elokuvia videolla, mutta myöhemmin laajentunut käsittämään myös uudemmat elokuvien jakeluformaatit, kuten DVD- ja Blu-ray-levyt

viedä /vˈiedæ/ (v)
bringen, transportieren
  siirtää joku taikka jokin johonkin, kuljettaa ajoneuvolla
führen
  saattaa johonkin olotilaan
nehmen
  harjoittaa vientiä

viehe /vˈiehe/ (n)
Blinker, Fliege
  siimaan kiinnitettävä kalastusväline, jonka koukkuun tai koukkuihin houkutellaan petokalaa tarttumaan

vientimaa /vˈientɪmaː/ (n)
Ausfuhrland, Exportland
  valtio, johon viedään tavaraa tai palveluita

vieraanvarainen /vˈieraːnvarˌainen/ (adj)
gastfreundlich, gastlich
  joka ottaa mielellään vieraita vastaan ja/tai suhtautuu heihin ystävällisesti ja huomaavaisen anteliaasti

vierailla /vˈierailla/ (v)
besuchen
  käydä jossakin

vierailu /vˈierailu/ (n)
Besuch
  jonkun käynti jossakin kutsuttuna tai muusta aloitteesta vierailijana

vieras /vˈieras/ (adj)
fremd
  ennestään tuntematon
  (kielestä) joka ei ole äidinkieli

vieras /vˈieras/ (n)
Gast, Besucher
  henkilö, joka kyläilee tai vierailee jossakin, vierailija

vierashuone /vˈierashˌuone/ (n)
Gästezimmer
  kodin huone, jossa vieraat voivat yöpyä

vierre /vˈierre/ (n)
Bierwürze, Würze
  oluenvalmistuksessa nestemäinen suodos, joka saadaan mäskäyksen jälkeen lopputuotteen siilauksessa

viesti /vˈiestɪ/ (n)
Botschaft, Nachricht
  sanoma, kirjallinen tai suullinen asian tiedottaminen toiselle

viestintä /vˈiestɪntæ/ (n)
Kommunikation
  sanomien välittäminen, merkitysten tuottaminen ja yhteisen ymmärryksen rakentaminen

vietellä /vˈietellæ/ (v)
verführen
  saada joku tekemään jotakin seksuaalista kanssaan

vietnam /vˈietnam/ (n)
Vietnamesisch
  pääasiassa Vietnamissa puhuttava kieli (kielilyhenne: vi)

vietnamilainen /vˈietnamɪlˌainen/ (adj)
vietnamesisch
  Vietnamista peräisin oleva tai Vietnamiin liittyvä

vietnamilainen /vˈietnamɪlˌainen/ (n)
Vietnamese, Vietnamesin
  pysyvästi Vietnamissa asuva henkilö

viettää /vˈietːæː/ (v)
aufhalten
  kuluttaa [aikaa]
feiern
  juhlia, juhlistaa
neigen, senken
  olla kalteva

viha /vˈiha/ (n)
Hass
  jkt tai jtak kohtaan tunnettu voimakas vastenmielisyyden tunne tai suuttumus

vihainen /vˈihainen/ (adj)
böse, verärgert
  vihaa tunteva, kiukkuinen

vihamielinen /vˈihamˌielɪnen/ (adj)
feindlich
  vastustava, syrjivä asenne jotakuta kohtaan

vihannes /vˈihannes/ (n)
Gemüse, Grünzeug
  mehevä kasvi, jonka lehtiä, juuria, vartta tai kukkia käytetään ravinnoksi tuoreena tai kypsennettynä

vihanneshedelmä /vˈihannˌeshedˌelmæ/ (n)
Obst Gemüse verwenden Frucht
  hedelmäinen vihannes, kuten tomaatti, paprika, munakoiso, kurkku, kurpitsa, vesimeloni ja avokado

vihata /vˈihata/ (v)
hassen
  tuntea vihaa jkta kohtaan

vihje /vˈihje/ (n)
Hinweis
  neuvo, jonka on tarkoitus edistää esimerkiksi tehtävän suorittamista tai auttaa vedonlyönnissä

vihkisormus /vˈihkɪsˌormus/ (n)
Ehering, Trauring
  avioliiton symbolina käytettävä sormus, jota miehet ja naiset kantavat vasemman käden nimettömässä; Suomessa on tapana, että naiset asettavat vihkisormuksen kihlasormuksen rinnalle

vihko /vˈihko/ (n)
Heft
  paperiarkeista tehty pehmeäkantinen nidos

viholainen /vˈiholˌainen/ (n)
Knotenameise
  (yleisesti) mikä tahansa viholaisten alaheimoon () kuuluva muurahaisten laji tai sellaisen yksilö

viholaiset /vˈiholˌaiset/ (n)
Knotenameisen
  (yleisesti) yksi muurahaisten heimon alaheimoista ()

vihollinen /vˈihollɪnen/ (n)
Feind
  osapuoli, joka pyrkii tuhoamaan toisen

vihreä /vˈihreæ/ (adj)
grün, Grün
  väriltään vihreä
grün
  luonnon arvoja ja ympäristöä varjeleva

vihreä /vˈihreæ/ (n)
Grün, grün
  vihreä väri

vihurirokko /vˈihurɪrˌokːo/ (n)
Röteln
  viruksen aiheuttama kuumetauti, joka on herkästi tarttuva ja aiheuttaa punaläiskäistä ihottumaa

vihvilä /vˈihvɪlæ/ (n)
Binse
  jokin vihviläkasvien heimoon kuuluvan suvun () yleensä monivuotisista kasveista

viidakko /vˈiːdakːo/ (n)
Dschungel, Urwald
  trooppinen sademetsä

viidennes /vˈiːdennes/ (n)
Fünftel
  yksi viidesosa

viides kolonna /vˈiːdes kˈolonna/ (n)
Fünfte Kolonne
  ryhmä, joka toimii valtiota tai organisaatiota vastaan sen sisäpuolelta

viihde /vˈiːhde/ (n)
Unterhaltung, Belustigung, Entertainment
  yleisnimi kevyelle ajanvietteelle, tapahtumille, esityksille tai toiminnoille, joiden tarkoitus on tuottaa huvia tai mielihyvää yksittäiselle ihmiselle tai suuremmalle yleisölle

viihtyä /vˈiːhtyæ/ (v)
sich zu Hause fühlen
  tuntea olonsa viihtyisäksi

viikate /vˈiːkate/ (n)
Sense
  maataloustyökalu, jolla niitetään esimerkiksi heinää ja viljaa

viikatemies /vˈiːkatemies/ (n)
Sensenmann
  kuoleman eräs henkilöitymä

viikatteenvarsi /vˈiːkatːˌeːnvarsɪ/ (n)
Sensenwurf, Sensenstiel, Sensenbaum
  viikatteen runko-osa, jonka päähän terä on kiinnitetty poikittaissuuntaisesti

viikingit /vˈiːkɪŋŋɪt/ (n)
Wikinger
  skandinaavien noin 800–1000-luvuilla toimineet joukot, jotka harjoittivat meritse kaupankäyntiä ja ryöstelyä

viikinki /vˈiːkɪŋkɪ/ (n)
Wikinger
  noin 800–1000-luvuilla viikinkeihin kuulunut henkilö

viikinkiaika /vˈiːkɪŋkɪˌaika/ (n)
Wikingerzeit
  Pohjois-Euroopan historiassa rautakauteen kuuluva ajanjakso n. 800–1025/1050 jKr.

viikko /vˈiːkːo/ (n)
Woche
  seitsemän päivän jakso

viikoittain /vˈiːkoitːain/ (adv)
wöchentlich
  joka viikko

viikoittainen /vˈiːkoitːˌainen/ (adj)
wöchentlich
  joka viikko tapahtuva

viikonloppu /vˈiːkonlˌopːu/ (n)
Wochenende
  viikonvaihde, viikon viimeiset päivät eli lauantai ja sunnuntai, joskus myös perjantai (lyh. vkl)

viikonpäivä /vˈiːkompˌæivæ/ (n)
Wochentag
  nimetty päivä viikosta, joita on seitsemän kappaletta

viiksekäs /vˈiːksekæs/ (adj)
schnurrbärtig
  sellainen, jolla on viikset

viikset /vˈiːkset/ (n)
Schnurrbart, Oberlippenbart
  ylähuulessa nenän ja suun välissä sijaitseva karvoitus, huuliparta

viiksitimali /vˈiːksɪtˌimalɪ/ (n)
Bartmeise
  (eläintiede) harvalukuinen ruoikoiden varpuslintu

viikuna /vˈiːkuna/ (n)
Feige
  sen hedelmä, jota syödään varsinkin kuivattuna

viila /vˈiːla/ (n)
Feile
  erilaisten materiaalien työstöön käytettävä tiheäänhammastettu, tankomainen lastuava käsi- tai konetyökalu

viime hetken uutiset /vˈiːme hˈetken ˈuːtɪset/ (n)
Eilmeldung, Sondermeldung
  tuoreimmat uutiset, parhaillaan tapahtuvasta tai äskettäin tapahtuneesta kertova uutinen

viimeinen /vˈiːmeinen/ (adj)
letzte, letzter
  sellainen, jonka jälkeen ei tule enää yhtään

viimeinen /vˈiːmeinen/ (n)
letzte
  se tai hän, joka tulee viimeisenä tai jää viimeiseksi

viina /vˈiːna/ (n)
Schnaps, Branntwein, Korn
  tislaamalla valmistettu, juotavaksi laimennettu vahva alkoholijuoma

viineri /vˈiːnerɪ/ (n)
Plundergebäck
  voitaikinasta leivottu kuohkea leivonnainen, jonka päällä on sokerikuorrute, hillosilmä tai marmeladia

viini /vˈiːnɪ/ (n)
Wein
  viinirypäleistä tai toisinaan marjoista tai hedelmistä käyttämällä valmistettava alkoholijuoma

viinikarahvi /vˈiːnɪkarˌahvɪ/ (n)
Weinkaraffe
  astia johon viini kaadetaan pullosta hengittämään ennen tarjoilua laseihin

viiniköynnös /vˈiːnɪkˌøynnøs/ (n)
Weinrebe, Rebe
  mikä tahansa viiniköynnöksien sukuun () kuuluva viiniköynnöskasvien heimon () laji tai sellaisen yksilö

viinilasi /vˈiːnɪlˌasɪ/ (n)
Weinglas
  tietynlainen leveä ja jalallinen lasi, joka on tarkoitettu viinin tarjoiluun

viinilista /vˈiːnɪlˌista/ (n)
Weinkarte
  lista ravintolassa tarjolla olevista viineistä

viinimarja /vˈiːnɪmˌarja/ (n)
Johannisbeere
  herukka

viininpunainen /vˈiːnɪmpunˌainen/ (adj)
weinrot
  väriltään viininpunainen

viinipullo /vˈiːnɪpˌullo/ (n)
Weinflasche
  pullollinen viiniä; pullo, jossa on ollut viiniä tai joka on tarkoittu viinin säilytykseen

viinirypäle /vˈiːnɪrˌypæle/ (n)
Weintraube, Weinbeere
  rypäleittäin kasvava viiniköynnöksen marjamainen hedelmä, josta valmistetaan mm. viiniä, rusinoita ja rypälemehua

viinitynnyri /vˈiːnɪtˌynnyrɪ/ (n)
Weinfass
  tynnyri, jota käytetään viinin kuljettamiseen ja varastoimiseen

viirivehka /vˈiːrɪvˌehka/ (n)
Scheidenblatt
  mikä tahansa viirivehkojen suvun () kasvi

viirupöllö /vˈiːrupˌøllø/ (n)
Habichtskauz
  suurikokoinen varsinaisiin pöllöihin ja -sukuun kuuluva petolintu ()

viirusiipifrankoliini /vˈiːrusˌiːpɪfrˌaŋkolˌiːnɪ/ (n)
Schopffrankolin
  eräs lintulaji () tai sen yksilö

viisas /vˈiːsas/ (adj)
weise, klug
  joka tietää, osaa tai ymmärtää paljon asioita

viisaudenhammas /vˈiːsaudˌenhammas/ (n)
Weisheitszahn
  takimmainen molaari ylä- tai alaleuassa; niitä on yhteensä neljä kappaletta ja ne puhkeavat noin 20 ikävuoden tienoilla

viisaus /vˈiːsaus/ (n)
Weisheit
  syvällinen tieto ja ymmärrys
  viisas ajatus tai neuvo; aforismi

viisikulmio /vˈiːsɪkˌulmɪo/ (n)
Fünfeck, Pentagon
  monikulmio, jossa on viisi kulmaa ja sivua

viisumi /vˈiːsumɪ/ (n)
Visum
  kohdemaan viranomaisen myöntämä maahantulo- ja oleskelulupa, joka usein kiinnitetään passin sivulle

viitata /vˈiːtata/ (v)
hindeuten, zeigen hinweisen
  osoittaa kädellä johonkin
melden, winken
  nostaa kätensä ilmaan pyytääkseen puheenvuoroa
verweisen
  tarkoittaa puheessaan jtak
anspielen, hindeuten, hinweisen, hinzielen
  enteillä jotakin

viite /vˈiːte/ (n)
Hinweis
  kirjeen tai asiakirjan alussa oleva lyhyt maininta asian edellisestä käsittelystä

viitekehys /vˈiːtekehys/ (n)
Referenzrahmen
  jnk asian tarkastelussa käytettävät lähtökohdat, oletukset yms.

viitekorko /vˈiːtekˌorko/ (n)
Referenzzinssatz
  julkisesti noteerattu korko, johon erilaisten sopimusten korkoja sidotaan yhteiskunnassa

viitonen /vˈiːtonen/ (n)
Fünfer
  viiden euron tai muun rahayksikön arvoinen kolikko tai seteli

viitta /vˈiːtːa/ (n)
Cape, Umhang, Mantel
  harteilla pidettävä hihaton vaatekappale
Schild, Wegweiser
  merkiksi pystytetty seiväs, karahka tms.

viittaus /vˈiːtːaus/ (n)
Hinweis
  tekstiin merkitty asiatiedon lähde

viittomakieli /vˈiːtːomakˌielɪ/ (n)
Gebärdensprache, Zeichensprache, Gehörlosensprache
  Useimmiten kuuroille suunnattu kieli, jossa kielellinen viesti ilmaistaan viittomalla käyttäen käsite-, sana- tai merkkiviittomia. Viestiä elävöitetään ja sävytetään eleiden ja ilmeiden avulla. Viittomakieli on itsenäinen kieli, eikä vain tapa välittää puhutun kielen viestejä.

viiva /vˈiːva/ (n)
Linie, Strich, Balken, Streifen
  muodoltaan ja ulkoasultaan usein vaihteleva, tavallisesti ympäristöstä väriltään tai sävyltään erottuva juova, piirto, raita, rantu, viiru tms.

viivakoodi /vˈiːvakˌoːdɪ/ (n)
Strichcode, Balkencode, Barcode
  informaation esitysmuoto, jossa tietoalkiot koodataan visuaaliseen, koneellisesti luettavaan muotoon; käytetään muun muassa tuotepakkauksissa tuotteiden tunnistamiseen

vika /vˈika/ (n)
Fehler
  toimintahäiriö

vilja /vˈilja/ (n)
Getreide, Korn
  ryhmä siemenkasveihin kuuluvia heinäkasveja, joiden siemeniä eli jyviä käytetään ravinnoksi

viljellä /vˈiljellæ/ (v)
kultivieren, bestellen
  harjoittaa maanviljelyä, myös kasvattaa kasveja kasvihuoneessa tai puutarhassa

viljelykasvi /vˈiljelykˌasvɪ/ (n)
Kulturpflanze
  ihmisen omaa tarkoitustaan varten viljelemä kasvi

villa /vˈilla/ (n)
Wolle
  pitkäkarvaisista eläimistä saatava kuitu, jota käytetään tekstiilien raaka-aineena

villainen /vˈillainen/ (adj)
wollen
  villasta valmistettu

villakoira /vˈillakˌoira/ (n)
Pudel
  eräs nykyisin lähinnä seurakoirana pidettävä koirarotu tai sen yksilö

villakuore /vˈillakˌuore/ (n)
Kapelan, Lodde
  (eläintiede) lota, Pohjois-Atlantissa elävä kuorekala.

villapaita /vˈillapˌaita/ (n)
Pullover
  villalangasta valmistettu paita

villisika /vˈillɪsˌika/ (n)
Wildschwein
  metsäkarju, kesyn sian villinä elävä kantamuoto

vilppi /vˈilpːɪ/ (n)
Betrug, Falschheit
  epärehellinen teko (muiden harhauttamiseksi), harhautus, lievä petos

vinoneliö /vˈinonˌelɪø/ (n)
Raute
  (geometria) tasasivuinen, vinokulmainen suunnikas

vinoviiva /vˈinovˌiːva/ (n)
Schrägstrich
  välimerkki, joka erottaa kahta vaihtoehtoa; tai. Vastaava symboli /

vinssi /vˈinssɪ/ (n)
Winde
  kone, nosto- tai vetolaite, jossa vetävä vaijeri tai köysi kiertyy pyörivän telan ympäri

vinttikoira /vˈintːɪkˌoira/ (n)
Windhund
  eräs koirarotu

violetti /vˈiolˌetːɪ/ (adj)
violett, lila
  väriltään violetti, violetin värinen, sinipunainen

violetti /vˈiolˌetːɪ/ (n)
Violett, Lila
  violetti väri:

virallinen /vˈirallɪnen/ (adj)
amtlich, offiziell
  jonkin tunnustetun tai julkisen tahon vahvistama

virhe /vˈirhe/ (n)
Fehler
  vahingossa väärin mennyt tai tehty asia, erehdys

virioni /vˈirɪˌonɪ/ (n)
Virion, Viruspartikel
  yksittäinen kokonainen isäntäsolun tartuttamiskykyinen viruspartikkeli

virittää /vˈirɪtːæː/ (v)
stimmen
  säätää soitin oikeaan vireeseen, säätää soittimen kielet soimaan halutulla äänenkorkeudella

virka /vˈirka/ (n)
Amt
  yksittäinen, pysyväksi tarkoitettu tehtävä ja erillisellä päätöksellä ko. tehtävän hoitamiseksi julkisoikeudelliseen yhteisöön perustettu palvelussuhde

virke /vˈirke/ (n)
Satz
  yhden tai useamman yhteenkuuluvan lauseen muodostama kielellisen ilmaisun kokonaisuus

virna /vˈirna/ (n)
Wicke
  jokin virnojen () sukuun kuuluva hernekasvi(laji)

viro /vˈiro/ (n)
Estnisch
  Virossa puhuttava itämerensuomalaisiin kieliin kuuluva suomalais-ugrilainen kieli, eesti; kielitunnus: et

virolainen /vˈirolˌainen/ (adj)
estnisch
  Virosta peräisin oleva tai Viroon liittyvä

virolainen /vˈirolˌainen/ (n)
Este, Estin, Estländer, Estländerin
  pysyvästi Virossa asuva henkilö

virsi /vˈirsɪ/ (n)
Psalm
  runomittainen hengellinen laulu

virsikirja /vˈirsɪkˌirja/ (n)
Gesangbuch
  vahvistettu kokoelma virsiä

virta /vˈirta/ (n)
Strom
  iso(hko) joki

virtahepo /vˈirtahˌepo/ (n)
Flusspferd, Nilpferd
  suurikokoinen laumoissa elävä afrikkalainen nisäkäs (Hippopotamus amphibius), kasvinsyöjä, joka viettää suurimman osan päivästä vedessä

virtapiiri /vˈirtapˌiːrɪ/ (n)
Stromkreis
  sähköenergian siirtymisen mahdollistava sähköä tuottavien, johtavien ja kuluttavien komponenttien muodostama kokonaisuus tai tällaisen osa

virtaus /vˈirtaus/ (n)
Strömung
  nesteen, kaasun tai plasman muodostavien aineosien kokonaisuuden liike kiinteiden kappaleiden ja toistensa suhteen

virtausdynamiikka /vˈirtausdˌynamˌiːkːa/ (n)
Hydrodynamik
  fluidien liikettä tutkiva virtausmekaniikkaan kuuluva tieteenhaara

virtsa /vˈirtsa/ (n)
Urin, Harn
  elimistön kuona-aine, joka muodostuu munuaisissa ja kulkeutuu sieltä virtsajohdinta pitkin virtsarakkoon, josta se poistuu virtsaputkia pitkin virtsattaessa

virtsamyrkytys /vˈirtsamˌyrkytys/ (n)
Urämie
  yleensä munuaissairauden seurauksena muodostuva aineenvaihdunnallinen myrkytystila

virtsata /vˈirtsata/ (v)
urinieren
  tyhjentää virtsarakkonsa

virtuaalitodellisuus /vˈirtuˌaːlɪtodˌellɪsuːs/ (n)
virtuelle Realität
  tietokonesimulaation tuottamien aistimusten avulla luotu keinotekoinen ympäristö

virus /vˈirus/ (n)
Virus
  proteiinikuoren ympäröimä RNA:n tai DNA:n pätkä, joka kykenee lisääntymään elävän solun sisällä käyttämällä hyväkseen sen tuotantojärjestelmiä

virvatuli /vˈirvatˌulɪ/ (n)
Irrlicht, Irrwisch
  suoperäisen maan pinnalla näkyvä vähäinen liekki, joka syntyy maasta nousevan suokaasun palaessa; sama kuin aarnituli

virvoitusjuoma /vˈirvoitˌusjuoma/ (n)
Erfrischungsgetränk
  virvokkeena nautittava alkoholiton, yleensä tehdasvalmisteinen hiilihapollinen tai hiilihapoton juoma

visentti /vˈisentːɪ/ (n)
Wisent
  eurooppalainen biisoni,

visio /vˈisɪo/ (n)
Vision
  tulevaisuuden näkemys, myös tulevaisuuden tahdottu yksi tila

viski /vˈiskɪ/ (n)
Whisky
  Britteinsaarilta peräisin oleva viljasta tislaamalla valmistettu väkevä alkoholijuoma

viskoosisuus /vˈiskoːsɪsuːs/ (n)
Zähflüssigkeit
  se, että on viskoosinen

viskositeetti /vˈiskosɪtˌeːtːɪ/ (n)
Viskosität
  sisäinen kitka, fluidien kyky vastustaa vierekkäisten kerrosten välisiä siirtymiä

vismutti /vˈismutːɪ/ (n)
Wismuth, Bismut, Wismut
  metallinen alkuaine, tunnus Bi

visuaalinen /vˈisuˌaːlɪnen/ (adj)
visuell
  näkyvä, nähtävä, näköaistiin liittyvä

vitamiini /vˈitamˌiːnɪ/ (n)
Vitamin
  kasveille, eläimille ja ihmiselle välttämättömiä orgaanisia yhdisteitä, joita ne tarvitsevat solujen aineenvaihduntaan joko valmiina yhdisteinä tai esiasteina; kasvit syntetisoivat tarvitsemansa vitamiinit itse, eläimet ja ihminen saavat niitä kasveja syömällä tai muita eläimiä ravintona käyttäessään

vitriini /vˈitrɪːnɪ/ (n)
Vitrine
  kaappi tai hylly, jossa tärkeät esineet ovat lasin läpi nähtäville asetettuna

vitsi /vˈitsɪ/ (n)
Witz
  kirjallinen tai suullinen lyhyt humoristinen kertomus

vitsikäs /vˈitsɪkæs/ (adj)
witzig
  hauska, hupaisa

vittu /vˈitːu/ (n)
Fotze, Möse
  naisen ulkosynnyttimet

viuhka /vˈiuhka/ (n)
Fächer
  säleistä ja paperista tai kankaasta tehty, suppuun painuva esine, jolla leyhytellään ilmavirralla kasvoja

viulisti /vˈiulɪstɪ/ (n)
Violinist, Geigerin, Violinistin Geiger
  viulun soittaja

viulu /vˈiulu/ (n)
Geige, Violine
  4-kielinen, korkeaäänisin jousisoitin, jolla on keskeinen asema kamari- ja klassisessa orkesterimusiikissa

viulukonsertto /vˈiulukˌonsertːo/ (n)
Violinkonzert
  konsertto viululle ja orkesterille

voi /vˈoi/ (n)
Butter
  kermasta kirnuttu kiinteä ravintorasva

voida /vˈoida/ (v)
können
  kyetä, pystyä tai saattaa tehdä jotakin

voihappo /vˈoihapːo/ (n)
Buttersäure, Butansäure
  karboksyylihappoihin kuuluva etovan hajuinen orgaaninen yhdiste (molekyylikaava C₄H₈O₂, rakennekaava CH₃CH₂CH₂-COOH)

voikukka /vˈoikukːa/ (n)
Löwenzahn, Pusteblume
  (erityisesti) eräs voikukkien sukuun kuuluva mykerökukkaiskasvien laji () tai sen yksilö

voileipä /vˈoileipæ/ (n)
Butterbrot
  leipäviipale, jonka pinnalle on sivelty voita tai korvaavaa levitettä ja sillä voi olla päällysteenä leikkeleitä tms.

voima /vˈoima/ (n)
Kraft
  vuorovaikutus, joka aiheuttaa kiihtyvyyden tai paikallaan pysymisen
Stärke, Kraft
  ihmisen vahvuus

voimakas /vˈoimakas/ (adj)
kräftig, stark
  henkilö, eläin, moottori tms. jolla on paljon fyysistä voimaa

voimalaitos /vˈoimalˌaitos/ (n)
Kraftwerk
  sähkön ja/tai lämmön tuotantolaitos, yleisimmin sähkövoimalaitos

voimapaperi /vˈoimapˌaperɪ/ (n)
Kraftpapier
  varsinkin pakkaamiseen käytettävä luja ruskea paperi

voitatti /vˈoitatːɪ/ (n)
Butterröhrling
  yleinen Suomessa kasvava ruokasieni ()

voiteluaine /vˈoiteluˌaine/ (n)
Schmiermittel, Schmierstoffe
  tekniikassa koneiden liikkuvien osien välisen kitkan pienentämiseksi, välyksien tiivistämiseksi sekä kulumisen estämiseksi käytettävä aine

voitokas /vˈoitokas/ (adj)
siegreich
  voittoja saavuttava

voitonpäivä /vˈoitompˌæivæ/ (n)
Tag des Sieges
  toisen maailmansodan Euroopan taisteluiden päättymisen (1945) vuosipäivä. Eri maissa 8. tai 9. toukokuuta.

voittaa /vˈoitːaː/ (v)
besiegen, überwinden
  olla jkta parempi jssk kilpailussa
gewinnen entringen
  saada, saavuttaa jtk olemalla jkta parempi jssk kilpailussa
siegen, gewinnen
  olla jssk paras

voittaja /vˈoitːaja/ (n)
Gewinner, Sieger
  joka on voittanut jotain

voitto /vˈoitːo/ (n)
Sieg, Gewinn
  taistelussa tai sodassa saavutettava vihollisen lyöminen
Gewinn
  kilpailussa saavutettava ensimmäinen sija

voittokulku /vˈoitːokˌulku/ (n)
Siegeszug, Triumph, Triumphzug
  menestyksekäs eteneminen

vokaali /vˈokaːlɪ/ (n)
Vokal, Selbstlaut
  (yleensä) soinnillinen äänne, jota äännettäessä ilmavirta pääsee etenemään esteettä suun keskilinjalla ja joka voi toimia tavun ytimenä

vokaalisointu /vˈokaːlɪsˌointu/ (n)
Vokalharmonie
  Vokaalisointu on kielellinen piirre, joka rajoittaa sanaan sisältyvien vokaalien laatua. Suomessa sanat ovat takavokaalisia tai etuvokaalisia. Vokaalisoinnun vallitessa samassa sanassa voi esiintyä vain etuvokaaleja tai takavokaaleja. Yhdyssanojen osat ovat tässä suhteessa itsenäisiä.

vokatiivi /vˈokatˌiːvɪ/ (n)
Vokativ
  eräissä kielissä oleva substantiivin sijamuoto, jossa puhuttelun kohteena oleva on; puhuttelusija. Vokatiivia käytetään myös huudahduksissa.

volframi /vˈolframɪ/ (n)
Wolfram
  hopeanvalkea metallinen alkuaine, kemiallinen merkki W

voltti /vˈoltːɪ/ (n)
Volt
  jännitteen SI-yksikkö

votka /vˈotka/ (n)
Wodka
  vodka, kirkas maustamaton viina

vouti /vˈoutɪ/ (n)
Vogt
  Pohjoismaissa kuninkaan virkamiehestä käytetty nimitys

vulva /vˈulva/ (n)
Vulva, Scham
  häpy, naisen ulkoiset sukupuolielimet

vuo /vˈuo/ (n)
Fluss
  kentän vaikutus pinnan läpi

vuode /vˈuode/ (n)
Bett
  valmistettu, yleensä pehmustettu makuupaikka, tavallisesti sängyssä

vuodenaika /vˈuodenˌaika/ (n)
Jahreszeit
  vuoden osa, joka perustuu säätilan säännölliseen vaihteluun

vuodenvaihde /vˈuodenvˌaihde/ (n)
Jahreswechsel
  aika jolloin vuosi vaihtuu toiseksi

vuohi /vˈuohɪ/ (n)
Ziege, Geiß, Bock
  onttosarvinen sorkkaeläin (Caprinae), jonka uroksilla on tyypillisesti suuret sarvet.

vuohinen /vˈuohɪnen/ (n)
Fessel
  hevoseläimen jalan osa kavion ja vuohisnivelen välissä, ruunun yläpuolella

vuokra /vˈuokra/ (n)
Miete
  lainattavan asian omistajalle sen käytöstä maksettava korvaus
  asunnon vuokra

vuokrata /vˈuokrata/ (v)
mieten
  ottaa jokin omaan käyttöön maksamalla omistajalle korvaukseksi vuokraa
mieten, vermieten
  antaa jokin toisen käyttöön korvauksena saatavaa vuokraa vastaan

vuoksi /vˈuoksɪ/ (n)
Flut
  vuoroveden korkein vaihe, nousuvesi

vuono /vˈuono/ (n)
Fjord, Förde
  pitkä kapea, usein jyrkkäseinämäinen, syvä ja laakeapohjainen merenlahti

vuorenhuippu /vˈuorenhwˌipːu/ (n)
Gipfel, Bergspitze
  vuoren korkein kohta

vuori /vˈuorɪ/ (n)
Berg
  pinnanmuodostuma, hyvin suuri ja korkea, yleensä kallioinen
Futter, Unterfutter
  vaatteen, kotelon tms. sisäpintaa peittävä kangas tms.

vuorijalava /vˈuorɪjˌalava/ (n)
Bergulme
  Suomenkin luonnossa esiintyvä jalavien sukuun kuuluva lehtipuu jota kasvaa myös Suomen luonnossa harvinaisena ()

vuorijono /vˈuorɪjˌono/ (n)
Bergkette, Gebirgskette
  jonomainen muodostelma vuoria

vuorikiipeily /vˈuorɪkˌiːpeily/ (n)
Alpinismus, Bergsteigen
  Alpeilta alkanut maailmanlaajuinen harrastus- ja urheilumuoto, jossa tavoitteellisesti liikutaan vuorenrinteillä

vuorisola /vˈuorɪsˌola/ (n)
Gebirgspass
  pinnanmuodostumien rajaama kapea kulkureitti vuoristossa

vuoristo /vˈuorɪsto/ (n)
Gebirge
  useiden toisiinsa liittyvien selvästi erottuvien vuorien muodostama alue

vuoristorata /vˈuorɪstˌorata/ (n)
Achterbahn
  huvipuistoihin yhtä matkustajavaunua tai useamman vaunun yhdistelmää varten rakennettu nopeasti vaihteleva rata, joka nousee ja laskee erityisesti suunniteltujen muotojen mukaan ja vaunut voivat kääntyä jossain radan vaiheessa myös ylösalaisin

vuorittaa /vˈuorɪtːaː/ (v)
abfüttern
  varustaa vuorilla

vuoro /vˈuoro/ (n)
Schicht
  työaika, työvuoro; aamuvuoro, iltavuoro, yövuoro

vuoropuhelu /vˈuoropˌuhelu/ (n)
Dialog
  vastavuoroinen keskustelu kahden osapuolen välillä

vuorovesi /vˈuorovˌesɪ/ (n)
Tide, Gezeiten
  Maan liikkeistä Aurinkoon nähden ja samanaikaisesti Kuun liikkeistä Maahan nähden aiheutuvien vetovoimien aiheuttama jaksoittainen merenpinnan vaihtelu. Kuun liikkeillä on ilmiöön ratkaiseva vaikutus.

vuorovesienergia /vˈuorovesˌienerɡˌia/ (n)
Gezeitenenergie
  Kuun ja Auringon vetovoimien aikaansaaman merenpinnan korkeusvaihtelun (vuoroveden) sisältämästä potentiaalienergiasta hyödyksi saatava energia

vuorovesivoimala /vˈuorovˌesɪvˌoimala/ (n)
Gezeitenkraftwerk
  voimalaitos, joka tuottaa sähköä vuorovesiilmiöstä

vuosi /vˈuosɪ/ (n)
Jahr
  aika, jossa Maa kiertää Auringon (lyh. v. tai SI-järjestelmässä a); tätä seuraava ajanlaskun yksikkö

vuosikymmen /vˈuosɪkˌymmen/ (n)
Jahrzehnt, Dekade, Dezennium
  kymmenen vuotta kestävä ajanjakso; erityisesti sellaiset vuosiluvut, jotka ovat viimeistä numeroa lukuun ottamatta samat (esimerkiksi 1960–1969)

vuosisata /vˈuosɪsˌata/ (n)
Jahrhundert
  sadan vuoden jakso, erityisesti sellaiset vuosiluvut, joiden alkuosat (numerot kahta viimeistä lukuun ottamatta) ovat samat

vuosittain /vˈuosɪtːain/ (adv)
jährlich
  joka vuosi tapahtuva

vuosittainen /vˈuosɪtːˌainen/ (adj)
jährlich
  sellainen mikä esiintyy tai tapahtuu joka vuosi

vuosituhat /vˈuosɪtuhat/ (n)
Jahrtausend
  ajanjakso, joka kestää tuhat vuotta

vuota /vˈuota/ (n)
Haut
  kuolleesta eläimestä nyljetty raakanahka

vuvuzela /vˈuvutsˌela/ (n)
Vuvuzela
  stadiontorvi, trumpettia muistuttava muovinen lelusoitin

vyö /vˈyø/ (n)
Gürtel, Gurt
  vyötäröllä pidettävä vaatekappale, jolla voidaan sitoa esim. housut tai hame pysymään paremmin päällä ja koristeena

vyöhyke /vˈyøhyke/ (n)
Zone
  ominaisuuksien, käyttötarkoituksen, hallinnoinnin tms. mukaan määritelty jotenkin rajallinen alue, seutu, sektori tai pinta

vyöruusu /vˈyøruːsu/ (n)
Gürtelrose
  vesirokkoviruksen aiheuttama kivulias rakkulaihottuma, joka nimensä mukaisesti esiintyy tyypillisesti vyömäisenä keskivartalon iholla jommallakummalla vartalon puolella kehon keskilinjaan rajoittuen

väestö /vˈæestø/ (n)
Bevölkerung
  tietyllä maantieteellisellä alueella elävä ihmispopulaatio

vähemmistö /vˈæhemmˌistø/ (n)
Minderheit, Minorität
  vähemmän kuin 50 prosenttia kokonaisuudesta, vähemmän kuin puolet

vähennyslasku /vˈæhennˌyslasku/ (n)
Subtraktion
  laskutoimitus, jossa oikeanpuoleisen luvun arvosta vähennetään vasemmanpuoleisen luvun arvo

vähentäjä /vˈæhentˌæjæ/ (n)
Subtrahend
  vähennyslaskussa se luku, joka vähennetään toisesta luvusta

vähentää /vˈæhentæː/ (v)
abziehen, subtrahieren
  tehdä vähennyslaskun merkitty laskutoimitus

vähän /vˈæhæn/ (adv)
wenig
  (ainoastaan) pienessä määrin tai muutama kappale jotakin
ein bisschen, ein wenig
  jonkin verran, hiukan, niukasti

väistin /vˈæistɪn/ (n)
parierstange
  miekan kahvan osa, joka suojaa kättä osumasta oman tai vastustajan miekan terään

väittely /vˈæitːely/ (n)
Debatte
  keskustelu, jossa esitetään vastakkaisia mielipiteitä

väittää /vˈæitːæː/ (v)
behaupten
  kertoa asia totena; inttää, vakuuttaa

väki /vˈækɪ/ (n)
Leute
  ihmiset tiettynä kollektiivisena kategoriana; ihmisjoukko jonakin yhteisönä, henkilöstönä tms.

väkipuukko /vˈækɪpˌuːkːo/ (n)
Sax
  miekkaa lyhyempi ja tikaria pidempi yksiteräinen teräase

väkipyörä /vˈækɪpˌyøræ/ (n)
Rolle
  vetämisen ja nostamisen apuneuvona käytettävä urallisen kiekon ja köyden yhdistelmästä muodostuva laite, jota käyttäen voidaan muuttaa vedon suuntaa

väkivalta /vˈækɪvˌalta/ (n)
Gewalt
  ihmiseen tai ihmisryhmään kohdistuva ruumiillinen tai henkinen vahingoittaminen

väli /vˈælɪ/ (n)
Zwischenraum
  tila, matka tai aika, mikä erottaa kaksi asiaa toisistaan
Unterschied
  merkitys, eri vaihtoehtojen vaikutus
Intervall, Bereich
  (monikossa) kahden henkilön tai muun toimijan suhteet

väli-ilmansuunta /vˈælɪˈilmansˌuːnta/ (n)
Nebenhimmelsrichtung
  ilmansuunta, joka on kahden pääilmansuunnan välissä 45 asteen kulmissa suhteessa pääilmansuuntiin

välihuomautus /vˈælɪhˌuomautus/ (n)
Zwischenbemerkung
  lyhyt selitys oman tai toisen henkilön puheenvuoron aikana

välihuuto /vˈælɪhˌuːto/ (n)
Zwischenruf
  lyhyt äänekäs huomautus toisen henkilön puheenvuoron aikana

välikaasu /vˈælɪkˌaːsu/ (n)
Zwischengas
  lähinnä synkronoimattomalla tai puutteellisesti synkronoidulla vaihteistolla varustetulla ajoneuvolla ajettaessa vaihteensiirrossa käytettävä menetelmä, jonka avulla vaihde saadaan vaihdetuksi suuremmasta pienemmäksi painamalla ennen pienemmän vaihteen kytkemistä kytkin kahdesti pohjaan sekä painallusten välissä kytkemällä vapaavaihde päälle ja painamalla kerran kaasupoljinta

välilyönti /vˈælɪlˌyøntɪ/ (n)
Leerzeichen
  sanaväli konekirjoitetussa tekstissä

välimatka /vˈælɪmˌatka/ (n)
Abstand, Entfernung
  kahden paikan tai asian välinen etäisyys

välimerkki /vˈælɪmˌerkːɪ/ (n)
Satzzeichen
  kirjoitusmerkki, jolla teksti jaetaan sanaryhmiin ymmärtämisen helpottamiseksi. V

välimerkkivirhe /vˈælɪmˌerkːɪvˌirhe/ (n)
Interpunktionsfehler
  virhe välimerkkien asettelussa

välipala /vˈælɪpˌala/ (n)
Imbiss, Zwischenmahlzeit
  pieni ateria, joka syödään vuorokauden pääasiallisten aterioiden välissä

välipuhe /vˈælɪpˌuhe/ (n)
Bedingung
  suullinen tai kirjallinen sopimus, joka usein sisältää varauksia

välittäjä /vˈælɪtːˌæjæ/ (n)
Vermittler
  välimies, henkilö, joka välittää jotakin
Händler
  luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka myy tavaraa tai palveluita Euroopan unionin jäsenmaassa tai vie niitä unionin jäsenmaasta toiseen myytäväksi

välittää /vˈælɪtːæː/ (v)
mögen
  tykätä, pitää; tuntea kiinnostusta tai huolta jostakusta
achten, kümmern
  pitää huolta
kümmern
  ottaa huomioon; antaa jnk vaikuttaa emotionaalisesti t. fyysisesti itseen

välitunti /vˈælɪtˌuntɪ/ (n)
Pause
  koulussa oppituntien välissä oleva tauko

välskäri /vˈælskærɪ/ (n)
Feldscher
  erityisesti sotajoukkojen palveluksessa haavoittuneita hoitanut henkilö

välttyä /vˈæltːyæ/ (v)
entgehen, erwehren
  päästä jostakin jossa pitäisi olla

vänrikki /vˈænrɪkːɪ/ (n)
Fähnrich, Unterleutnant
  alin upseeriarvo maa- ja ilmavoimissa

väri /vˈærɪ/ (n)
Farbe
  silmään tulevan näkyvän valon spektrin muotoa jäljittelevä subjektiivinen näköaistimus

värikalvo /vˈærɪkˌalvo/ (n)
Iris, Regenbogenhaut
  silmässä värillisenä, yleensä sinisenä, ruskeana tai harmaana, näkyvä rengas mustuaisen ympärillä

värisokeus /vˈærɪsokeus/ (n)
Farbenblindheit
  joillekin ihmisille ominainen tila, jossa väriaisti on häiriintynyt

värisuora /vˈærɪsˌuora/ (n)
Straight Flush
  pokerin pelikäsi, jossa kortit ovat numerojärjestyksessä ja samaa maata: esimerkiksi 4♣ 5♣ 6♣ 7♣ 8♣

värjätä /vˈærjætæ/ (v)
färben, enfärben
  muuttaa jonkin väriseksi; kiinnittää väriä johonkin, varsinkin kankaaseen

värttinäluu /vˈærtːɪnæluː/ (n)
Speiche
  peukalon puoleinen kahdesta kyynärvarren luusta

västäräkki /vˈæstærˌækːɪ/ (n)
Bachstelze
  siro pitkäpyrstöinen musta, harmaan ja valkoisen kirjava hyönteisiä syövä västäräkkien heimon pikkulintu ()

väsynyt /vˈæsynyt/ (adj)
müde, abgespannt, schlapp
  levon tai unen tarpeessa oleva; uupunut

vävy /vˈævy/ (n)
Schwiegersohn
  oman lapsen aviomies

väännös /vˈæːnnøs/ (n)
verrenkung
  toisen kielen sana, jonka kirjoitusasu tai ääntäminen on mukautettu omaan kieleen

väärin /vˈæːrɪn/ (adv)
falsch
  tarkoituksen vastaisesti, epäasianmukaisesti, väärällä tavalla

vääryys /vˈæːryːs/ (n)
Unrecht
  epäoikeudenmukainen asia

watti /vˈatːɪ/ (n)
Watt
  tehon, erityisesti sähkötehon, SI-järjestelmän mukainen yksikkö (1 W = 1 J/s), tunnus W.

weber /vˈeber/ (n)
Weber
  magneettivuon SI-järjestelmän mukainen yksikkö (tunnus Wb)

wienervalssi /vˈienervˌalssɪ/ (n)
Wiener Walzer
  yleinen, melko nopeatempoinen itävaltalaislähtöinen valssi

wieniläinen /vˈienɪlˌæinen/ (adj)
wienerisch
  Wienistä peräisin oleva

wieninleike /vˈienɪnlˌeike/ (n)
Wien Schnitzel
  vasikanlihasta valmistettu ohut leivitetty leike, joka on Wienistä kotoisin

wymysorys /vˈymysorys/ (n)
Wilmesaurisch
  Wilamowicen kaupungissa, Puolassa käytettävä yläsaksalainen kieli (kielitunnus: wym)

x-akseli /ˈæksˈakselɪ/ (n)
x-Achse
  vaaka-akseli, koordinaatiston vaakasuuntainen akseli

y-akseli /ˈyːˈakselɪ/ (n)
y-Achse
  pystyakseli, koordinaatiston pystysuuntainen akseli

yakuza /ˈyakˌutsa/ (n)
Yakuza
  Japanin järjestäytynyt rikollisuus, Japanin mafia; sen jäsen

ydin /ˈydɪn/ (n)
Kern
  esineen sisin tai keskeisin osa; asian keskeisin sisältö

ydinase /ˈydɪnˌase/ (n)
Atomwaffe, Kernwaffe, Nuklearwaffe
  pommi, jonka sytytyksen jälkeisessä fissioreaktiossa raskaat ytimet hajoavat, tai fuusioreaktiossa kevyet ytimet yhtyvät, vapauttaen valtavan määrän energiaa hetkessä räjähtäen voimakkaasti

ydinasevalta /ˈydɪnˌasevˌalta/ (n)
Atommacht
  valtio, jolla on käytössään ydinase ja tuotantokyky niiden valmistamiseen

ydinfysiikka /ˈydɪnfysˌiːkːa/ (n)
Kernphysik
  ydintutkimukseen keskittynyt fysiikan haara, jossa tutkitaan mm. atomien ytimiä, niiden rakennetta, reaktioita ja rakenteisiin vaikuttavia voimia

ydinperhe /ˈydɪmpˌerhe/ (n)
Kernfamilie
  perhe, jossa asuvat yhdessä vain vanhemmat ja heidän yhteiset lapsensa (jotka ovat yleensä korkeintaan varhaisessa aikuisiässä)

ydinpommi /ˈydɪmpˌommɪ/ (n)
Atombombe, A-Bombe
  pommi, jossa käytetään ydinreaktiota räjähdyksen aiheuttavana voimana

yhdeksänvyövyötiäinen /ˈyhdeksˌænvyøvˌyøtɪˌæinen/ (n)
Neunbinden-Gürteltier
  yksi pitkäkuonovyötiäisten sukuun kuuluvista vyötiäisten heimon () lajeista () tai sen yksilö

yhdessä /ˈyhdessæ/ (adv)
zusammen
  samassa paikassa, seurassa tai ponnistuksessa

yhdistelmä /ˈyhdɪstˌelmæ/ (n)
Kombination
  kahden tai useamman asian yhteen pantu kokonaisuus

yhdistetty /ˈyhdɪstˌetːy/ (n)
nordische Kombination
  (talviurheilu}** talviurheilulaji, jossa kilpaillaan mäkihypyssä ja maastohiihdossa

yhdistys /ˈyhdɪstys/ (n)
Verein
  useiden luonnollisten henkilöiden yhteenliittymä, hallinnollinen organisaatio, joka perustuu näiden henkilöiden keskinäiseen sopimukseen ja sopimuksen perusteella laadittuihin sääntöihin

yhdistää /ˈyhdɪstæː/ (v)
verbinden
  liittää yhteen, tehdä yhdeksi kokonaisuudeksi

yhdyntä /ˈyhdyntæ/ (n)
Vereinigung
  tapahtuma, jossa penis työnnetään emättimeen tai anukseen ja jossa sitä liikutellaan edestakaisin

yhdyssana /ˈyhdyssˌana/ (n)
Zusammensetzung, Kompositum
  kahden tai useamman sanan (yhdysosan) muodostama sanakokonaisuus, joka muodostetaan liittämällä osat toisiinsa käyttäen tarvittaessa yhdysviivaa; rakenteena kiinteämpi kuin sanaliitto

yhteenlasku /ˈyhteːnlˌasku/ (n)
Addition
  aritmeettinen laskutoimitus, jossa kaksi lukua yhdistetään kolmanneksi luvuksi niin, että ensimmäisen luvun arvo kasvaa toisen luvun verran

yhteensä /ˈyhteːnsæ/ (adv)
insgesamt
  osatekijät summattuna

yhteinen /ˈyhteinen/ (adj)
gemeinsam, gemeinschaftlich, kommun
  sellainen, joka on useamman kuin yhden oma tai usealle kuuluva; yhteisomistuksinen; useamman kuin yhden käytössä tai hallussa oleva

yhteiskunta /ˈyhteiskˌunta/ (n)
Gesellschaft
  tietyllä maantieteellisellä alueella asuvien ja vuorovaikutuksessa olevien ihmisten muodostaman yhteisö; myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa

yhteiskuntajärjestelmä /ˈyhteiskˌuntajˌærjestˌelmæ/ (n)
Sozialstruktur
  se, miten yhteiskunnan toiminta on järjestetty; tarkoitetaan sitä, miten taloudellinen ja poliittinen valta on järjestetty yhteiskunnan sisällä

yhteiskuntatiede /ˈyhteiskˌuntatˌiede/ (n)
Sozialwissenschaft
  yhteisnimitys yhteiskuntaa tutkiville tieteenaloille

yhteismaa /ˈyhteismaː/ (n)
Allmende
  yhteisesti hallittu alue

yhteistyö /ˈyhteistyø/ (n)
Zusammenarbeit, Kooperation, Mitarbeit
  työn tekeminen jonkun muun kanssa

yhteisö /ˈyhteisø/ (n)
Gemeinschaft, Gemeinde
  yhteisten etujen tai päämäärien perusteella yhteen luettu ihmisryhmä tai muu joukko

yhteisöllisyys /ˈyhteisˌøllɪsyːs/ (n)
Gemeinschaftlichkeit
  ihmisten sosiaalisten suhteiden muodostama kokonaisuus

yhtenäinen /ˈyhtenˌæinen/ (adj)
einheitlich, homogen
  ehyt, koossa pysyvä

yhteys /ˈyhteys/ (n)
Verbindung
  eri tahojen liittyminen toisiinsa tai niitä yhdistävien tekijöiden olemassaolo

yhtiö /ˈyhtɪø/ (n)
Gesellschaft
  yhden tai useamman henkilön taloudellisen edun hankkimiseksi muodostama toiminimellä varustettu yhteenliittymä

yhtye /ˈyhtye/ (n)
Band, Musikgruppe, Ensemble
  musiikkia esittävä yhtymä, laulu t. instrumentaaliryhmä

yhtyvät astiat /ˈyhtyvæt ˈastɪat/ (n)
kommunizierende Röhren
  alhaalta yhteydessä olevat astiat, jotka täyttyvät nesteellä samalle korkeudelle astioiden muodosta ja tilavuudesta riippumatta, koska paine vaikuttaa nesteessä saman suuruisena joka puolella

yhtäkkiä /ˈyhtækːˌiæ/ (adv)
plötzlich
  aivan äkisti, aivan odottamatta, silmänräpäyksessä, vailla varoitusta, äkillisesti

yhtälö /ˈyhtælø/ (n)
Gleichung
  kahden matemaattisen lausekkeen väitetty yhtäsuuruus, joka voi olla joko tosi tai epätosi. Merkitään yleensä kirjoittamalla lausekkeet yhtäsuuruusmerkin molemmin puolin. Usein yhtälö sisältää tuntemattomia muuttujia, jotka halutaan ratkaista.

yhtälöryhmä /ˈyhtælørˌyhmæ/ (n)
Gleichungssystem
  joukko yhtälöitä, joilla on yhteiset muuttujat ja jotka ovat kaikki voimassa samanaikaisesti

ykkönen /ˈykːønen/ (n)
Eins
  yhden numero, numero 1; numerolla yksi merkitty tai järjestetty

yksikielinen /ˈyksɪkˌielɪnen/ (n)
einsprachig
  sellainen, joka osaa vain yhtä kieltä

yksikkö /ˈyksɪkːø/ (n)
Einheit
  sovittu vertailuun käytettävä mitta, jota tarvitaan mittaamiseen, mittayksikkö
Einzahl, Singular
  singulaari, kieliopillinen luku, jota käytetään yhteen olioon viitatessa

yksikätinen /ˈyksɪkˌætɪnen/ (adj)
einarmig, einhändig
  ihminen tai muu kädellinen, jolla on vain yksi käsi

yksilö /ˈyksɪlø/ (n)
Individuum
  populaatioon tai lajiin kuuluva sen yksittäinen us. muista suhteellisesti riippumaton edustaja, yksittäinen organismi
  yksittäinen henkilö

yksilölaji /ˈyksɪlˌølajɪ/ (n)
Individualsport
  urheilulaji, jossa tuloksen ratkaisee yksittäisen osallistujan, ei joukkueen, kilpasuoritus

yksilönkehitys /ˈyksɪlˌøŋkehɪtys/ (n)
Ontogenese, Ontogenie
  kasvi- tai eläinyksilön kehittymisen vaiheet sukupuolisolujen synnystä täysimuotoiseksi

yksimielinen /ˈyksɪmˌielɪnen/ (adj)
einhellig, einstimmig
  ilman vastakkaisia mielipiteitä

yksimielisyys /ˈyksɪmˌielɪsyːs/ (n)
Einigkeit
  se, että on yksimielinen

yksin /ˈyksɪn/ (adv)
allein
  ilman kenenkään muun seuraa

yksinkertainen /ˈyksɪŋkˌertainen/ (adj)
einfach
  sellainen, joka ei ole moninkertainen

yksinkertaisesti /ˈyksɪŋkˌertaisˌestɪ/ (adv)
einfach
  yksinkertaisella tavalla

yksinkertaistaa /ˈyksɪŋkˌertaistaː/ (v)
vereinfachen
  tehdä yksinkertaiseksi tai yksinkertaisemmaksi

yksinvaltias /ˈyksɪnvˌaltɪas/ (n)
Alleinherrscher
  hallitsija, joka päättää käytännössä yksin maansa asioista

yksinäinen /ˈyksɪnˌæinen/ (adj)
einsam, allein
  yksin oleva, vailla seuraa

yksinäisyys /ˈyksɪnˌæisyːs/ (n)
Einsamkeit
  yksin olemisen kokemus

yksipuoluejärjestelmä /ˈyksɪpˌuoluejˌærjestˌelmæ/ (n)
Einparteiensystem
  valtio, jossa vain yksi poliittinen puolue on sallittu

yksipyöräinen /ˈyksɪpˌyøræinen/ (n)
Einrad
  polkupyörää muistuttava kevyt kulkuväline, jossa on vain yksi pyörä

yksisarvinen /ˈyksɪsˌarvɪnen/ (n)
Einhorn
  kuvitteellinen hevonen, jolla on yksi sarvi päälaellaan

yksisilmäinen /ˈyksɪsˌilmæinen/ (adj)
einäugig
  sellainen eläin tai ihminen, jolla on vain yksi (toimiva) silmä

yksisuuntainen tie /ˈyksɪsˌuːntainen tˈie/ (n)
Einbahnstraße
  tie, missä kaikkien liikkuminen tapahtuu yhteen ennalta päätettyyn suuntaan, joka on ilmoitettu liikennemerkeillä. Ajoneuvoliikenteessä tie, missä on yksi yhteen suuntaan johtava ajorata

yksituumainen /ˈyksɪtˌuːmainen/ (adj)
einig, einmütig
  yksimielinen

yksituumaisesti /ˈyksɪtˌuːmaisˌestɪ/ (adv)
im Einverständnis
  yksituumaisella tavalla

yksityinen /ˈyksɪtˌyinen/ (adj)
privat
  yhden- tai kahdenkeskinen; läheisten keskinen, ei julkiseksi tarkoitettu

yksityiskohta /ˈyksɪtˌyiskohta/ (n)
Detail
  yksittäinen seikka tai osa, tarkasti tarkasteltuna havaittava asia, tyypillisesti pieni

yksityisoikeus /ˈyksɪtˌyisoikeus/ (n)
Privatrecht
  oikeustieteen klassisessa jaottelussa toinen haara, joka tutkii yksityisoikeudellisten toimijoiden (luonnollisten henkilöiden ja yksityista valtaa käyttävien oikeushenkilöiden) välisiä oikeussuhteita

yksityistää /ˈyksɪtˌyistæː/ (v)
privatisieren
  muuttaa yksityiseksi (omaisuutta tms.)

yksityisyrittäjä /ˈyksɪtˌyisyrˌitːæjæ/ (n)
Einzelunternehmer
  henkilö joka omistaa yksityisyrityksen, jossa työskentelee itse

yksityisyritys /ˈyksɪtˌyisyrɪtys/ (n)
Einzelnunternehmen
  yksityisen henkilön omistama yritys

yksiviivainen /ˈyksɪvˌiːvainen/ (adj)
eingestrichene
  yksiviivaiseen, keski-C:stä (C4) alkavaan, oktaavialaan liittyvä

yksiö /ˈyksɪø/ (n)
Einzimmerwohnung, Studio, Einraumwohnung
  asunto, jossa on yksi huone keittiön tai keittokomeron lisäksi, esim. 1h+k

yleensä /ˈyleːnsæ/ (adv)
gewöhnlich
  tavallisesti, useimmiten; yleisesti

yleinen /ˈyleinen/ (adj)
allgemein, häufig
  tavallinen; usein käytettävä, usein ilmenevä, toistuva

yleiskieli /ˈyleiskˌielɪ/ (n)
Standardsprache
  kielen kielioppisääntöjä ja sanastoa noudattava kieli, virallinen kielimuoto

yleislakko /ˈyleislˌakːo/ (n)
Generalstreik
  useita ammattialoja koskeva lakko, johon osallistuu valtaosa työntekijöistä

yleisradio /ˈyleisrˌadɪo/ (n)
Rundfunk
  instituutio valtioiden sähköisen, yleensä radiolla tapahtuvan joukkotiedottamisen hoitamiseksi. Tavallisesti toiminta jakautuu ääniradio- ja televisiotoimintaan

yleisurheilija /ˈyleisˌurheilˌija/ (n)
Leichtathlet, Leichtathletin
  urheilija, joka harrastaa yleisurheilua

yleisurheilu /ˈyleisˌurheilu/ (n)
Leichtathletik, Athletik
  urheilumuoto, johon kuuluvia lajeja ovat sen säännöissä määrätyt juoksu-, kävely-, heitto- ja hyppylajit sekä näistä muodostetut viestit ja moniottelut

yleisö /ˈyleisø/ (n)
Publikum, Öffentlichkeit
  ihmiset, jotka katsovat jotakin tapahtumaa

ylettää /ˈyletːæː/ (v)
erreichen
  olla riittävän pitkä(raajainen) johonkin; yltää, ylettyä

ylevä /ˈylevæ/ (adj)
hehr, sublim
  jalo, kunnioitettava, ihailtava

ylhäisyys /ˈylhæisyːs/ (n)
Hoheit
  ylhäisessä asemassa oleva henkilö

yliannostus /ˈylɪˌannostus/ (n)
Überdosierung
  liian suuri ja vaarallinen annos lääkettä tai huumetta

ylihuominen /ˈylɪhˌuomɪnen/ (n)
Übermorgen
  puhumishetkellä seuraavan päivän jälkeinen päivä

ylikulku /ˈylɪkˌulku/ (n)
Durchgang, Passage
  tapahtuma, jossa jokin taivaankappale kulkee toisen taivaankappaleen editse tietyn havainnoitsijan näkösäteeltä katsottuna

ylikunto /ˈylɪkˌunto/ (n)
Übertraining
  tila, jossa elimistöä on rasitettu fyysisesti ja psyykkisesti enemmän kuin mistä sillä on mahdollisuus palautua.

ylimielinen /ˈylɪmˌielɪnen/ (adj)
überheblich, überlegen, wegwerfend
  omasta ylemmyydestään varma, muihin väheksyen suhtautuva

ylinopeus /ˈylɪnopeus/ (n)
Geschwindigkeitsüberschreitung
  tielle tai ajoneuvolle määrätyn suurimman sallitun nopeuden ylittäminen

yliopisto /ˈylɪopˌisto/ (n)
Universität, Uni
  korkeinta tieteellistä opetusta antava ja tieteellistä perustutkimusta tekevä opetus- ja tutkimuslaitos; korkeinta tieteellistä opetusta antava korkeakoulu

ylioppilas /ˈylɪˌopːɪlas/ (n)
Ab­i­tu­ri­ent
  lukion oppimäärän suorittanut henkilö, joka on lisäksi suorittanut lukion loppukokeen eli ylioppilastutkinnon

ylioppilastutkinto /ˈylɪˌopːɪlˌastutkˌinto/ (n)
Abitur, Reifeprüfung
  ylioppilastutkintolautakunnan laatima lukion päättötutkinto, ylioppilaskoe, joka mittaa lukiossa saavutettuja tietoja, taitoja ja kypsyyttä

ylipainoinen /ˈylɪpˌainoinen/ (adj)
übergewichtig
  normaalipainon ylittävä

ylipäätään /ˈylɪpˌæːtæːn/ (adv)
überhaupt
  ylipäänsä

ylireagoida /ˈylɪrˌeaɡˌoida/ (v)
überreagieren
  ottaa kantaa kohtuuttoman vahvasti

ylittää /ˈylɪtːæː/ (v)
überqueren, queren
  mennä yli(tse)
überschreiten überziehen
  ulottua jonkin yli fyysisesti tai ajallisesti

yllättää /ˈyllætːæː/ (v)
überraschen, ereilen
  aiheuttaa odottamattomalla teolla tai ilmestymisellä hämmennystä jollekulle

yllätys /ˈyllætys/ (n)
Überraschung
  ilman ennakkovaroitusta tapahtuva asia

ylpeä /ˈylpeæ/ (adj)
stolz
  joka pitää tekemiään asioita, itseään tai itseensä liittyviä asioita hyvinä; sanalla on usein negatiivinen kaiku ja sillä voidaan tarkoittaa henkilöä, joka pitää itseään muita parempana

yltiöisänmaallisuus /ˈyltɪˌøisænmˌaːllɪsuːs/ (n)
Hurrapatriotismus
  se, että jokin on yltiöisänmaallinen; ylenpalttinen isänmaallisuus

ylähele /ˈylæhˌele/ (n)
Pralltriller
  korukuvio, jossa runkosävel käytetään nopeasti sitä askelta ylemmässä hajasävelessä

yläkerta /ˈylækˌerta/ (n)
Obergeschoß
  rakennuksen ylempi tai ylin kerros

yläleuanluu /ˈylælˌeuanluː/ (n)
Oberkieferbein
  toinen kahdesta kallonosasta, jotka muodostavat yläleuan

yläosaton /ˈylæˌosaton/ (adj)
oben ohne
  sellainen, joka on ilman yläosaa; rinnat ja nännit paljaina, (lähinnä naisen uimapuvusta, johon kuitenkin kuuluu housuosan pitäminen päällä)

yläotsake /ˈylæˌotsake/ (n)
Briefkopf
  kirjelomakkeen yläreunaan sijoitettu, usein esipainettu teksti, joka kertoo omistajan eli lähettäjän

yläsaksa /ˈylæsˌaksa/ (n)
Hochdeutsch
  saksankielisen Euroopan eteläisissä osissa (Etelä-Saksa, Saksi, Baijeri, Itävalta ym.) puhutut saksan kielen murteet

yläsorbi /ˈylæsˌorbɪ/ (n)
Obersorbisch
  toinen sorbin kielen kahdesta kielimuodosta (kielitunnus: hsb)

ylösnousemus /ˈyløsnˌousemus/ (n)
Auferstehung
  kristillinen dogmi Jeesuksen heräämisestä henkiin kuoleman jälkeen

ymmärtää /ˈymmærtæː/ (v)
verstehen, begreifen, erfassen
  tajuta tai käsittää jokin teksti, puhe tai argumentti
verstehen
  saada selvää
  suoda ymmärrystä, tajuta tekijän motiiveja ja sitä kautta suvaita tekoja (jollakin tasolla)

ympyrä /ˈympyræ/ (n)
Kreis
  ympyräviiva, yhtenäinen viiva, joka kiertää keskipisteen ympäri ja on koko matkaltansa yhtä kaukana keskipisteestä; niiden pisteiden ura, jotka ovat yhtä etäällä ympyrän keskipisteestä

ympärileikkaus /ˈympærɪlˌeikːaus/ (n)
Beschneidung, Zirkumzision
  fimoosin tai uskonnollisen syyn vuoksi tehty miehen esinahan poisto tai lyhennys

ympäripäissään /ˈympærɪpˌæissæːn/ (adv)
stockbetrunken
  olla vakavassa humalatilassa, juovuksissa

ympäristö /ˈympærˌistø/ (n)
Umgebung, Umwelt
  itsen ulkopuolinen tila
Umwelt
  ekosysteemin luonnollinen, koskematon luonto

ypsilon /ˈypsɪlon/ (n)
Ypsilon
  Kreikkalaisten aakkosten 20. kirjain. Vastaava symboli Υ tai υ.

yrittäjyys /ˈyrɪtːæjyːs/ (n)
Unternehmertum
  yrittäjänä toimiminen

yrittäjä /ˈyrɪtːˌæjæ/ (n)
Unternehmer
  taloudellista riskiä sisältävän liiketoiminnan harjoittaja, yrityksen omistaja

yrittää /ˈyrɪtːæː/ (v)
versuchen
  pyrkiä tavoitteeseen; koettaa tehdä

yritys /ˈyrɪtys/ (n)
Versuch
  toimenpiteet jonkin päämäärän tai tuloksen saavuttamiseksi, kokeilu, joka ei välttämättä onnistu
Firma, Unternehmen
  liikeyritys; yhden tai useamman henkilön yhdessä harjoittamaa taloudellista toimintaa, jolla tähdätään kannattavaan tulokseen

yrjö /ˈyrjø/ (n)
Kotze
  oksennus

yrtti /ˈyrtːɪ/ (n)
Kraut
  ruohomainen maustevihannes

yrttitee /ˈyrtːɪteː/ (n)
Kräutertee
  teen tapaan valmistettu yrttijuoma tai -hauduke

yskä /ˈyskæ/ (n)
Husten
  sairaustila, us. jonkin hengitysteiden sairauden oire, jossa yskänrefleksi saa aikaan voimakkaa ja äänekkään ilmapurkauksen keuhkoista

yskänlääke /ˈyskænlˌæːke/ (n)
Antitussivum
  yskänrefleksin vaimentamiseen ja hengitysteiden limaa irrottamaan tarkoitettu lääke

ystävyys /ˈystævyːs/ (n)
Freundschaft
  ystävysten välillä vallitseva emotionaalinen suhde

ystävä /ˈystævæ/ (n)
Freund, Freundin
  hyvä kaveri

ystävällinen /ˈystævˌællɪnen/ (adj)
freundlich
  sellainen, joka on suopea, hyväntahtoinen; ystävän kaltainen

ystävänpäivä /ˈystævˌæmpæivæ/ (n)
Valentinstag
  eri maissa vietetty juhlapäivä, jota vietetään Suomessa 14. helmikuuta

ystävätär /ˈystævætær/ (n)
Freundin
  naisystävä, naispuolinen ystävä

ytterbium /ˈytːerbium/ (n)
Ytterbium
  eräs alkuaine

yttrium /ˈytːrium/ (n)
Yttrium
  eräs alkuaine

yö /ˈyø/ (n)
Nacht
  vuorokaudenaika illan ja aamun välissä

yöastia /ˈyøastˌia/ (n)
Nachttopf, Nachtgeschirr
  ennen sisävessoja yleinen ulostamisastia öistä tarpeentekoa varten, tavallisesti potta tai kannellinen sanko

yöhaikara /ˈyøhaikˌara/ (n)
Nachtreiher
  mikä hyvänsä yöhaikaroiden sukuun () kuuluva lintu tai tämän yksilö

yöjuna /ˈyøjuna/ (n)
Nachtzug
  juna joka lähtee matkaan illalla ja kulkee yön ajan

yökerho /ˈyøkerho/ (n)
Nachtklub, Diskothek
  viihderavintola, joka on auki yleensä ilta- ja yöaikaan

yökyöpeli /ˈyøkyøpˌelɪ/ (n)
Nachteule, Nachtschwärmer
  ihminen, joka valvoo myöhään

yönkuningatar /ˈyøŋkunˌiŋŋatar/ (n)
Königin der Nacht
  köyntelevä kaktus , jonka näyttävät ja tuoksuvat kukat kestävät vain yhden yön

yöpakkanen /ˈyøpakːanen/ (n)
Nachtfrost
  pakkanen mikä ilmenee yöllä

yöpyä /ˈyøpyæ/ (v)
übernachten
  viettää yö jonkun luona, asettua yöksi jonkun luokse

yöpöytä /ˈyøpøytæ/ (n)
Nachttisch
  sängyn viereen sijoitettu pieni pöytä

yösoitto /ˈyøsoitːo/ (n)
nachtmusik
  yöllä soitettava musiikki

yötaivas /ˈyøtaivas/ (n)
Nachthimmel
  taivas, joka näkyy yöllä kun on pimeää

yötyö /ˈyøtyø/ (n)
Nachtarbeit
  työ, joka tehdään yöllä

yöuni /ˈyøunɪ/ (n)
Nachtschlaf
  uni, joka saadaan yöllä kun nukutaan

yövartija /ˈyøvartˌija/ (n)
Nachtwächter
  vartija, joka vartioi öisin

yövuoro /ˈyøvuoro/ (n)
Nachtschicht
  yöllä tehtävä työrupeama; vuorotyössä yövuoro on yleensä öisin klo. 22-6.

zaire /tsˈaire/ (n)
Zaïre
  Zairessa käytössä ollut valuutta ja sen yksikkö

zeniitti /tsˈenɪːtːɪ/ (n)
Zenit
  taivaanpallon näennäisesti korkein piste, taivaanlaki

zeppeliini /tsˈepːelˌiːnɪ/ (n)
Zeppelin
  erääntyyppinen jäykkärunkoinen ilmalaiva

zikavirus /tsˈikavɪrus/ (n)
Zika-Virus
  lähinnä keltakuumehyttysen levittämä, -sukuun kuuluva virus, joka aiheuttaa zikakuumetta

zimbabwelainen /tsˈimbabvelˌainen/ (n)
Simbabwer, Simbabwerin
  pysyvästi Zimbabwessa asuva henkilö

zipata /tsˈipata/ (v)
zippen
  pakata zip-tiedostoksi

zirkonium /tsˈirkonium/ (n)
Zirkon, Zirkonium
  metallinen alkuaine, kemiallinen merkki Zr

zoofobia /tsˈoːfobˌia/ (n)
Zoophobie
  sairaalloinen eläinten pelko, eläinkammo

zumba /tsˈumba/ (n)
Zumba
  aerobicia ja latinalaisia tansseja yhdistelevä ohjattu ryhmäliikuntalaji

äheltää /ˈæheltæː/ (v)
stöhnen, ächzen
  äännellä raskaasti hengittäen jatkuvan ponnistuksen alaisena; ähistä, ähkiä

äidillinen /ˈæidɪllɪnen/ (adj)
mütterlich
  äidille ominainen, mielenlaadultaan ja suhtautumiseltaan äidin kaltainen

äidillisyys /ˈæidɪllɪsyːs/ (n)
Mütterlichkeit
  äidille ominainen luonteenpiirre tai käyttäytyminen

äidinkieli /ˈæidɪŋkˌielɪ/ (n)
Muttersprache, Erstsprache
  kieli, jonka lapsi omaksuu ensimmäisenä, tavallisesti vanhemmiltaan kotipiirissään ja useimmiten äidiltään

äidinmaito /ˈæidɪnmˌaito/ (n)
Muttermilch
  äidin lapselleen tuottama maito

äijä /ˈæijæ/ (n)
Alter
  vanha mies, ukko

äiti /ˈæitɪ/ (n)
Mutter
  lapsensa synnyttänyt nainen, biologinen äiti
  katolinen naispuolinen nunnaluostarin johtaja
Mama, Mami, Mutter Mutti
  lapsen naispuolinen kasvattaja perheessä, usein biologinen äiti, myös äitipuoli tai otto-äiti

äitienpäivä /ˈæitiempˌæivæ/ (n)
Muttertag
  äitien kunniaksi toukokuun toisena sunnuntaina vietettävä juhlapäivä

äitiys /ˈæitiys/ (n)
Mutterschaft
  äitinä oleminen tai äidiksi tuleminen

äkillinen /ˈækɪllɪnen/ (adj)
abrupt, jäh, plötzlich, augenblicklich
  sellainen, joka ilmaantuu tai tapahtuu nopeasti ja yleensä yllättäen; yhtäkkinen.

äkkiä /ˈækːɪæ/ (adv)
plötzlich
  nopeasti, usein ennakoimattomasti tai yllättäen

äkseerata /ˈækseːrˌata/ (v)
exerzieren
  harjoittaa äksiisiä

älykkyysosamäärä /ˈælykːˌyːsosamˌæːræ/ (n)
Intelligenzquotient
  luku, joka ilmaisee älykkyystestin mittaaman älykkyyden suhteessa koko väestöön; lyhenne: ÄO

älykäs /ˈælykæs/ (adj)
intelligent
  sellainen, joka osoittaa älykkyyttä

älypuhelin /ˈælypˌuhelɪn/ (n)
Smartphone
  matkapuhelin, jossa on perinteisten mobiilipuhelintoimintojen lisäksi aikaisemmin käytössä olleita kämmentietokoneita muistuttavia ominaisuuksia, kuten aikaisempaa enemmän laskentatehoa, suuri näyttö ja kosketukseen perustuva käyttöliittymä

ämmä /ˈæmmæ/ (n)
Hexe
  vanha nainen

ämpäri /ˈæmpærɪ/ (n)
Eimer, Kübel
  sanko; sylinterin muotoinen, vesitiivis ja yleensä isohko astia, jossa on sanka kantamista varten

äristä /ˈærɪstæ/ (v)
knurren
  puhua vihaisella äänensävyllä

ärsyttää /ˈærsytːæː/ (v)
ärgern, reizen
  aiheuttaa ärtyminen tai tuottaa ärsyke; stimuloida

ässä /ˈæssæ/ (n)
Ass
  jossakin tekemisessä erinomainen henkilö

äyri /ˈæyrɪ/ (n)
Öre
  alkuaan vanha skandinaavinen painomitta

äyskäri /ˈæyskærɪ/ (n)
Ösfass, Ösfatt
  kahvallinen astia, joka on tarkoitettu veneen tyhjentämiseen vedestä

äänekäs /ˈæːnekæs/ (adj)
laut
  sellainen, joka aiheuttaa tai josta aiheutuu voimakasta ääntä, tai hälyä, kovaääninen

äänestys /ˈæːnestys/ (n)
Abstimmung, Wahl
  äänestämisen toteutus, tapahtuma jossa mitataan eri vaihtoehtojen tai henkilöiden kannatus, ja jossa äänestäjät ilmaisevat kantansa ja eniten kannatusta saanut henkilö tai ehdotus valitaan

äänestäjä /ˈæːnestˌæjæ/ (n)
Wähler, Wählerin
  henkilö joka käyttää äänensä äänestyksessä

äänestää /ˈæːnestæː/ (v)
stimmen, wählen, abstimmen
  ilmaista kannattavansa jotakuta tai jotakin antamalla äänensä äänestyksessä tai vaalissa
  ratkaista jokin äänestyksellä

ääni /ˈæːnɪ/ (n)
Laut, Geräusch Schall
  ilman tai muun väliaineen välityksellä kulkeva värähtely, jonka ihminen kuulee
Stimme
  ihmisääni
Stimme, Votum
  äänestyksessä ilmaistu kanta

äänielin /ˈæːnielɪn/ (n)
Stimmorgan
  vain selkärankaisilla ja niveljalkaisilla esiintyvä elin, jolla muodostetaan ääniä. Ihmisen äänielin on kurkunpää siellä sijaisevine tärkeine ääntöelimineen.

äänielokuva /ˈæːnielˌokuva/ (n)
Tonfilm
  elokuva, jota esitettäessä toistetaan siihen liittyvä ääniä, filmi jossa on ääniraita

äänihuuli /ˈæːnɪhˌuːlɪ/ (n)
Stimmband
  kurkunpäässä molemmin puolin sijaitseva ääntöväylän osa, joka synnyttää ääntä kun niiden välistä kulkeva ilmavirta saa ne värähtelemään

äänikerta /ˈæːnɪkˌerta/ (n)
Register
  erityisesti uruissa koko äänialan kattava saman sointivärinen pillistö; eräissä muissa soittimissa vastaavia eriäänisiä äänialoja

äänikirja /ˈæːnɪkˌirja/ (n)
Hörbuch
  äänimuotoon tallennettu kirjallinen teos

äänikortti /ˈæːnɪkˌortːɪ/ (n)
Soundkarte
  tietokoneen laajennuskortti joka on tarkoitettu äänisignaalin tuottamiseen

äänilevy /ˈæːnɪlˌevy/ (n)
Schallplatte, Platte
  mekaaniseen äänen tallentamiseen käytetty kiekko, jonka pinnalle ääni-informaatio on kaiverrettu yhtenäiselle spiraalin muotoiselle uralle, josta informaatio luetaan levyn pyöriessä neulan poikittaisena liikkeenä

äänioikeutettu /ˈæːnɪˌoikeutˌetːu/ (adj)
stimmberechtigt
  sellainen, jolle on suotu äänioikeus

äänioikeutettu /ˈæːnɪˌoikeutˌetːu/ (n)
Stimmberechtigter
  äänioikeuden haltija, kansalainen, jolla on äänioikeus vaaleissa

äänirauta /ˈæːnɪrˌauta/ (n)
Stimmgabel
  teräksinen kaksihaarainen puikko, joka värähtelee ominaistaajuudellaan tuottaen puhtaan sävelen, jota käytetään vertailuäänenä kuoron tai soittimien vireisyyden tarkistamiseen

äänitorvi /ˈæːnɪtˌorvɪ/ (n)
Hupe
  kulkuneuvon äänimerkkilaite

äänittää /ˈæːnɪtːæː/ (v)
übertragen
  taltioida ääntä sähköisesti magneettinauhalle tai digitaaliseen muotoon mikrofonilla tai samantyyppisellä laitteella, joka muuttaa ilman värähtelyn sähköiseksi signaaliksi

äänne /ˈæːnne/ (n)
Laut
  puhutun kielen pienin kvalitatiivinen rakenneosa

ääntenlaskenta /ˈæːntenlˌaskenta/ (n)
Stimmenauszählung
  tilaisuus tai järjestelmä, jossa lasketaan äänestyksessä tai vaaleissa annetut äänet

ääntäminen /ˈæːntæmɪnen/ (n)
Aussprache
  ääntämys, yksilön tai kieliyhteisön tapa ääntää jotakin kieltä

ääntöelimet /ˈæːntøˌelɪmet/ (n)
Artikulationsorgane
  ihmisääntä synnyttävät ja artikulaatiota toteuttavat elimet

ääreishermosto /ˈæːreishˌermosto/ (n)
Peripheres Nervensystem
  keskushermoston ulkopuolinen osa hermostosta

äärimmäinen /ˈæːrɪmmˌæinen/ (adj)
extrem
  mahdollisuuksien rajalla oleva; reunimmaisena oleva; kauimpana tai uloimpana oleva, kaukaisin; viho viimeinen; äärirajalla oleva, radikaalinen.

äärioikeisto /ˈæːrɪˌoikeisto/ (n)
Rechtsextremismus
  radikaalisti totalitarismiin pyrkivä osa poliittisesta oikeistosta

äärioikeistolainen /ˈæːrɪˌoikeistolˌainen/ (adj)
rechtsextrem
  äärioikeiston politiikan mukainen, siihen liittyvä

ångström /ˈoŋstrøm/ (n)
Ångström
  lähinnä kideopissa käytettävä epästandardi mittayksikkö, 0,1 nanometriä

ödeema /ˈødeːma/ (n)
Ödem
  nesteen kertyminen kudokseen ja siitä aiheutuva turvotus

öinen /ˈøinen/ (adj)
nächtlich, nachtaktiv
  yöllinen, yöllä tapahtuva

öljy /ˈøljy/ (n)
Öl
  orgaaninen neste, joka ei ole vesiliukoinen

öljyesiintymä /ˈøljyesˌiːntymæ/ (n)
Ölvorkommen
  esiintymä josta löytyy öljyä

öljylamppu /ˈøljylˌampːu/ (n)
Öllampe
  jonkin luonnon öljyn tai erityisen valaistustarkoitukseen kehitetyn valoöljyn, valopetrolin, palamiseen ja liekin antamaan valoon perustuva lamppu

öljytankkeri /ˈøljytˌaŋkːerɪ/ (n)
Öltanker
  tankkeri, joka kuljettaa raakaöljyä

öljyvärimaalaus /ˈøljyvˌærɪmˌaːlaus/ (n)
Ölbild
  maalaus, joka on maalattu öljyväreillä yleensä kiilakehyksiin pingotetulle ja pohjustetulle pellavakankaalle tai muulle kiinteämmälle materiaalille.
Ölmalerei
  öljymaalaus, maalaustaiteen tekniikka, jossa käytettävien värien sidosaineena on öljy

öykkäröidä /ˈøykːærˌøidæ/ (v)
Ärger machen
  haastaa riitaa tai aiheuttaa häiriötä

öylätti /ˈøylætːɪ/ (n)
Oblate
  ehtoollisella nautittava vehnätaikinasta tehty happamaton ehtoollisleipä

Łódź /lˈodts/ (pn)
Lodsch
  Puolassa sijaitseva suuri kaupunki, Łódźin maakunnan pääkaupunki

šaahi /ʃˈaːhɪ/ (n)
Schah
  Persiassa ja Iranissa ennen vuotta 1979 käytössä ollut hallitsijan arvonimi

šaali /ʃˈaːlɪ/ (n)
Schal
  hartioilla pidettävä huivi, hartiahuivi

šamaani /ʃˈamaːnɪ/ (n)
Schamane, Schamanin
  alkuperäiskulttuureissa henkilö, jonka tehtävänä on toimia parantajana ja henkimaailman asioiden tuntijana; tietäjä, poppamies

šamanismi /ʃˈamanˌismɪ/ (n)
Schamanismus
  uskonnollinen kulttuuri, jossa šamaanilla on keskeinen osa

šeikki /ʃˈeikːɪ/ (n)
Scheich
  arabiankielinen arvonimi, jonka kirjaimellinen merkitys on perheen tai heimon vanhin ja jota käytetään lisäksi mm. opettajien ja uskollisten johtajien arvonimenä

širokko /ʃˈirokːo/ (n)
Schirokko, Scirocco
  Välimeren maissa puhaltava kuuma ja kuiva kaakkois- tai etelätuuli

šokki /ʃˈokːɪ/ (n)
Schock
  elimistön yhtäkkinen vaikea häiriötila
  järkyttävän yhtäkkisen tapahtuman, ympäristön tai muutoksen aiheuttama voimakas järkytys

švaa /ʃvˈaː/ (n)
Schwa
  neutraali keskivokaali, merkitään IPA:ssa ylösalaisin kiepautetun e:n näköisellä merkillä: ə

švaabilainen /ʃvˈaːbɪlˌainen/ (adj)
schwäbisch
  Schwabenista peräisin oleva

’patafysiikka /pˈatafysˌiːkːa/ (n)
’Pataphysik
  1800-luvulla pilailumielessä kehitetty näennäistieteellinen kirjallisuuden ja filosofian haara: nykyaikaisen tieteen parodia, jonka esitetään absurdistisesti olevan metafysiikan metafysiikkaa