català-português FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2024-10-10
language: ca; pt
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

am /ˈam/ (suffix)
ame

asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ (suffix)
ase
  S'utilitza per formar els noms dels enzims.

atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ (suffix)
agem

ble (suffix)
vle

-cit (prefix)
-cito

ció /siˈo/ (suffix)
ção

ejar /eˈd͡ʒaɾ/ /eˈʒa/ /əˈd͡ʒa/ /əˈʒa/ (suffix)
ear

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ (suffix)
ificar

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ (suffix)
izar

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ (suffix)
logia

ment /ˈmen/ /ˈment/ (suffix)
mente, mento
  Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre (suffix)
metro

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ (acronym)
ADN

AFI /ˈa.fi/ (acronym)
AFI

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ (acronym)
ARN

Aaró (pn)
Aarão

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ (pn)
Abel

Abelard /a.beˈɫaɾt/ /ə.βəˈɫart/ (pn)
Abelardo

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ (pn)
Abigail

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ (pn)
Abecásia

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ (pn)
Abraão

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ (pn)
Adão

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ (pn)
Adelaide

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ (pn)
Adolfo

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ (pn)
Adónis
  (mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ (pn)
Adrião

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ (pn)
Afeganistão
  Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ (pn)
Inês

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ (pn)
Agostinho
  Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Ais de Provença (pn)
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ (pn)
Alberto

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ (pn)
Albânia
  Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ (pn)
Alcorão, Corão

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ (pn)
Aleixo

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ (pn)
Alemanha

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ (pn)
Alexandre

Alfons (pn)
Alfonso

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ (pn)
Argel

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ (pn)
Argélia
  Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
  Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ (pn)
Alpes

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ (pn)
Altar

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ (pn)
Alice
  Prenom femení

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ (pn)
Amazonas
  Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ (pn)
Anfitrite

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ (pn)
América

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ (pn)
América do Norte

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ (pn)
América do Sul

Anahita /a.naˈi.ta/ /ə.nəˈi.tə/ (pn)
Anahita

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ (pn)
Anastácio

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ (pn)
Andorra
  Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ (pn)
André

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ (pn)
Andrómaca

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ (pn)
Andrómeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ (pn)
Inglaterra
  País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ (pn)
Angola
  Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ (pn)
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ (pn)
Ancara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ (pn)
Ana
  Prenom femení

Antigua /anˈti.ɣwa/ /ənˈti.ɣwə/ (pn)
Antígua
  Illa del Carib al nord de Barbuda que pertany a l'estat d'Antigua i Barbuda.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ (pn)
Antígua e Barbuda
  Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ (pn)
Antioquia

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ (pn)
Antão

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ (pn)
Antártica

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ (pn)
Antuérpia

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ (pn)
Apolo

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ (pn)
Apolónia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ (pn)
Aquário

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ (pn)
Aachen, Aquisgrano

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ (pn)
Aquitânia

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ (pn)
Aragão

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ (pn)
Argentina
  Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ (pn)
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ (pn)
Arménia
  Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ (pn)
Arnoldo

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ (pn)
Arquimedes

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ (pn)
Artur

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ (pn)
Astúrias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ (pn)
Austrália
  Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ (pn)
Avinhão
  Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ (pn)
Azerbaijão
  Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ (pn)
Azores, Açores

Bahames /bəˈa.məs/ (pn)
Baamas
  Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ (pn)
Barém
  Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ (pn)
Libra

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ (pn)
Baltasar
  Prenom masculí

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ (pn)
Bangladexe
  Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados (pn)
Barbados
  Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
  Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ (pn)
Barcelona
  Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ (pn)
Bartolomeu

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ (pn)
Baviera, Bavária

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ (pn)
Beatriz

Belize /beˈlis/ (pn)
Belize
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
  Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ (pn)
Bento, Benedito
  Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ (pn)
Benim

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ (pn)
Berlim

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ (pn)
Bermudas

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ (pn)
Barnabé

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ (pn)
Bernardo
  Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ (pn)
Gêmeos, Gémeos

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ (pn)
Belém

Bhutan (pn)
Butão

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ (pn)
Bielorrússia
  Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ (pn)
Birmânia
  (tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ (pn)
Brás
  Prenom masculí

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ (pn)
Branca
  Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ (pn)
Czechy, Boémia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ (pn)
Bolívia
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Bordeus /boɾˈðɛws/ /burˈðɛws/ (pn)
Bordéus

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ (pn)
Borgonha

Botswana (pn)
Botsuana
  Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ (pn)
boieiro
  (astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ (pn)
Brandeburgo

Brasil /bɾəˈziɫ/ (pn)
Brasil
  Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ (pn)
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ (pn)
Bremen

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ (pn)
Bruges

Brunei (pn)
Brunei
  Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ (pn)
Bruxelas

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ (pn)
Buda

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ (pn)
Bulgária

Burkina Faso (pn)
Burquina Faso
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi (pn)
Burúndi
  Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ (pn)
Bárbara
  Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ (pn)
Bélgica
  Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ (pn)
Bíblia
  Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə (pn)
Bósnia e Herzegovina, Bósnia-Herzegóvina
  Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CCOO (acronym)
CC.OO.

CV (acronym)
CV
  Sigles de cavall de vapor.

Ca Major (pn)
Cão Maior

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ (pn)
Cairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ (pn)
Camboja
  Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ (pn)
Camarões
  Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ (pn)
Canadá
  Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cantàbria /kanˈta.bɾi.a/ /kənˈta.βɾi.ə/ (pn)
Cantábria

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ (pn)
Cabo Verde
  Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
  Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any (pn)
Ano Novo

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ (pn)
Capricórnio
  (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
  (astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carina (pn)
Carina
  Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ (pn)
Carlos

Carme /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.me/ (pn)
Carmo
  Prenom femení

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ (pn)
Cassiopeia

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ (pn)
Catalunha
  País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ (pn)
Catarina
  Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ (pn)
Catânia

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ (pn)
Cáucaso

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ (pn)
Caim

Cebrià /se.bɾiˈa/ /sə.βɾiˈa/ (pn)
Cipriano
  Prenom masculí

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ (pn)
Cefeu

Ceilan (pn)
Ceilão
  Antic nom de Sri Lanka

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ (pn)
Cisne

Ciutat de Mèxic (pn)
Cidade de México
  Capital de Mèxic.

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ (pn)
Cidade do Vaticano
  El Vaticà.

Clara (pn)
Clara
  Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ (pn)
Cleópatra
  Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ (pn)
Clemente
  Prenom masculí

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ (pn)
Colômbia
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores (pn)
Comores
  Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ (pn)
Constantino
  Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ (pn)
Constança
  Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ (pn)
Coreia do Norte
  Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ (pn)
Coreia do Sul
  Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ (pn)
Corfu

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ (pn)
Cosme

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ (pn)
Costa Rica
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ (pn)
Costa do Marfim
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ (pn)
Auriga

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ (pn)
Câncer

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ (pn)
Creta
  Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Creu del Sud (pn)
Cruzeiro do Sul

Crist /ˈkɾist/ (pn)
Cristo

Cristina /kɾisˈti.nə/ (pn)
Cristina
  Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ (pn)
Cristóvão
  Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ (pn)
Croácia
  Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ (pn)
Cuba
  Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Cèlia /ˈsɛ.li.a/ /ˈsɛ.ɫi.ə/ (pn)
Célia

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ (pn)
Córsega

DIU /ˈdiw/ (acronym)
DIU

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ (pn)
Dalmácia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ (pn)
Damasco

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ (pn)
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ (pn)
Danúbio

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ (pn)
Davi
  Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ (pn)
Diana

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ (pn)
Dinamarca
  Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ (pn)
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ (pn)
Dioniso
  (mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionísio
  Prenom masculí

Djibouti (pn)
Jibuti
  Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ (pn)
Dominica

Déu (pn)
Deus

EUA (acronym)
E.U.A.

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ (pn)
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ (pn)
Duarte
  Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ (pn)
Egipto, Egito
  Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ (pn)
El Salvador
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ (pn)
Elisabete

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ (pn)
Eliseu

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ (pn)
Emílio

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ (pn)
Emirados Árabes Unidos

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ (pn)
Emília
  Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ (pn)
Henrique
  Prenom masculí

Eos /ˈɛ.os/ /ˈɛ.us/ (pn)
Eos

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ (pn)
Equador
  Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ (pn)
Eritreia
  Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ (pn)
Arnesto, Ernesto
  Prenom masculí d’origen germànic

Esaú (pn)
Esaú
  Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ (pn)
Escorpião

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ (pn)
Escócia

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ (pn)
Eslováquia
  Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ (pn)
Eslovénia
  País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ (pn)
Espanha
  Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Esperança /es.peˈɾan.sa/ /əs.pəˈɾan.sə/ (pn)
Esperança
  Prenom femení

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ (pn)
Estados Unidos
  Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts (pn)
Estados Unidos da América
  Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ (pn)
Estêvão
  Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ (pn)
Estónia, Estônia
  Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ (pn)
Etiópia
  Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ (pn)
Eufrates

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ (pn)
Eugênio

Eulàlia /ewˈɫa.ɫi.a/ /əwˈɫa.ɫi.ə/ (pn)
Eulália
  Prenom femení

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ (pn)
Europa

Euterpe /ewˈtɛɾ.pe/ /əwˈtɛr.pə/ (pn)
Euterpe

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ (pn)
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ (pn)
Filipe, Felipe

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ (pn)
Fenícia

Ferran (pn)
Fernando, Fernão

Fiji /ˈfi.ʒi/ (pn)
Fiji
  Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ (pn)
Filipinas
  Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ (pn)
Finlândia
  Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ (pn)
Flandres

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ (pn)
Florença
  La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ (pn)
Francisco

França /ˈfɾan.sə/ (pn)
França
  Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ (pn)
Gabão
  Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi (pn)
Pavão

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ (pn)
Gante

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ (pn)
Garona

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ (pn)
Gasconha

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ (pn)
Gaspar

Getuli (pn)
Getúlio
  Prenom masculí

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ (pn)
Geórgia
  Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ (pn)
Gana
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ (pn)
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ (pn)
Genebra
  Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
  Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ (pn)
Girafa

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ (pn)
Girona

Glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ (pn)
Glória
  Prenom femení

Gran Bretanya (pn)
Grã-Bretanha
  Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ (pn)
Gregório

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ (pn)
Grécia
  Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa (pn)
Guiana Francesa

Guam /ˈɡwam/ (pn)
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ (pn)
Guatemala
  Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ (pn)
Guernsey

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ (pn)
Guilherme
  Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə (pn)
Guiné Equatorial
  Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ (pn)
Raposa
  (astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ (pn)
Guido
  Prenom masculí

Guyana /ɡuˈja.nə/ (pn)
Guiana
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ (pn)
Gâmbia
  Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ (pn)
Haiti
  Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ (pn)
Helena

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ (pn)
Hera

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ (pn)
Espanhola
  Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hispània /isˈpa.ni.a/ /isˈpa.ni.ə/ (pn)
Hispânia

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ (pn)
Honduras
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ (pn)
Hong Kong
  Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ (pn)
Hungria
  País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ (pn)
Horácio

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ (pn)
Hércules

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ (acronym)
IVA

Ianquilàndia /jaŋ.kiˈɫan.di.a/ /jəŋ.kiˈɫan.di.ə/ (pn)
Ianquilandia

Iemen /ˈjɛ.mən/ (pn)
Iémen
  Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ (pn)
Inácio

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ (pn)
Iluminismo

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ (pn)
Indonésia
  Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ (pn)
Internet
  Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran (pn)
Irão, Irã
  Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq (pn)
Iraque
  Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ (pn)
Ireneu

Irlanda /irˈɫan.də/ (pn)
Irlanda
  Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isabel (pn)
Isabel
  Prenom femení

Isis /ˈi.zis/ (pn)
Ísis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ (pn)
Islândia
  Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ (pn)
Israel
  Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ (pn)
Itália
  Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ (pn)
Ixião

Jahvè (pn)
Javé

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ (pn)
Jamaica

Japó /ʒəˈpo/ (pn)
Japão
  Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ (pn)
Diogo, Tiago
  Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ (pn)
Jeová

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ (n)
Jerônimo

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ (pn)
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ (pn)
Jesus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ (pn)
João
  Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ (pn)
Joana
  Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ (pn)
Joaquim

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ (pn)
Jorge

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ (pn)
Jordânia
  Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ (pn)
José

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ (pn)
Júlio

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ (pn)
Juliano

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ (pn)
Júlia

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ (pn)
Cabul

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ (pn)
Cazaquistão
  Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ (pn)
Quénia
  Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan (pn)
Quirguistão, Quirguizistão
  Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ (pn)
Kosovo, Cosovo

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ (pn)
Lacónia

Lagos (pn)
Lagos
  Ciutat principal i antiga capital de Nigèria.
  Municipi portuguès situat al districte de Faro, a la regió d'Algarve.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ (pn)
Laos
  Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ (pn)
Laura

Lesotho (pn)
Lesoto
  Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ (pn)
Letónia, Letônia
  Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ (pn)
Libéria
  Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein (pn)
Liechtenstein, Listenstaine
  Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ (pn)
Liège

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ (pn)
Lisboa

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ (pn)
Lituânia
  Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ (pn)
Leo, Leão
  (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ (pn)
Laurêncio
  Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ (pn)
Lucas
  Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ (pn)
Lua

Lluís /ʎuˈis/ (pn)
Luís

Londres /ˈɫon.dɾes/ (pn)
Londres

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ (pn)
Lovaina

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ (pn)
Luxemburgo
  Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ (pn)
Líbano
  Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ (pn)
Líbia
  Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ (pn)
Lídia
  Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ (pn)
Macau

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ (pn)
Macedônia, Macedónia
  Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
  Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
  (obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord (pn)
Macedônia do Norte, Macedónia do Norte
  Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ (pn)
Madagáscar
  Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ (pn)
Madrid, Madride

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ (pn)
Mogúncia, Mainz

Malawi /məˈɫa.wi/ (pn)
Malaui
  Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ (pn)
Maldivas
  Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ (pn)
Maiorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ (pn)
Malta
  Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
  Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ (pn)
Malásia
  Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ (pn)
Ilha de Man

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ (pn)
Manuel
  Prenom masculí

Marc /ˈmark/ (pn)
Marco, Marcos

Marcel /maɾˈsɛɫ/ /mərˈsɛɫ/ (pn)
Marcelo
  Prenom masculí

Marcel·la /marˈsɛɫ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫɛ/ /maɾˈsɛɫ.ɫa/ /mərˈsɛ.ɫə/ /mərˈsɛɫ.ɫə/ /məɾˈsɛɫ.ɫə/ (pn)
Marcela
  Prenom femení

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ (pn)
Maria
  Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ (pn)
Marrocos
  Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ (pn)
Marraquexe

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ (pn)
Marselha

Mart (pn)
Marte
  Quart planeta del sistema Solar.
  Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ (pn)
Marta
  Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ (pn)
Martinica

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ (pn)
Martim, Martinho

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ (pn)
Mateus
  Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ (pn)
Matusalém

Maurici /məwˈɾi.si/ (pn)
Maurício
  Prenom masculí
Do-Cerne
  Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ (pn)
Mauritânia
  Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ (pn)
Mayotte

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ (pn)
Medeia

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ (pn)
Medusa

Melcior /meɫ.siˈo/ /meɫ.siˈoɾ/ /məɫ.siˈo/ (pn)
Belchior

Melquisedec (pn)
Melquisedeque
  Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ (pn)
Miguel
  Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ (pn)
Mississipi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ (pn)
Moldávia, Moldova
  Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ (pn)
Mongólia
  Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real (pn)
Montreal

Montenegro (pn)
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ (pn)
Montevidéu

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ (pn)
Moscovo

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ (pn)
Moçambique
  Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ (pn)
Birmânia
  Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ (pn)
México
  Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
  Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ (pn)
Monaco, Mónaco
  Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ (pn)
Natal
  Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ (pn)
Namíbia
  Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ (pn)
Napoleão

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ (pn)
Nazaré

Nauru (pn)
Nauru
  Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ (pn)
Nepal
  Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ (pn)
Nicarágua
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ (pn)
Nicolau
  Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ (pn)
Nicósia

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ (pn)
Nigéria
  País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ (pn)
Nilo
  Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ (pn)
Niue

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ (pn)
Noruega
  País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ (pn)
Nova Caledónia

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ (pn)
Nova Zelândia
  Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ (pn)
Nuremberga

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ (acronym)
OTAN

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ (pn)
Odessa

Oleguer /o.ɫeˈɣe/ /o.ɫeˈɣeɾ/ /o.ɫəˈɣe/ /u.ɫəˈɣe/ (pn)
Olegário

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ (pn)
Olivério
  Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ (pn)
Omã
  Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ (pn)
Orinoco
  Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ (pn)
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ (pn)
Oslo

PCR /ˌpeˌseˈe.ra/ /ˌpeˌseˈe.rə/ (acronym)
RCP

PIB /ˈpip/ (acronym)
PIB

PMF /ˌpeˌe.maˈe.fa/ /ˌpeˌe.məˈe.fə/ (acronym)
FAQ

PS (acronym)
P.S.

Pakistan /pə.kisˈtan/ (pn)
Paquistão
  Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ (pn)
Palau
  Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ (pn)
Panamá
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ (pn)
Papua-Nova Guiné

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ (pn)
Paraguai
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

París /paˈɾis/ (pn)
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ (n, fem)
Páscoa

Pau /ˈpaw/ (pn)
Paulo

País Basc (pn)
País Basco

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ (pn)
Países Baixos
  Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ (pn)
Países Catalães

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ (pn)
Peixes

Pequín /peˈkin/ (pn)
Pequim

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ (pn)
Pedro

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ (pn)
Perseu

Perú /pəˈɾu/ (pn)
Peru
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ (pn)
Pireneus

Plutó /pɫuˈto/ (pn)
Plutão

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ (pn)
Polinésia

Polinèsia Francesa (pn)
Polinésia Francesa

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ (pn)
Polónia, Polônia
  Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Pompeu /pomˈpew/ /pomˈpəw/ /pumˈpɛw/ (pn)
Pompeu
  Prenom masculí

Porto /ˈpɔr.tu/ /ˈpɔɾ.to/ (pn)
Porto

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ (pn)
Portugal
  País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ (pn)
Ptolemeu

Puerto Rico (pn)
Porto Rico
  Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles (pn)
Péricles

QI /ˌkuˈi/ (acronym)
QI
  Sigles de quocient intel·lectual.

Qatar /kəˈtar/ (pn)
Catar
  Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ (pn)
Quaresma

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ (pn)
Quebec

Quintí /kinˈti/ (pn)
Quintino

Quiró /kiˈɾo/ (pn)
Quironte
  (astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ (pn)
Raimundo
  Prenom masculí d’origen germànic

Raquel (pn)
Raquel
  Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ (pn)
Ratisbona

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ (pn)
Raul

Rea (pn)
Reia
  Prenom femení

Regina /reˈd͡ʒi.na/ /rəˈʒi.nə/ (pn)
Regina
  Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ (pn)
Reino Unido
  Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient (pn)
Reis Magos

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ (pn)
República Centro-Africana
  Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo (pn)
República Democrática do Congo
  Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana (pn)
República Dominicana
  Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ (pn)
Ricardo

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ (pn)
Riga

Rin /ˈrin/ (pn)
Reno

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ (pn)
Roberto
  Prenom masculí d’origen germànic

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ (pn)
Rogério
  Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ (pn)
Roma
  Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ (pn)
Roménia
  Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ (pn)
Romeu
  Prenom masculí

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ (pn)
Rosa
  Prenom femení

Rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ (pn)
Rosália

Rossend /roˈsen/ /roˈsent/ /roˈsənt/ /ruˈsɛn/ (pn)
Rosendo

Rubèn (pn)
Rúben

Rússia /ˈru.si.ə/ (pn)
Rússia
  Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ (pn)
Sagitário

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ (pn)
Salomão
  Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ (pn)
Samoa

Samoa Nord-americana (pn)
Samoa Americana

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ (pn)
San Marino, São Marinho
  Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Santiago (pn)
Jacob

Sara (pn)
Sara

Saragossa /sə.ɾəˈɣo.sə/ (pn)
Saragoça

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ (pn)
Alfaiate
  Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ (pn)
Saxónia

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ (pn)
Sebastião
  Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ (pn)
Senegal
  Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ (pn)
Senhor

Sergi /ˈsɛr.ʒi/ /ˈsɛɾ.d͡ʒi/ (pn)
Sérgio

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ (pn)
Serpente

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ (pn)
Ofiúco

Setmana Santa (pn)
Semana Santa

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ (pn)
Seicheles
  Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ (pn)
Seul

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ (pn)
Sicília

Sierra Leone (pn)
Serra Leoa
  Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ (pn)
Silvestre
  Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ (pn)
Silésia

Simó /siˈmo/ (pn)
Simão
  Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ (pn)
Cingapura
  Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ (pn)
Siracusa

Sol /ˈsɔɫ/ (pn)
Sol
  Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ (pn)
Somália
  Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ (pn)
Sri Lanka
  Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ (pn)
África do Sul
  Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
  Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan (pn)
Sudão
  Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ (pn)
Sudão do Sul
  Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam (pn)
Suriname
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ (pn)
Suécia
  Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ (pn)
Suíça
  Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ (pn)
Suazilândia
  Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ (pn)
Saara

Sàhara Occidental (pn)
Saara Ocidental

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ (pn)
Sérbia, Sérvia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ (pn)
Siria
  Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
  Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Sísif /ˈsi.zif/ (pn)
Sísifo

TDAH (acronym)
TDAH

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ (acronym)
tevê

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ (pn)
Tadjiquistão
  Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ (pn)
Tailândia
  Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ (pn)
Formosa
  Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
  Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Talia /taˈɫi.a/ /təˈɫi.ə/ (pn)
Tália

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ (pn)
Tanzânia
  Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ (pn)
Touro

Telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ (pn)
Telescópio

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ (pn)
Terêncio

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ (pn)
Teresa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ (pn)
Terra
  Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ (pn)
Tor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ (pn)
Tibete

Timoteu (pn)
Timóteo
  Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ (pn)
Tirana

Togo (pn)
Togo
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ (pn)
Toquelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ (pn)
Toulouse

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ (pn)
Tomás
  Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ (pn)
Tonga
  Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago (pn)
Trindade e Tobago
  Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ (pn)
Tunísia
  Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ (pn)
Turquemenistão
  Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ (pn)
Turquia
  Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ (pn)
Turíngia

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ (pn)
Tuvalu
  Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad (pn)
Chade
  Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ (pn)
República Checa
  Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UCI /ˈu.si/ (acronym)
UCI

URSS /ˈurs/ (acronym)
URSS

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ (pn)
Ucrânia
  Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ (pn)
Uganda
  Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai (pn)
Uruguai

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ (pn)
Uzbequistão
  Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ (pn)
Valência

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ (pn)
Valónia

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ (pn)
Varsóvia

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ (pn)
Vaticano

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ (pn)
Venezuela
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ (pn)
Cinderela

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ (pn)
Vénus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ (pn)
Virgo, Virgem
  La Verge Maria, Mare de Déu.
  (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ (pn)
Verónica
  Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ (pn)
Wikcionário

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ (pn)
Vincente
  Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ (pn)
Vitória
  Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ (pn)
Viena

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ (pn)
Vietname
  Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Vilaine /biˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ (pn)
Rio Vilaine

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ (pn)
Wikipédia

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ (pn)
Vítor

Wallis i Futuna (pn)
Wallis e Futuna

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ (pn)
Xavier

Xile /ˈʃi.ɫə/ (pn)
Chile
  República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ (pn)
China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ (pn)
Chipre
  País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord (pn)
Chipre do Norte

Zimbàbue (pn)
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ (pn)
Zâmbia
  Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ (preposition)
a
  Direcció del moviment.
  El terme del moviment o la distància.

a causa de (preposition)
em troca de

a contracor /a /ə (adv)
a contragosto

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ (adv)
atacado
  (comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə (adv)
ao contrário

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ (adv)
pouco a pouco

a prop (adv)
perto
  A poca distància, espacial o temporal.

aC (acronym)
AC

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ (n, masc)
aaleniano
  Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ (adj)
abbacial, abacial

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ (n, masc)
abacá
  Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ (n, masc)
juliana
  Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ (n, fem)
abadessa

abadia /a.baˈði.a/ (n, fem)
abadia

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ (v)
baixar
  Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ (v)
abandonar
  Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ (n, masc)
abandono

abans /aˈbans/ (adv)
antes

abarognòsia /a.ba.ɾoɡˈnɔ.zi.a/ /a.βa.ɾoŋˈnɔ.zi.a/ /ə.bə.ɾoŋˈnɔ.zi.ə/ /ə.bə.ɾuŋˈnɔ.zi.ə/ /ə.βə.ɾuŋˈnɔ.zi.ə/ (n, fem)
abarognose

abarrancar /a.ba.raŋˈkaɾ/ /a.βa.raŋˈka/ (v)
abarrancar

abat /aˈbat/ (n, masc)
abade

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ (n, masc)
abaza

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ (v)
abdicar

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ (n, masc)
abdómen, abdômen

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ (adj)
abdominal

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ (n, masc)
abdominal

abdomino- (prefix)
abdomino-

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ (n, fem)
abdução

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ (n, masc)
abecedário

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ (n, fem)
abelha
  Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ (n, masc)
abelharuco

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ (n, masc)
zangão
  Abella mascle.

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ (n, masc)
abenaki

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ (adj)
aberrante

aberrar /a.beˈraɾ/ /a.βeˈra/ /ə.βəˈra/ (v)
aberrar

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ (v)
dar água a
  Donar beure al bestiar.

abillar /a.biˈʎaɾ/ /a.βiˈʎa/ (v)
adornar

abiotròfia /a.bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /ə.bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.βi.uˈtɾɔ.fi.ə/ (n, fem)
abiotrofia

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ (n, masc)
abismo
  Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ (adj, masc)
abiótico
  Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjectament /abˌd͡ʒɛk.taˈmen/ /abˌd͡ʒɛk.taˈment/ /əbˌʒek.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈment/ (adv)
abjetamente

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ (v)
abjurar

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ (adj)
abcázio
  Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ (n, masc)
abcázio
  Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abcaz, abcázio
  Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ (n, masc)
ablativo

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ (n, masc)
aterro

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ (v)
despejar
  Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
reclinar-se
  (pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ (v)
abolir

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ (adj)
abominável

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ (adv)
abominavelmente

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ (v)
abominar

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ (v)
amassar

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ (n, fem)
abraço

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ (v)
abraçar
  Estrènyer amb els braços.
  Seguir una causa, opinió o partit.

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ (n, fem)
abreviação

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ (n, fem)
abreviatura, abreviação
  Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ (n, masc)
casaco
  Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ (n, masc)
abril, Abril
  Quart mes de l'any.

abrillantar /a.bɾi.ʎanˈtaɾ/ /a.βɾi.ʎanˈta/ /ə.βɾi.ʎənˈta/ (v)
lapidar

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ (n, fem)
ab-rogação

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ (v)
ab-rogar, anular

abroquerar /a.bɾo.keˈɾaɾ/ /a.βɾo.keˈɾa/ /ə.bɾo.kəˈɾa/ /ə.bɾu.kəˈɾa/ /ə.βɾu.kəˈɾa/ (v)
bracear por sotavento

abruptament /aˌbɾup.taˈment/ /aˌβɾup.taˈmen/ /əˌbɾup.təˈmen/ /əˌbɾup.təˈment/ /əˌβɾup.təˈmen/ (adv)
abruptamente

abscisió /ap.si.ziˈo/ /əp.si.ziˈo/ (n, fem)
abscisão

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ (adj)
ausente
  Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ (n, fem)
absinto

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ (v)
ausentar

absis (n, masc)
abside

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ (v)
absolver
  Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
  Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ (adj, masc)
absoluto

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ (adv)
absolutamente

absolutitzar /ap.so.ɫu.tiˈd͡za/ /ap.so.ɫu.tiˈza/ /ap.so.ɫu.tiˈzaɾ/ /əp.so.ɫu.tiˈd͡za/ /əp.su.ɫu.tiˈd͡za/ (v)
absolutizar

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ (v)
absorver
  Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ (adj, masc)
abstêmio
  Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ (n, masc)
abstêmio
  Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ (v)
abster-se

abstergir /aps.terˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒiɾ/ /əps.tərˈʒi/ (v)
absterger

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ (adj)
abstinente

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ (n, fem)
abstração

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ (adj, masc)
abstrato

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ (adv)
absurdamente

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ (n, fem)
ausência, falta

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ (adj)
abundante

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ (adv)
abundantemente

abundar /a.bunˈdaɾ/ /a.βunˈda/ /ə.βunˈda/ (v)
abundar

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ (n, fem)
abundância

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ (v)
abusar

abusiu /a.buˈziw/ /ə.βuˈziw/ (adj, masc)
abusivo

abusivament /a.buˌzi.vaˈment/ /a.βuˌzi.βaˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈment/ /ə.βuˌzi.βəˈmen/ (adv)
abusivamente

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ (n, fem)
abulia

abús /aˈbus/ (n, masc)
abuso

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ (v)
acabar

acabat /a.kaˈbat/ (adj, masc)
acabado
  Perfet, complet.
  Espatllat, malparat o en mala disposició.

acabat /a.kaˈbat/ (n, masc)
acabamento
  Perfeccionament final d'una obra.

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ (n, fem)
academia
  Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
  Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ (adj, masc)
académico
  Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ (n, masc)
académico
  Membre d'una acadèmia.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ (adv)
academicamente

acalcúlia /a.kaɫˈku.ɫi.a/ /ə.kəɫˈku.ɫi.ə/ (n, fem)
acalculia

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ (v)
acampar

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ (v)
acariciar
  Fer carícies, tractar amb afecte.
  Passar els dits suaument per una superfície.

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ (v)
acessar
  Tenir accés a un lloc, una situació.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ (n, fem)
aceleração
  Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ (v)
acelerar
  Fer amb promptitud, més ràpid.
  Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ (n, masc)
acento, sotaque
  Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ (v)
acentuar
  Donar o prendre més importància.
  Posar un accent gràfic o titlla.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ (adj)
aceitável

acceptablement /ak.sepˌta.bɫeˈment/ /ak.sepˌta.βɫeˈmen/ /ak.sepˌtab.bɫeˈmen/ /ək.səpˌta.βɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈment/ (adv)
aceitavelmente

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ (n, fem)
aceitação

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ (v)
aceitar
  Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
acessibilidade
  Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ (n, masc)
acidente
  Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ (adv)
acidentalmente

accionar /ak.si.oˈna/ /ak.si.oˈnaɾ/ /ək.si.oˈna/ /ək.si.uˈna/ (v)
accionar
  Posar en funcionament un mecanisme.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ (n, fem)
ação
  Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
  Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acel·lular /a.se.ɫuˈɫaɾ/ /a.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ə.sə.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ (adj)
acelular

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ (n, masc)
aço

acetificar /a.se.ti.fiˈka/ /a.se.ti.fiˈkaɾ/ /ə.sə.ti.fiˈka/ (v)
acetificar

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ (n, masc)
acetábulo
  (anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ (n, fem)
acidez

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ (v)
acidificar

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ (n, fem)
acidose

acidular /a.si.ðuˈɫa/ /a.si.ðuˈɫaɾ/ /ə.si.ðuˈɫa/ (v)
acidular

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ (v)
aclamar
  Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.

aclariment /a.kɫa.ɾiˈmen/ /a.kɫa.ɾiˈment/ /ə.kɫə.ɾiˈmen/ /ə.kɫə.ɾiˈment/ (n, masc)
esclarecimento
  Acte o efecte d'aclarir.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ (v)
aclarar
  Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ (v)
aclimar

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ (n, fem)
acne

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ (v)
acoplar
  Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ (v)
acolher
  Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ (v)
despedir
  Despatxar de la feina, donar comiat.
  Fer els compliments necessaris (comiats) quan algú se'n va.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ (n, fem)
acomodação
  Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ (v)
acomodar
  Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ (n, masc)
acompanhamento
  Acció d'acompanyar.
  (esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
  (bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ (v)
acompanhar
  Anar en companyia d'una o moltes persones.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ (v)
conseguir
  Arribar a assolir un objectiu.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ (adj)
aconselhável

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ (v)
aconselhar, persuadir

acord /aˈkɔɾt/ (n, masc)
acordo
  El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
acorde
  Diverses notes que sonen simultàniament.

acord de confidencialitat (n, masc)
contrato de confidencialidade

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ (v)
concordar
  (pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ (n, masc)
acordeão, sanfona

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ (v)
encostar
  (nàutica) Arrambar el costat d'una nau.

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ (v)
acostumar
  Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
  Tenir de costum.
  (pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ (n, masc)
acre

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ (n, fem)
acreção
  (economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ (n, fem)
acreditação

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ (v)
acreditar
  Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.

acrescent /a.kɾeˈsen/ /a.kɾeˈsent/ /ə.kɾəsˈsen/ /ə.kɾəsˈsent/ /ə.kɾəˈsen/ (adj)
acrescente

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ (n, fem)
acrobacia
  Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
acrofobia

acrogen /aˈkɾɔ.d͡ʒen/ /aˈkɾɔ.ʒen/ /əˈkɾɔ.ʒən/ (adj, masc)
acrógeno

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ (n, masc)
acroleto

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ (n, fem)
acromegalia

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ (n, masc)
acrómio

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ (adj, masc)
acromático

acronímia /a.kɾoˈni.mi.a/ /ə.kɾoˈni.mi.ə/ /ə.kɾuˈni.mi.ə/ (n, fem)
siglagem

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ (adj, masc)
acrílico

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ (n, neut)
acrobata

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ (n, masc)
acronimo, acrónimo
  Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròpet /aˈkɾɔ.pet/ /əˈkɾɔ.pət/ (adj, masc)
acropetal

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ (n, masc)
acróstico

acta /ˈak.ta/ (n, fem)
ata

acte /ˈak.te/ (n, masc)
ato
  Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

acte de parla (n, masc)
ato de fala

actini /əkˈti.ni/ (n, masc)
actínio

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ (n, fem)
actinomicose

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ (n, fem)
atitude

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ (adj, masc)
ativo
  Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ (n, masc)
ativo
  Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ (adv)
ativamente

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ (v)
activar
  Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ (n, masc)
ativismo

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
atividade

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ (n, masc)
ator

actriu /akˈtɾiw/ (n, fem)
atriz

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
apresentação, atuação
  La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ (adj)
atual

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
atualizar

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ (adv)
atualmente

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ (v)
atuar, agir

acudit (n, masc)
piada
  Dita aguda, enginyosa.
  Història breu còmica d’intenció humorística.

aculi /aˈku.ɫi/ /əˈku.ɫi/ (n, masc)
acúleo

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
aculturação
  Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

aculturar /a.kuɫ.tuˈɾa/ /a.kuɫ.tuˈɾaɾ/ /ə.kuɫ.tuˈɾa/ (v)
aculturar

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ (v)
acumular
  Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ (n, fem)
acupuntura

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ (adv)
cautelosamente

acusació /a.ku.za.siˈo/ (n, fem)
acusação

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ (adj, masc)
acusador
  Relatiu a l'acusació.
  (també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ (v)
acusar
  Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ (adj, masc)
acusativo
  Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ (n, masc)
acusativo
  Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ (n, fem)
acácia

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ (adj, masc)
acético

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ (n, masc)
acólito

adagi /aˈða.d͡ʒi/ /aˈða.ʒi/ /əˈða.ʒi/ (n, masc)
adágio

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ (n, fem)
adaptação
  Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ (v)
adaptar

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ (n, fem)
adicção

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ (n, fem)
adição
  Acció d’addicionar, d’afegir.
  Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ (n, masc)
viciado
  Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ (adj, masc)
que causa dependência

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ (v)
aduzir

adeno- (prefix)
adeno-

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ (n, masc)
adenocarcinoma

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ (n, fem)
adeno-hipófise

adenoïdal /a.ðe.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.nu.iˈðaɫ/ (adj)
adenoidal

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ (adv)
adequadamente

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ (adj, masc)
adequado

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ (n, masc)
adessivo

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ (v)
aderir

adhesiu /a.ðeˈziw/ (adj, masc)
adesivo
  Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ (n, masc)
adesivo
  Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
  Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ (adj, masc)
adiabático

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ (adj)
apropriado

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ (n, neut)
adigue
  Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ (adj)
adjacente

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ (n, masc)
adjectivo, adjetivo

adjectivació /ad.d͡ʒek.ti.va.siˈo/ /ad.d͡ʒek.ti.βa.siˈo/ /əd.ʒək.ti.və.siˈo/ /əd.ʒək.ti.βə.siˈo/ (n, fem)
adjetivação

adjectivament /ad.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ad.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈment/ /əd.ʒəkˌti.βəˈmen/ (adv)
adjetivamente

adjudicar /a.d͡ʒu.ðiˈka/ /a.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /əd.ʒu.ðiˈka/ (v)
adjudicar
  Declarar a algú el seu dret, posar-lo en possessió.
  Concedir al millor postor.

adjuntar /ad.d͡ʒunˈta/ /ad.d͡ʒunˈtaɾ/ (v)
acrescentar

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ (v)
admitir
  Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ (n, fem)
administração

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ (v)
administrar

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ (adj, masc)
administrativo

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ (adv)
administrativamente

admirablement /ad.miˌɾa.bɫeˈment/ /ad.miˌɾa.βɫeˈmen/ /ad.miˌɾab.bɫeˈmen/ /əd.miˌɾa.βɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈment/ (adv)
admiravelmente

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ (n, fem)
admiração

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ (v)
admirar
  Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ (n, fem)
admissão

adob /aˈðop/ /əˈðop/ (n, masc)
fertilizante
  En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ (n, fem)
curtume

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ (n, masc)
doutrinação

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ (v)
doutrinar
  Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ (adj)
adolescente
  Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ (n, neut)
adolescente
  Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
adolescência

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ (adj, masc)
dolorido

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ (v)
dar-se conta

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ (n, fem)
adoção, adopção

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ (v)
adotar
  Afillar un estrany.
  Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ (adv)
adoravelmente

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ (v)
adorar
  Honrar, reverenciar amb culte exterior.
  Amar en extrem.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ (adj)
dormente

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ (v)
adquirir
  Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ (n, fem)
aquisição
  Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ (n, fem)
adrenalina

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ (n, fem)
endereço, morada
  Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ (v)
endereçar
  (pronominal) Dirigir-se a algú.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ (adj, masc)
adulto
  No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ (n, masc)
adulto
  Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ (v)
adulterar

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
adultério

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ (n, masc)
advérbio

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ (adv)
adverbialmente

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ (adj, masc)
adverso

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ (n, masc)
adversário

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ (v)
advertir
  Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
aviso

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ (v)
advocar

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ (n, masc)
advogado

adéu /əˈðew/ (Interjection)
adeus
  Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ (adj, masc)
adúltero
  Que comet o implica adulteri.

aeri /aˈɛ.ɾi/ /əˈɛ.ɾi/ (adj, masc)
aéreo
  Relatiu a l'aire.

aero- (prefix)
aero-

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ (adj, masc)
aeróbio
  Que viu només en presència de l'oxigen.

aerobiosi /a.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.βiˈɔ.zi/ (n, fem)
aerobiose

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ (n, masc)
hovercraft

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ (n, fem)
aeronave
  Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ (n, fem)
aeronáutica

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ (n, masc)
aeroporto

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ (n, masc)
aerossol

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ (n, fem)
aerostática

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ (adj, masc)
aeróbico

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ (v)
barbear-se
  Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ (v)
debilitar

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ (n, fem)
afecção
  Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ (n, fem)
afetação

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ (v)
afetar
  Parlar o obrar amb afectació.
  Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
  Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ (n, masc)
afeto
  Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ (adv)
afetuosamente

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ (adj, masc)
afetuoso, carinhoso

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ (v)
adicionar
  Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ (n, masc)
afazer
  Cosa rellevant a fer.
  Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ (adj, masc)
afegão

aficionar-se /a.fi.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fi.si.uˈnar.sə/ (v)
afeiçoar-se

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ (v)
acerar

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ (v)
afinar
  Trempar els instruments dels músics.
  Purificar els metalls en el gresol.

afinestrar-se /a.fi.nasˈtɾaɾ.sa/ (v)
debruçar-se

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ (n, fem)
afinidade

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ (n, fem)
afirmação

afirmar /a.firˈma/ /a.fiɾˈma/ /a.fiɾˈmaɾ/ /ə.firˈma/ (v)
afirmar

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ (adv)
afirmativamente

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ (n, masc)
afixo
  (gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflatoxina /a.fɫa.tokˈsi.na/ /ə.fɫə.tokˈsi.nə/ /ə.fɫə.tukˈsi.nə/ (n, fem)
aflatoxina

afligir /a.fɫiˈd͡ʒi/ /a.fɫiˈd͡ʒiɾ/ /a.fɫiˈʒi/ /ə.fɫiˈʒi/ (v)
afligir

aflorar /a.fɫoˈɾa/ /a.fɫoˈɾaɾ/ /ə.fɫoˈɾa/ /ə.fɫuˈɾa/ (v)
aflorar

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ (v)
libertar
  Deixar anar.

afluència /a.fɫuˈɛn.si.a/ /ə.fɫuˈɛn.si.ə/ (n, fem)
afluência

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ (n, fem)
afonia

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ (n, masc)
capacidade
  (castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ (n, masc)
aforismo

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ (adv)
afortunadamente

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ (adj, masc)
afortunado

africà /ə.fɾiˈka/ (adj, masc)
africano
  Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ (n, masc)
africano
  Habitant d'Àfrica.

afrikaans (n, masc)
africano, africâner

afro- (prefix)
afro-

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ (n, masc)
afrofuturismo

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ (n, masc)
injúria

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ (v)
enfrentar
  Confrontar.
  Causar afront.

afta /ˈaf.ta/ /ˈaf.tə/ (n, fem)
afta

afusellament /a.fu.ze.ʎaˈmen/ /a.fu.ze.ʎaˈment/ /ə.fu.zə.ʎəˈmen/ /ə.fu.zə.ʎəˈment/ (n, masc)
fuzilamento

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ (n, fem)
aférese

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ (adj)
afônico

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ (v)
agavelar
  Fer gabelles de blat.

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ (v)
tomar
  Prendre amb la mà alguna cosa.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ (n, masc)
agapórnis

agar-agar /aˌɣaɾ.aˈɣaɾ/ /əˌɣar.əˈɣar/ (n, masc)
agar-agar

agarberar /a.ɣar.βeˈɾa/ /a.ɣaɾ.beˈɾaɾ/ /a.ɣaɾ.βeˈɾa/ /ə.ɣər.bəˈɾa/ (v)
agavelar

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ (n, fem)
agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ (v)
ajoelhar-se

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ (n, masc)
agente
  Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ (n, neut)
agente
  Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ (v)
irmanar
  Fer germans místicament.
  Unir, ajuntar.

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ (n, fem)
agilidade

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ (n, fem)
agitação

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ (v)
agitar

agitat /a.d͡ʒiˈtat/ /a.ʒiˈtat/ /ə.ʒiˈtat/ (adj, masc)
agitado

aglutinar /a.ɣɫu.tiˈna/ /a.ɣɫu.tiˈnaɾ/ /ə.ɣɫu.tiˈna/ (v)
aglutinar

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ (n, masc)
agnato

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ (n, masc)
agnosticismo

agnus-dei /ˌaŋ.nuzˈdɛj/ /ˌaŋ.nuzˈðej/ /ˌaɡ.nuzˈðej/ (n, masc)
agnus dei

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ (n, fem)
agnosia

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ (adj, masc)
agnóstico

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ (n, fem)
agonia

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ (v)
agonizar
  Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ (adj, masc)
arrojado

agost /əˈɣost/ (n, masc)
agosto, Agosto
  Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ (adj)
agradável

agradablement /a.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /a.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /a.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /ə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ (adv)
agradavelmente

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ (v)
agradar
  Complaure, acontentar, donar gust.
agradar-se
  (pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ (v)
agradecer

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ (adv)
acidamente

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ (adj, masc)
agrário

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ (n, masc)
agradecimento

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ (adj, masc)
coalhado

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ (v)
agredir

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ (adj, masc)
agridoce

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ (v)
agregar
  Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ (n, masc)
adido
  Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ (adj, masc)
agressivo

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ (adv)
agressivamente

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ (n, fem)
agressividade

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
agressão

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ (v)
agravar
  Fer tornar més greu una situació.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ (n, fem)
agricultura

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ (n, masc)
agrimensor

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ (v)
azedar

agro- (prefix)
agro-

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
agronomia

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ (n, masc)
agrupamento
  Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
  (rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ (v)
agrupar

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ (adj)
agrícola

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ (n, masc)
agrónoma

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ (n, masc)
vigia
  Acció d'aguaitar.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ (v)
espreitar

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ (v)
agüentar
  Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
  Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
agüentar-se
  (pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ (v)
aguçar

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ (n, fem)
acrimônia

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ (v)
agudecer
  Fer agut.
agudecer, agudecer-se
  (pronominal) Fer-se agut.

aguerrir /a.ɣeˈri/ /a.ɣeˈriɾ/ /ə.ɣəˈri/ (v)
aguerrir

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ (n, fem)
agulha
  Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap (n, fem)
alfinete

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ (n, fem)
peixe-cachimbo
  agulla (Syngnathus tenuirostris)

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ (v)
aguilhoar
  Punxar amb l'agulló.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ (v)
aguçar

agut /əˈɣut/ (adj, masc)
agudo

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ (n, masc)
agá

agàmic /aˈɣa.mik/ /əˈɣa.mik/ (adj, masc)
agâmico

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ (n, masc)
agência

agència de viatges (n, fem)
agência de viagens

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ (adv)
ontem
  En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
  Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ (n, fem)
água
  (no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ (n, fem)
água-marinha

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ (n, masc)
marisma, pântano

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ (n, masc)
aguardente

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ (n, masc)
aguarrás

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ (n, fem)
águas
  Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ (adj)
aimará
  Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ (n, masc)
aimará
  Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ (n, neut)
aimará
  Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ (n, masc)
ar, ária
  (normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat (n, masc)
ar condicionado

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ (v)
arejar

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ (n, fem)
enxó

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ (n, fem)
enxada

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ (v)
levantar
  Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ (n, fem)
sovaco, axila

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ (n, fem)
torneira, bica
  Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ (adv)
assim
  D’aquesta manera.
então
  De la mateixa manera, en conseqüència.

així així (adv)
mais ou menos

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ (Interjection)
de nada

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ (v)
acamar
  Inclinar el blat per causa de la pluja.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ (v)
adiar
  Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ (n, fem)
ajuda
  Cosa que serveix per ajudar.
ajuda, socorro
  (antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ (n, masc)
ajudante
  Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ (v)
ajudar, socorrer

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ (n, masc)
câmara municipal, prefeitura
  Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ (v)
juntar
  Unir unes coses amb altres.
juntar, amoldar
  En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
juntar-se
  (pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
  (pronominal) amistançar-se

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ (v)
ajustar
  Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
  Arreglar alguna cosa a allò que és just.
  Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
  Convenir en el preu d'alguna cosa.

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ (v)
justiçar

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ (adv)
afinal
  Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ (adv)
a retalho

ala /ˈa.ɫa/ (n, fem)
asa, ala
  Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
ala, asa
  Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
  Part lateral o auxiliar d'una construcció.
  Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
  (futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ (n, masc)
alabama

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ (n, masc)
alabastro
  Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambinar /a.ɫam.biˈna/ /a.ɫam.biˈnaɾ/ /ə.ɫəm.biˈna/ (v)
alambicar
  Destil·lar els licors amb l'alambí.
  Examinar atentament alguna cosa, com paraula, escrit o acció, fins apurar el seu vertader sentit, mèrit o utilitat.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ (n, masc)
alambique

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ (n, masc)
alemânico

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ (n, fem)
alarme
  Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ (adj)
alarmante

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ (v)
alarmar

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ (adj, masc)
alado

alatxa /aˈɫa.t͡ʃa/ /əˈɫa.t͡ʃə/ (n, fem)
alatiyo

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ (adj, masc)
alazão

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ (n, fem)
alva
  Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ (n, fem)
alvorada

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ (adj, masc)
albanés, albanês
  Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ (n, masc)
albanés, albanês
  (només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarinyo /aɫ.baˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲu/ /əɫ.βəˈɾi.ɲu/ (n, masc)
alvarinho

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ (n, masc)
albatroz

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ (n, masc)
abricó, damasco

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ (n, masc)
abricoteiro, damasqueiro

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ (n, masc)
albergaria

alberg de joventut (n, masc)
albergue

albergar /aɫ.beɾˈɣaɾ/ /aɫ.βerˈɣa/ /aɫ.βeɾˈɣa/ /əɫ.βərˈɡa/ (v)
albergar

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ (n, fem)
berinjela

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ (n, fem)
beringela, berinjela

albicació /aɫ.bi.ka.siˈo/ /əɫ.βi.kə.siˈo/ (n, fem)
albificação

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ (n, masc)
albinismo

albirar /aɫ.biˈɾaɾ/ /aɫ.βiˈɾa/ (v)
lobrigar
  Veure confusament alguna cosa perquè està molt lluny.

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ (n, masc)
alburnete

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ (n, fem)
albumina

alcalinitzar /aɫ.ka.ɫi.niˈd͡za/ /aɫ.ka.ɫi.niˈza/ /aɫ.ka.ɫi.niˈzaɾ/ (v)
alcalinizar

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ (n, masc)
alcaloide

alcalosi /aɫ.kaˈɫɔ.zi/ /əɫ.kəˈɫɔ.zi/ (n, fem)
alcalose

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ (adj, masc)
alcalino

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ (n, masc)
guarda-rios

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ (n, masc)
álcool

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ (n, masc)
alcoolismo

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ (v)
alcoolizar

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ (n, fem)
alcoolemia

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ (adj, masc)
alcoólico
  Relatiu a l’alcohol.
  Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ (n, masc)
alcoólico
  Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcova /aɫˈkɔ.va/ /aɫˈkɔ.βa/ /aɫˈkɔ.βɔ/ /əɫˈkɔ.və/ /əɫˈkɔ.βə/ (n, fem)
alcova

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ (n, masc)
alcácer
  (històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ (n, masc)
aldeído

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
aleatório

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ (v)
divertir
  Causar alegria.
  (pronominal) Rebre o sentir alegria.

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ (n, fem)
alegria
  Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ (adj, masc)
alemão
  Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ (n, masc)
alemão
  Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ (n, fem)
sovela

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ (v)
abrandar

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ (n, fem)
alerta

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ (v)
advertir

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ (n, fem)
barbatana, nadadeira
  Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ (adj)
aleúte
  Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ (n, neut)
aleúte
  Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
  (masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

aleví /a.ɫeˈvi/ /a.ɫeˈβi/ /ə.ɫəˈvi/ /ə.ɫəˈβi/ (n, masc)
alevino
  Larva de peix.

alexitímia /a.ɫek.siˈti.mi.a/ /ə.ɫək.siˈti.mi.ə/ (n, fem)
alexitimia

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ (n, fem)
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ (adj, masc)
alfabetizado

alfabet /aɫ.faˈbet/ (n, masc)
alfabeto

alfabetitzar /aɫ.fa.be.tiˈzaɾ/ /aɫ.fa.βe.tiˈd͡za/ /aɫ.fa.βe.tiˈza/ /əɫ.fə.βə.tiˈd͡za/ (v)
alfabetizar

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ (adv)
alfabeticamente

alfagrama /aɫ.faˈɣɾa.ma/ /əɫ.fəˈɣɾa.mə/ (n, masc)
alfagrama

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ (n, masc)
alfafa

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ (n, masc)
bispo

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ (n, fem)
alforje

alga /ˈaɫ.ɣa/ (n, fem)
alga

algara /aɫˈɣa.ɾa/ /əɫˈɣa.ɾə/ (n, fem)
algara

algaravia /aɫ.ɣa.ɾaˈvi.a/ /aɫ.ɣa.ɾaˈβi.a/ /əɫ.ɣə.ɾəˈvi.ə/ /əɫ.ɣə.ɾəˈβi.ə/ (n, fem)
algaravia

algarvès /aɫ.ɣarˈβes/ /aɫ.ɣaɾˈves/ /aɫ.ɣaɾˈβes/ /əɫ.ɣərˈbɛs/ /əɫ.ɣərˈvɛs/ /əɫ.ɣəɾˈvəs/ (adj, masc)
algarvio
  Relatiu o pertanyent a l'Algarve (Portugal).

algarvès /aɫ.ɣarˈβes/ /aɫ.ɣaɾˈves/ /aɫ.ɣaɾˈβes/ /əɫ.ɣərˈbɛs/ /əɫ.ɣərˈvɛs/ /əɫ.ɣəɾˈvəs/ (n, masc)
algarvio
  Persona que habita o és originària de l'Algarve (Portugal).

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ (adj, masc)
algébrico

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ (adj, masc)
argeliano, argelino
  Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ (n, masc)
algoritmo

alguerès /al.ɡaˈɾes/ /aɫ.ɣeˈɾes/ /əɫ.ɣəˈɾəs/ /əɫ.ɣəˈɾɛs/ (adj, masc)
alguerês
  Relatiu o pertanyent a l'Alguer.

algun /aɫˈɣun/ (adj, masc)
algum

alguna cosa (pronoun)
algo

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ (n, fem)
algália
  Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algú /aɫˈɣu/ (pronoun)
alguém

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ (adv)
ao mesmo tempo
  simultàniament

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ (n, fem)
aliança
  Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
  Pacte, convenció.
  Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ (v)
aliar
  Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
  Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ (n, masc)
aliado
  Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
liga

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ (n, fem)
alicate

alienable /a.ɫi.eˈna.bɫe/ /a.ɫi.eˈna.βɫe/ /a.ɫi.eˈnab.bɫe/ /ə.ɫi.əˈna.βɫə/ /ə.ɫi.əˈnab.bɫə/ (adj)
alienável

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ (n, fem)
alienação
  Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ (v)
alienar
  Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
  Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ (n, masc)
alimento

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ (n, fem)
alimentação

aliàsing (n, masc)
serrilhamento

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ (adj, masc)
alheio

all /ˈaʎ/ (n, masc)
alho
  (botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ (v)
alongar
  Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ (n, fem)
avalanche

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ (v)
amamentar

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ (v)
aligeirar
  Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ (v)
aliviar

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ (n, masc)
liberação

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ (v)
libertar
  Donar llibertat.
  Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ (v)
associar-se

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ (n, masc)
aioli

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ (v)
alisar
  Posar llisa alguna cosa.
  Igualar, posar planes i llises les parets.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ (n, masc)
alojamento
  Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
  Lloc on un s'allotja.

allunatge (n, masc)
alunagem, alunissagem

allà /aˈʎa/ (adv)
aí

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə (n, fem)
alma mater

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ (n, fem)
almadrava
  Qui s'ocupa de la pesca de la tonyina.

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ (n, masc)
almanaque

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ (n, masc)
trabuco

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ (adv)
ao menos

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ (n, masc)
almirante

almogàver /aɫ.moˈɣa.veɾ/ /aɫ.moˈɣa.βer/ /aɫ.moˈɣa.βeɾ/ /əɫ.moˈɣa.vəɾ/ /əɫ.muˈɣa.vər/ /əɫ.muˈɣa.βər/ (n, masc)
almogávar

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ (n, fem)
esmola

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ (n, masc)
calda

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ (n, fem)
cotovia, calhandra
  (aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ (n, masc)
alódio

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ (n, fem)
alpaca

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ (n, fem)
henna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ (n, masc)
alquila

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ (n, neut)
alquimista

alquímia /aɫˈki.mi.a/ (n, fem)
alquimia

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ (n, masc)
alsaciano
  Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ (adj, masc)
alto
  De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
  Situat en un punt elevat.

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ (adv)
altamente

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ (n, masc)
altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ (n, masc)
alto-falante, altifalante

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
alteração
  Canvi en l'ordre d'una cosa.
  En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ (v)
alterar
  Modificar, canviar.
desarranjar
  Posar nerviós a algú.

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ (v)
altercar

alternança de codi (n, fem)
alternância de código

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ (v)
alternar

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ (adj, masc)
alternativo

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ (adv)
alternativamente

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ (n, masc)
planalto

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ (n, fem)
altitude

altivament /aɫˌti.vaˈment/ /aɫˌti.βaˈmen/ /əɫˌti.vəˈmen/ /əɫˌti.vəˈment/ (adv)
altivamente

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ (Interjection)
parada

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ (pronoun)
outro

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ (adv)
outrossim
  (judicial) Igualment, també.

altri /ˈaɫ.tɾi/ (pronoun)
os outros

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ (n, masc)
altruísmo

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ (n, fem)
altura

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ (n, masc)
alume

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ (n, masc)
alumínio

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ (adj)
alveolar

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ (n, masc)
abacate

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ (n, masc)
alvéolo
  (anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar (n, masc)
alvéolo pulmonar

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ (n, fem)
azinheira

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ (n, masc)
carvalhal
  Bosc d'alzines.

al·lantoide /a.ɫanˈtɔj.ðe/ /aɫ.ɫanˈtɔj.ðe/ /ə.ɫənˈtɔj.ðə/ /əɫ.ɫənˈtɔj.ðə/ (adj)
alantoide

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ (n, masc)
alativo

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ (v)
alegar
  Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
  (dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ (n, fem)
alegoria, parábola

al·legoritzar /a.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /a.ɫe.ɣo.ɾiˈza/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /ə.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ (v)
alegorizar

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ (adv)
alegoricamente

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ (n, masc)
alelo

al·lelopatia /a.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /aɫ.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /ə.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫo.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ (n, fem)
alelopatia

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ (Interjection)
aleluia

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ (n, masc)
jacaré, aligátor

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
aliteração

al·literar /a.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾaɾ/ /ə.ɫi.təˈɾa/ /əɫ.ɫi.təˈɾa/ (v)
aliterar

al·lo- /a.ɫo/ /aɫ.ɫo/ /ə.ɫu/ /əɫ.ɫo/ /əɫ.ɫu/ (prefix)
alo-

al·logen /aɫˈɫɔ.d͡ʒen/ /aɫˈɫɔ.ʒen/ /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əɫˈɫɔ.ʒən/ /əˈɫɔ.ʒən/ (adj, masc)
alógeno

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ (n, fem)
alucinação

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ (v)
alucinar
  (intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ (adj, masc)
alucinogénico
  Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ (n, masc)
alucinógeno
  Substància que causa al·lucinacions.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ (n, fem)
alusão

al·lè /aɫˈɫe/ /aˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ (n, masc)
aleno

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ (n, fem)
alergia

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ (adj, masc)
alérgico

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ (adj, masc)
alóctone
  (geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ (adj, masc)
alofone
  De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ (n, masc)
alofone
  Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

al·lògraf /aɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /aˈɫɔ.ɣɾaf/ /əɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /əˈɫɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
alógrafo

alçària /aɫˈsa.ɾi.a/ /əɫˈsa.ɾi.ə/ (n, fem)
altura

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ (n, masc)
fôlego, hálito

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ (n, fem)
alexia

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ (adj, fem)
alíquota

alògic /aˈɫɔ.d͡ʒik/ /aˈɫɔ.ʒik/ /əˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
alógico

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
amabilidade

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ (adj)
amável
  Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.

amablement /aˌma.bɫeˈment/ /aˌma.βɫeˈmen/ /aˌmab.bɫeˈmen/ /əˌma.βɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈment/ (adv)
afavelmente

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ (v)
esconder
  Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ (adj, masc)
escondido

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ (n, masc)
esconderijo

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ (n, fem)
amálgama

amalgamar /a.maɫ.ɣaˈma/ /a.maɫ.ɣaˈmaɾ/ /ə.məɫ.ɣəˈma/ (v)
amalgamar
  Barrejar i unir argent viu (mercuri) amb altres metalls.
  En sentit ampli, barrejar.

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ (adj)
afectado

amanida /a.maˈni.ða/ (n, fem)
salada

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ (n, fem)
amanita

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ (n, neut)
amante
  Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ (v)
amar

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ (v)
molhar-se
  Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.

amarg /aˈmaɾk/ (adj, masc)
amargo
  De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament (adv)
amargamente

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ (n, fem)
amargura

amarinar /a.ma.ɾiˈna/ /a.ma.ɾiˈnaɾ/ /ə.mə.ɾiˈna/ (v)
marinhar

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ (v)
amarrar
  Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ (n, fem)
amazona
  Genet quan és una dona.
  Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ (preposition)
com
  Nexe que indica companyia o inclusió.
  Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ (n, fem)
embaixada

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ (n, masc)
embaixador

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ (adj)
ambos

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ (v)
ambicionar

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ (adv)
ambiciosamente

ambició /am.bi.siˈo/ (n, fem)
ambição

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ (adj, masc)
ambidestro

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ (n, masc)
ambiente
  Aire que envolta un espai concret.
  Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambiental /am.bi.enˈtaɫ/ /əm.bi.ənˈtaɫ/ (adj)
ambiental

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ (adj, masc)
ambíguo

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ (adv)
ambiguamente

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ (adj)
ambivalente

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ (n, fem)
ambivalência

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ (adj, masc)
ambarino

ambre /ˈam.bɾə/ (n, masc)
âmbar
  (invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ (n, fem)
ambrosia

ambulant /am.buˈɫan/ /am.buˈɫant/ /əm.buˈɫan/ /əm.buˈɫant/ (adj)
ambulante
  Que ambula, es passeja, va d'un lloc a un altre.

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
ambulante
  Relatiu al fet de caminar.
  (medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ (n, fem)
ambulância

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ (n, fem)
ameaça

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ (adj, masc)
ameaçador
  Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ (v)
ameaçar

americi /ə.məˈɾi.si/ (n, masc)
amerício

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
americano, norte-americano
  relacionat amb Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ (n, fem)
ametista
  Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ (n, masc)
ametista
  Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ (n, fem)
amêndoa, mígala

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ (n, masc)
anfíbio
  Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amficèlic /aɱ.fiˈsɛ.ɫik/ /əɱ.fiˈsɛ.ɫik/ (adj, masc)
anficélico

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ (n, masc)
anfiteatro

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ (n, masc)
anfitrião

amhàric /aˈma.ɾik/ (n, masc)
amárico

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ (n, masc)
asbesto

amic /aˈmik/ (n, masc)
amigo
  Que té amistat.

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ (adv)
amigavelmente

amigdaloide /a.miɡ.daˈɫɔj.ðe/ /ə.miɡ.dəˈɫɔj.ðə/ (adj)
amigdaloide

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ (n, fem)
amilase

amistançar-se /a.mis.tanˈsaɾ.se/ /ə.mis.tən.sərˈsə/ /ə.mis.tənˈsar.sə/ /ə.mis.tənˈsaɾ.sə/ (v)
amancebar

amistat /a.misˈtat/ (n, fem)
amizade
  Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ (adj, masc)
amigável

amit /aˈmit/ /əˈmit/ (n, masc)
amito

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ (n, fem)
anistia

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ (v)
amnistiar

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ (n, fem)
amnésia

amollir /a.moˈʎi/ /a.moˈʎiɾ/ /ə.moˈʎi/ /ə.muˈʎi/ (v)
amolecer

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ (n, masc)
amonal

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ (v)
admoestar
  Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ (n)
amor
  Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ (n, fem)
amoralidade

amorosament /a.moˌɾo.zaˈmen/ /a.moˌɾo.zaˈment/ /ə.moˌɾo.zəˈment/ /ə.muˌɾo.zəˈmen/ (adv)
amorosamente

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ (v)
amortizar
  Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ (adj, masc)
amoroso

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ (v)
amotinar

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ (n, masc)
ampere

ampit /amˈpit/ (n, masc)
parapeito

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ (n, fem)
largura

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ (adj, masc)
amplo
  Que té unes mides grans en amplària.

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ (v)
ampliar

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ (v)
amplificar

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ (n, fem)
amplitude

amploia /amˈpɫɔ.ja/ /amˈpɫɔ.jɔ/ /əmˈpɫɔ.jə/ (n, fem)
mélétà

ampolla /amˈpo.ʎa/ (n, fem)
garrafa
  Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

ampul·lós /am.puɫˈɫos/ /am.puˈɫos/ /əm.puɫˈɫos/ /əm.puˈɫos/ (adj, masc)
pomposo

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ (n, fem)
amputação

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ (v)
amputar

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ (n, masc)
amuleto, figa

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ (adv)
acima
  En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ (Interjection)
amém

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ (n, fem)
amígdala, tonsila

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ (n, masc)
anacoluto

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ (n, masc)
anacoreta

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ (n, masc)
anacronismo

anacúsia /a.naˈku.zi.a/ /ə.nəˈku.zi.ə/ (n, fem)
anacusia

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ (adj, masc)
anaeróbico
  Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ (n, masc)
anaeróbio
  Organisme que no necessita oxigen per a viure.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ (n, masc)
anagrama

anagramatitzar /a.na.ɣɾa.ma.tiˈd͡za/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈza/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.ɣɾə.mə.tiˈd͡za/ (v)
anagramatizar

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ (n, masc)
analfabeta

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ (n, masc)
analfabetismo

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ (n, fem)
analgesia
  Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ (adj, masc)
analgésico

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
analisar

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
analogia
  (filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ (adv)
analiticamente

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ (adv)
analogicamente

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ (n, fem)
anamnese

anamorf /a.naˈmɔɾf/ /ə.nəˈmɔrf/ (n, masc)
anamorfo

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ (n, masc)
ananás
  Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ (v)
ir
  Moure's d'un lloc a un altre.

anar de farra (v)
salir de farra

anarquia /a.naɾˈki.a/ (n, fem)
anarquia

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ (n, masc)
anarquismo

anarquitzar /a.nar.kiˈd͡za/ /a.naɾ.kiˈza/ /a.naɾ.kiˈzaɾ/ /ə.nər.kiˈd͡za/ (v)
anarquizar
  (transitiu, política) Fer esdevenir anàrquic (que afavoreix l'anarquia en una societat), especialment una situació.

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ (n, fem)
anastomose

anatema /a.naˈte.ma/ /ə.nəˈte.mə/ (n, masc)
anátema

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ (v)
anatematizar

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ (n, fem)
anatomia

anatomitzar /a.na.to.miˈd͡za/ /a.na.to.miˈza/ /a.na.to.miˈzaɾ/ /ə.nə.to.miˈd͡za/ /ə.nə.tu.miˈd͡za/ (v)
anatomizar

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ (adj, masc)
anatómico

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ (adv)
anatomicamente

anca /ˈaŋ.kə/ (n, fem)
anca

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ (adj, masc)
ancião

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ (v)
ancorar

andalús /ən.dəˈɫus/ (adj, masc)
andaluz
  Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andalús /ən.dəˈɫus/ (n, masc)
andaluz
  Natural d’Andalusia.

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ (n, fem)
plataforma
  Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ (adj, masc)
andorrano
  Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ (n, masc)
andorrano
  Natural d’Andorra.

andragogia (n, fem)
andragogia

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ (n, masc)
andrógeno

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ (adj, masc)
andrógino

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ (n, masc)
androide

andí /anˈdi/ (adj, masc)
andino
  Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ (n, masc)
andino
  Persona que habita o és originària dels Andes.

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ (n, masc)
anel
  Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
  Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ (v)
anestesiar

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ (n, fem)
anestesia

anestèsic /a.nesˈtɛ.zik/ /ə.nəsˈtɛ.zik/ (adj, masc)
anestésico

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ (n, masc)
ângulo
  (matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
  (hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ (n, masc)
ângulo reto

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ (n, masc)
anglicismo
  Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglicitzar /aŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ /aŋ.ɡɫi.siˈza/ /aŋ.ɡɫi.siˈzaɾ/ /əŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ (v)
anglicizar

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
anglo-americano
  Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
  Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ (adj)
anglo-saxão
  Relatiu als pobles anglosaxons.
  Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ (n, masc)
anglo-saxão
  Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
  Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ (n, masc)
inglês
  (només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ (n, fem)
angústia

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ (adj, masc)
angola
  Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ (n, masc)
angola
  Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ (n, fem)
angorá

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ (n, fem)
anguielo, enguia

anguila elèctrica (n, fem)
poraquê

angularment /aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ (adv)
angularmente

angèlicament /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ (adv)
angelicalmente

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ (n, fem)
angústia

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ (n, masc)
anelo

anihilar /a.ni.iˈɫa/ /a.ni.iˈɫaɾ/ /ə.ni.iˈɫa/ (v)
aniquilar
  Reduir a no res.
  Destruir o arruïnar enterament.

animació (n, fem)
animação

animal /ə.niˈmaɫ/ (n, masc)
animal

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ (n, neut)
animalista
  (arts) Artista que representa figures d’animals.

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ (v)
animar
  Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

anisar /a.niˈza/ /a.niˈzaɾ/ /ə.niˈza/ (v)
anisar

anisocòria /a.ni.zoˈkɔ.ɾi.a/ /ə.ni.zoˈkɔ.ɾi.ə/ /ə.ni.zuˈkɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
anisocoria

anit /aˈnit/ /əˈnit/ (adv)
noite
  Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ (n, masc)
aniversário
  Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ (n, masc)
ânion, anião

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ (n, masc)
anexação

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ (adj, masc)
anódino

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ (v)
nomear, chamar
  Posar nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ (v)
anonimizar

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ (adj)
anormal

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ (n, fem)
anormalidade

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ (n, fem)
anorexia

anorèxia nerviosa (n, fem)
anorexia nervosa

anquilosar /aŋ.ki.ɫoˈza/ /aŋ.ki.ɫoˈzaɾ/ /əŋ.ki.ɫoˈza/ /əŋ.ki.ɫuˈza/ (v)
anquilosar

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ (n, fem)
alça
  Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ (n, fem)
ansiedade

ansiogen /an.siˈɔ.d͡ʒen/ /an.siˈɔ.ʒen/ /ən.siˈɔ.ʒən/ (adj, masc)
ansiogénico

ansiosament /an.siˌo.zaˈmen/ /an.siˌo.zaˈment/ /ən.siˌo.zəˈmen/ /ən.siˌo.zəˈment/ (adv)
ansiosamente

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ (adj, masc)
ansioso

ant /ˈan/ /ˈant/ (n, masc)
alce
  Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
couro
  Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ (n, fem)
antena
  Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
  Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
  (voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
  (nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ (v)
antepor
  Posar davant.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ (n, masc)
anterídio

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ (adj)
anterior

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ (adv)
anteriormente

anterozoide /an.te.ɾoˈzɔj.ðe/ /ən.tə.ɾoˈzɔj.ðə/ /ən.tə.ɾuˈzɔj.ðə/ (n, masc)
anterozoide

antibiosi /an.ti.biˈɔ.zi/ /ən.ti.βiˈɔ.zi/ (n, fem)
antibiose

antibiòtic (n, masc)
antibiótico

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ (n, masc)
anticapitalismo

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ (n, fem)
antecipação

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ (v)
antecipar
  Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.
  (pronominal) Avançar-se a algú altre.

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ (adj)
anticlerical

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ (adj)
anticoagulante

anticolinèrgic /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ˌan.ti.ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ (adj)
anticolinérgico

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ (n, masc)
anticomunismo

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
anticonstitucionalmente

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ (n, masc)
anticorpo

antiestètic /ˌan.ti.esˈtɛ.tik/ /ˌan.tisˈtɛ.tik/ (adj, masc)
antiestético

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ (n, masc)
antifascismo

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ (n, masc)
antifeminismo

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ (adv)
antigamente

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ (n, fem)
antiguidade

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ (adj, masc)
antilhano
  Relatiu o pertanyent a les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ (n, masc)
antilhano
  Persona que habita o és originària de les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ (n, masc)
antimónio, antimônio

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ (n, masc)
antineutrão

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ (n, fem)
antipartícula

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ (n, fem)
antipatia

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ (n, masc)
antiprotão

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ (n, masc)
antiquark

antiraquític /ˌan.ti.raˈki.tik/ /ˌan.ti.rəˈki.tik/ (adj, masc)
antirraquítico

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ (n, masc)
antissemitismo, anti-semitismo

antitèticament /an.tiˌtɛ.ti.kaˈmen/ /an.tiˌtɛ.ti.kaˈment/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈment/ (adv)
antiteticamente

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
antologia

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ (n, fem)
antonomásia

antracnosi /an.tɾaŋˈnɔ.zi/ /an.tɾaɡˈnɔ.zi/ /ən.tɾəŋˈnɔ.zi/ (n, fem)
antracnose

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ (n, masc)
antro
  (anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ (n, masc)
antropocentrismo

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
antropologia

antropotopònim /an.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾu.pu.tuˈpɔ.nim/ (n, masc)
antropotopónimo, antropotopônimo

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ (n, masc)
antropónimo, antropônimo

antàrtic /ənˈtar.tik/ (adj, masc)
antártico
  Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ (n, masc)
antídoto

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ (n, masc)
antílope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ (n, neut)
antípoda
  (sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
  Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ (adj, masc)
antônimo
  Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ (adj)
anual

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ (adv)
anualmente

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ (adj)
anelar
  Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lació /a.nu.ɫa.siˈo/ /a.nuɫ.ɫa.siˈo/ /ə.nu.ɫə.siˈo/ /ə.nuɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
cancelamento

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ (v)
anular
  Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ (n, masc)
anúncio
  Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
anúncio, publicidade
  Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ (n, neut)
anunciador
  Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
anunciante
  Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ (v)
anunciar
  Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ (n, masc)
ânus

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ (n, fem)
anchova

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ (n, masc)
ano
  Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs (n, masc)
ano bissexto

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ (n, masc)
cordeiro

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ (n, masc)
anos
  Forma plural de any.

anys i panys (n)
faz tempo

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ (adj, masc)
análogo

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ (n, fem)
análise
  Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ (adv)
analogamente

anàrquicament /aˌnar.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈment/ /əˌnar.ki.kəˈmen/ /əˌnaɾ.ki.kəˈment/ (adv)
anarquicamente

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ (n, fem)
anedota

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ (n, fem)
anemia

anís /aˈnis/ /əˈnis/ (n, masc)
anis
  Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
  Confit petit.

anòmalament /aˌnɔ.ma.ɫaˈmen/ /aˌnɔ.ma.ɫaˈment/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈmen/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈment/ (adv)
anomalamente

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ (adj, masc)
anónimo
  Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ (adv)
anonimamente

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ (n, fem)
aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ (v)
apagar, desligar
  Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ (n, masc)
montra, vitrine
  Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat /a.paˈɾat/ /ə.pəˈɾat/ (n, masc)
aparato

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ (v)
estacionar

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ (n, masc)
aparelho
  Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
  Pompa, ostentació.

aparell digestiu (n, masc)
aparelho digestivo

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ (v)
aparentar

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ (adv)
aparentemente

aparetre /a.paˈɾe.tɾe/ /ə.pəˈɾə.tɾə/ /ə.pəˈɾɛ.tɾə/ (v)
aparatar

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ (n, fem)
aparição

apart /aˈpaɾt/ /əˈpaɾt/ (n, masc)
aparté

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ (v)
aparecer
  Presentar-se a la vista impensadament.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ (adv)
apaixonadamente

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ (n, fem)
apatia

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ (v)
remendar

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ (v)
apedrejar
  Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apel·lable /a.peɫˈɫa.bɫe/ /a.peɫˈɫab.bɫe/ /a.peˈɫa.βɫe/ /ə.pəɫˈɫab.bɫə/ /ə.pəˈɫa.βɫə/ (adj)
apelável

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
apelação
  (dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ (v)
apelar
  Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ (n, masc)
aperitivo
  Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api (n, masc)
aipo

apiculat /a.pi.kuˈɫat/ /ə.pi.kuˈɫat/ (adj, masc)
apiculado

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ (n, masc)
apicultor

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ (v)
aplanar
  Posar plana una superfície.
abater
  Atordir, deixar postrat.

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ (n, masc)
aplauso

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ (v)
aplaudir

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ (n, neut)
boleiro

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
aplicabilidade

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
aplicação

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ (v)
aplicar
  Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
  Destinar alguna cosa a algun ús.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ (n, fem)
apocalipse

apocopar /a.po.koˈpa/ /a.po.koˈpaɾ/ /ə.po.koˈpa/ /ə.pu.kuˈpa/ (v)
apocopar

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ (n, masc)
apogeu
  Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
  Període culminant, de màxim vigor.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ (v)
apologizar

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ (n, fem)
aponeurose

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ (n, fem)
apoplexia

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ (n, fem)
apoptose

aporofòbia /a.po.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.po.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
aporofobia

aportació /a.poɾ.ta.siˈo/ /ə.poɾ.tə.siˈo/ /ə.pur.tə.siˈo/ (n, fem)
contribuição

aposentar /a.po.zenˈta/ /a.po.zenˈtaɾ/ /ə.po.zənˈta/ /ə.pu.zənˈta/ (v)
aposentar

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
aposição

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ (n, fem)
aposta

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ (v)
apostar
  Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.
posicionar
  Situar a l'aguait.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ (v)
apostatar

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ (v)
apostrofar
  Escriure un apòstrof.
  Dirigir un apòstrofe a algú.

apostòlicament /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /ə.posˌtɔ.ɫi.kəˈment/ /ə.pusˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ (adv)
apostolicamente

apotecari /a.po.teˈka.ɾi/ /ə.po.təˈka.ɾi/ /ə.pu.təˈka.ɾi/ (n, masc)
boticário

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ (n, masc)
apotécio

apreciablement /a.pɾe.siˌa.bɫeˈment/ /a.pɾe.siˌa.βɫeˈmen/ /a.pɾe.siˌab.bɫeˈmen/ /ə.pɾə.siˌa.βɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈment/ (adv)
apreciavelmente

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ (n, fem)
apreciação
  Acte o efecte d'apreciar.
  (esports de pilota) Decisió presa per un àrbitre, d'acord amb el seu criteri, sobre una acció de joc.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ (v)
apreciar
  Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
  Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

apregonar /a.pɾe.ɣoˈna/ /a.pɾe.ɣoˈnaɾ/ /ə.pɾə.ɣoˈna/ /ə.pɾə.ɣuˈna/ (v)
afundar
  Fer més pregon, aprofundir.
aprofundar
  Anar ben endins.

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ (v)
apreender
  Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ (v)
aprender

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
aprendizagem

aprenentatge electrònic (n, masc)
aprendizagem electrónica

apressar /a.pɾeˈsa/ /a.pɾeˈsaɾ/ /ə.pɾəˈsa/ (v)
apressar

apressori /a.pɾeˈsɔ.ɾi/ /ə.pɾəˈsɔ.ɾi/ (n, masc)
apressório

aprestar /a.pɾesˈta/ /a.pɾesˈtaɾ/ /ə.pɾəsˈta/ (v)
aprestar

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ (v)
adelgaçar
  Fer tornar més prim.

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ (v)
aproveitar
  Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ (v)
aprofundar

apropiadament /a.pɾo.piˌa.ðaˈmen/ /a.pɾo.piˌa.ðaˈment/ /ə.pɾo.piˌa.ðəˈment/ /ə.pɾu.piˌa.ðəˈmen/ (adv)
apropriadamente

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ (n, fem)
aprovação

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ (v)
aprovar
  Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ (adv)
aproximadamente

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ (n, fem)
aptidão

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ (n, masc)
ponteiro
  (informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ (v)
almejar
  Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ (v)
apunhalar

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ (v)
esmurrar

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ (adj, masc)
apático

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ (adv)
apaticamente

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ (n, masc)
apêndice
  Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ku.pə/ (n, fem)
apócope

apòcrifament /aˌpɔ.kɾi.faˈmen/ /aˌpɔ.kɾi.faˈment/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈmen/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈment/ (adv)
apocrifamente

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ (n, fem)
apófise
  (anatomia) Protuberància normalment en un os.
  (botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ (n, masc)
apóstolo

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ (n, fem)
aguarela

aquarel·lista /a.kwa.ɾeɫˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeɫˈɫis.te/ /a.kwa.ɾeˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeˈɫis.te/ /ak.kwe.ɾeˈɫis.ta/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫis.tə/ /ə.kwə.ɾəˈɫis.tə/ (n, neut)
aquarelista

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ (n, masc)
aquário
  Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquissar /a.kiˈsa/ /a.kiˈsaɾ/ /ə.kiˈsa/ (v)
atiçar

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ (adj, masc)
aquático

aquí /aˈki/ (adv)
aqui
  En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aquós /aˈkwos/ /əˈkwos/ (adj, masc)
aquoso

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ (n, masc)
aqueduto

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ (n, masc)
aquífero

ara /ˈa.ɾa/ (adv)
agora

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ (n, masc)
arabesco

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
arabização

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ (n, fem)
arado

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ (adj, masc)
aragonês
  Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ (n, masc)
aragonês
  (només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ (adj, masc)
aramaico
  Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ (n, masc)
arameano
  Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
aramaico, arameu
  (només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
  La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ (n, fem)
aranha
  Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ (n, masc)
abrunheiro
  Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ (n, masc)
tarifa

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ (n, masc)
aranês
  (només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ (n, masc)
araona

arapaho (n, neut)
arapaho
  (masculí singular) Llengua de la família algonquina parlada en l’àrea tribal xeiene-arapaho d’Oklahoma i en la reserva Wind River de Wyoming.

arawak /a.ɾaˈwak/ /ə.ɾəˈwak/ (n, masc)
arawak
  Llengua del grup arauac parlada a Guyana, el Surinam i la Guaiana Francesa.

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ (v)
arbitrar

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ (adj, masc)
arbitrário
  Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ (adv)
arbitrariamente

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ (n, masc)
medronheiro

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ (n, masc)
árvore
  (botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
  (informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre binari (n, masc)
árvore binária

arbre de l'amor (n, masc)
olaia

arbust /aɾˈbust/ (n, masc)
arbusto

arc (n, masc)
arco
  Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
  Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ (adj, masc)
arcaico

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ (n, masc)
arcaísmo
  En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ (v)
arcaizar

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ (n, masc)
arconte

arcosaure /ər.kuˈzaw.ɾə/ /əɾ.koˈzaw.ɾə/ (n, masc)
arcossauro

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ (adj)
ardente

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ (n, masc)
arquidiácono

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ (n, masc)
truque
  Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ (n, fem)
arena
  Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ (n, masc)
arenque
  Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arengar /a.ɾeŋˈɡa/ /a.ɾeŋˈɡaɾ/ /ə.ɾəŋˈɡa/ (v)
arengar

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ (n, fem)
aresta

argamassa /aɾ.ɣaˈma.sa/ /ər.ɡəˈma.sə/ (n, fem)
argamassa

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ (n, masc)
prata

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ (v)
argentear
  Guarnir alguna cosa amb plata.
  Donar color semblant al de la plata.

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ (adj, masc)
prateado

argentí /ər.ʒənˈti/ (adj, masc)
argentino
  Que fa el so o té el color de plata.
  Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ (n, masc)
argentino
  Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ (n, fem)
argila

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ (n, masc)
gíria, jargão

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ (n, masc)
argumento

arguïble /ar.ɣuˈib.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.βɫe/ /ər.ɡuˈi.βɫə/ /ər.ɡuˈib.bɫə/ /əɾ.ɣuˈib.bɫə/ (adj)
argumentável

argó /ərˈɡo/ (n, masc)
árgon, argônio

ari /ˈa.ɾi/ (adj, masc)
ariano

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ (n, masc)
aríete

aristocratitzar /a.ɾis.to.kɾa.tiˈd͡za/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈza/ /a.ɾis.to.kɾa.tiˈzaɾ/ /ə.ɾis.to.kɾə.tiˈd͡za/ /ə.ɾis.tu.kɾə.tiˈd͡za/ (v)
aristocratizar

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ (adj, masc)
aristocrático

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ (adv)
aristocraticamente

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ (n, neut)
aristocrata

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ (n, fem)
aritmética

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ (adv)
aritmeticamente

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ (adj, masc)
arrizotónico

arma /ˈaɾ.ma/ (n, fem)
arma
  Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca (n, fem)
arma branca

arma de destrucció massiva (n, fem)
arma de destruição em massa
  Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ (n, fem)
armada

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ (n, masc)
tatu

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ (n, fem)
armadura
  Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ (v)
armar
  Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ (n, masc)
armário

armeni /ərˈmɛ.ni/ (adj, masc)
armênio, arménio

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ (n, fem)
colete

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ (n, fem)
mariposa, traça
  Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ (n)
aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ (n, fem)
harpa

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ (n, masc)
arpejo

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ (v)
arpoar

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ (n, masc)
arpão

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ (n, masc)
arcebispo

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ (v)
arquear
  Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
arqueologia

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
arqueológico

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ (n, masc)
arqueiro
  Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ (n, masc)
arqueólogo

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ (n, masc)
arquiteto, arquitecto

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ (n, fem)
arquitetura, arquitectura
  Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ (n, masc)
arquitrave

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ (n, fem)
arquivolta

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ (n, fem)
brinco

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ (v)
encurralar
  Posar alguna cosa en un racó.

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ (adj, masc)
imprudente

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ (v)
empanar
  Banyar un aliment en un líquid fet principalment de farina i ou perquè després, en fregir-lo, quedi una capa cruixent.

arrel /aˈrɛɫ/ (n, fem)
raiz
  Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada (n, fem)
raiz quadrada

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ (v)
enraizar
  Fer arrels els arbres i plantes.

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ (v)
arrancar
  Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.
  Partir, començar a moure's.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ (n, masc)
prisão

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ (v)
prender

arriar /a.riˈa/ /a.riˈaɾ/ /ə.riˈa/ (v)
arriar
  (nàutica) Afluixar o deixar córrer els caps per baixar veles o banderes.

arribada /a.riˈba.ða/ (n, fem)
chegada
  Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ (v)
chegar
  Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ (v)
arriscar

arrissar /a.riˈsa/ /a.riˈsaɾ/ /ə.riˈsa/ (v)
frisar

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ (v)
arredondar
  Fer rodona una cosa.
  (matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ (adj)
arrogante

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ (adv)
arrogantemente

arromangar /a.ro.maŋˈɡa/ /a.ro.maŋˈɡaɾ/ /ə.ro.məŋˈɡa/ /ə.ru.məŋˈɡa/ (v)
arregaçar
  Replegar o tirar amunt les mànigues.

arronsar les espatlles (v)
dar de ombros

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ (n, masc)
arrozal

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ (v)
arrastar
  Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ (n, fem)
arrozeira

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ (n, fem)
ruga
  Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ (v)
amassar

arròs /aˈrɔs/ (n, masc)
arroz

arsènic /ərˈsɛ.nik/ (n, masc)
arsénio

art (n)
arte
  Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
  Recreació d'una realitat amb obres creades

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ (n, masc)
artefato

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ (n, masc)
nó

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ (adj)
arterial

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ (n, fem)
arteríola

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ (n, fem)
arteriosclerose

arterioscleròtic /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.tik/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.tik/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.tik/ (adj, masc)
arterioesclerótico

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ (n, fem)
arterite

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ (n, fem)
artesanato

artesà /aɾ.teˈza/ (n, masc)
artesão
  Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ (n, masc)
artigo
  En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
  Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ (n, fem)
articulação
  Acció o efecte d'articular.
  Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articuladament /ar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /ər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /əɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ (adv)
articuladamente

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ (adj)
artificial

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ (adv)
artificialmente

artillar /ar.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎa/ /aɾ.tiˈʎaɾ/ /ər.tiˈʎa/ (v)
artilhar

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ (n, fem)
artilharia

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ (n, neut)
artista

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ (n, fem)
artrite

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ (n, fem)
artrose

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ (n, fem)
artéria
  (anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar (n, fem)
artéria pulmonar

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ (adj, masc)
artístico

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ (adv)
artisticamente

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ (n, masc)
arquiduque

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ (n, fem)
arquiduquesa

arxillaüt /ˌar.ʃi.ʎəˈut/ /ˌaɾ.t͡ʃi.ʎaˈut/ (n, masc)
arquilaúde

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ (n, masc)
arquipélago

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ (n, masc)
arquivo
  Lloc de conservació i consulta de documentació.

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ (n, fem)
aréola
  Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ (n, masc)
ás
  (jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
  Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ (n, masc)
amianto

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ (v)
ascender
  Anar cap amunt.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ (n, fem)
ascensão
  Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ (n, masc)
ascensor, elevador

ascomicet /as.ko.miˈset/ /əs.ko.miˈsɛt/ /əs.ku.miˈsɛt/ (n, masc)
ascomiceto

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ (adj, masc)
ascético

ase /ˈa.zə/ (n, masc)
burro
  (mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).
  Persona poc intel·ligent, estúpid.

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ (n, masc)
asfalto

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ (n, fem)
asfixia

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ (n, masc)
asilo
  Lloc protegit per als perseguits.
  Establiment on s'acull persones necessitades.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ (n, fem)
assimetria

asimètricament /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ (adv)
assimetricamente

asiàtic /a.ziˈa.tik/ (adj, masc)
asiático
  Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ (n, masc)
asiático
  Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ (n, fem)
asma

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ (n, masc)
aspecto

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ (v)
aspergir

aspiració (n, fem)
aspiração

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ (n, fem)
aspirador

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ (v)
aspirar
  (intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
  (transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ (adj, masc)
áspero
  De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ (v)
saborear
  Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ (n, masc)
ensaio
  Acció que serveix per posar a prova una idea.
  Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ (v)
ensaiar

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ (n, masc)
agressão

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ (v)
agredir

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ (adj, masc)
assamês
  Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ (n, masc)
assamês
  (només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ (v)
assassinar

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ (n, masc)
assassínio, assassinato

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ (n, masc)
assassino, homicida
  Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ (v)
secar
  Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ (adj, masc)
sequioso
  Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ (n, fem)
assembléia

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ (n, masc)
assentamento

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ (adj, masc)
assertivo
  Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ (n, masc)
assédio

assetjament psicològic (n, masc)
assédio moral

assetjament sexual (n, masc)
assédio sexual

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ (v)
assediar
  Encerclar una plaça forta per combatre-la.
oprimir
  Amenaçar, importunar amb insistència.

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ (adj, masc)
assíduo

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ (n, fem)
matéria

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ (n, fem)
assimilação
  (sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
  (psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ (v)
assimilar
  Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ (adj, masc)
assírio
  Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ (n, masc)
assírio
  Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
  (masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ (v)
assistir

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ (n, fem)
assistência
  El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
  (esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
  (beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.
  (hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ (n, fem)
associação

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ (v)
associar

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ (v)
assumir

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ (n, masc)
assunto
  Tema o argument d'una obra.

ast /ˈast/ (n, masc)
espeto

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ (adj)
asteca
  Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ (n, neut)
asteca
  (històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ (n, masc)
asterisco

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ (n, masc)
asteroide, asteróide

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ (n, masc)
astrolábio
  Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
astrologia

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ (n, neut)
astronauta

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
astronomia

astronòmicament /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /əs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /əs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ (adv)
astronomicamente

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ (n, masc)
astrólogo

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ (n, masc)
astrônomo

asturià (adj, masc)
asturiano
  Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ (adj, masc)
astuto

astutament /asˌtu.taˈmen/ /asˌtu.taˈment/ /əsˌtu.təˈmen/ /əsˌtu.təˈment/ (adv)
astutamente

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ (n, fem)
astúcia

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ (adj, masc)
asséptico

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ (n, fem)
assintota, assímptota

atac /aˈtak/ /əˈtak/ (n, masc)
ataque
  En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
  (esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ (v)
atacar
  Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ (n, masc)
atavismo

ateisme /a.teˈiz.me/ (n, masc)
ateísmo

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ (v)
atentar

atenció /a.ten.siˈo/ (n, fem)
atenção
  Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

ateneu (n, masc)
ateneu

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ (adj, masc)
atento, atencioso
  Que posa atenció, interès, cura.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ (adv)
atentamente, atenciosamente

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ (v)
aterrar

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ (n, masc)
aterragem

atetosi /a.teˈtɔ.zi/ /ə.təˈtɔ.zi/ (n, fem)
atetose

ateu /aˈtɛw/ (adj, masc)
ateu

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ (v)
atiçar
  Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atjeh /aˈt͡ʃe/ (n, masc)
achinês
  Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ (n, masc)
atlas
  Col·lecció de mapes.
  (anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ (n, neut)
atleta

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ (n, masc)
atletismo

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ (adj, masc)
atlético

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ (n, fem)
atmosfera
  Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ (v)
atomizar

atorgar /a.torˈɣa/ /a.toɾˈɣa/ /a.toɾˈɣaɾ/ /ə.toɾˈɣa/ /ə.turˈɣa/ (v)
conceder

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ (v)
atracar
  (nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
assaltar
  Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ (n, fem)
atração

atracció estètica (n, fem)
atração estética

atracció intel·lectual (n, fem)
atração intelectual

atracció platònica (n, fem)
atração platónica

atracció romàntica (n, fem)
atração romântica

atracció sensual (n, fem)
atração sensual

atracció sexual (n, fem)
atração sexual

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ (adj, masc)
atrativo
  Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ (v)
apanhar

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ (v)
atrair

atribució /a.tɾi.βu.siˈo/ /ə.tɾi.βu.siˈo/ (n, fem)
atribuição

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ (v)
atrofiar

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ (v)
atropelar

atroç /aˈtɾos/ (adj)
atroz

atroçment /aˌtɾɔzˈmen/ /aˌtɾɔzˈment/ /əˌtɾɔzˈmen/ /əˌtɾɔzˈment/ (adv)
atrozmente

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ (n, fem)
atrofia

atur /aˈtuɾ/ (n, masc)
desemprego
  Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturada /a.tuˈɾa.ða/ (n, fem)
defesa
  (esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ (v)
parar
  Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ (n, fem)
acha
  Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ (Interjection)
atchim

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ (n, fem)
azeviche

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ (n, fem)
azagaia, zagaia
  Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ (n, masc)
acaso

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ (n, masc)
rua sem saída
  Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ (n, masc)
azul

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ (adj, masc)
atávico

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ (n, fem)
ataxia

au-pair /oˈpɛr/ (n, neut)
au pair

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ (adj)
audaz

audició /aw.ði.siˈo/ /əw.ði.siˈo/ (n, fem)
audição
  Acció d’oir.

audiollibre /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾe/ /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.βɾə/ (n, masc)
audiolivro

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ (adj)
audiovisual
  Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ (n, masc)
audiovisual
  Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
auditório

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ (n, masc)
aparelho auditivo

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ (n, masc)
aumento

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ (v)
aumentar

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ (n, masc)
aumentativo

augurar /aw.ɣuˈɾa/ /aw.ɣuˈɾaɾ/ /əw.ɣuˈɾa/ (v)
augurar

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ (n, masc)
augúrio, agouro

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ (n, masc)
auricular

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ (n, fem)
aurora

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ (n, fem)
aurícula
  Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auró blanc (n, masc)
acer menor
  Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ (v)
auscultar

auster /awsˈteɾ/ /əwsˈter/ (adj, masc)
austero

austerament /awsˌte.ɾaˈmen/ /awsˌte.ɾaˈment/ /əwsˌte.ɾəˈmen/ /əwsˌte.ɾəˈment/ (adv)
austeramente

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ (adj)
austral

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ (adj, masc)
australiano
  Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ (n, masc)
australiano
  Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ (adj, masc)
austríaco
  Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ (n, masc)
austríaco
  Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ (v)
autenticar

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ (n, fem)
autenticidade

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ (adj)
autista
  Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ (n, neut)
autista
  Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
autobiografia

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ (n, masc)
autocarro, ônibus

autobús escolar (n, masc)
autocarro escolar

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ (n, masc)
autocarro

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ (n, fem)
autoclave

autoclavatge /ˌaw.to.klaˈba.d͡ʒe/ /ˌaw.to.klaˈva.d͡ʒe/ /ˌaw.to.kləˈvad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈbad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈvad.ʒə/ (n, masc)
autoclavagem

autoconsum /ˌaw.to.konˈsum/ /ˌaw.tu.kunˈsum/ (n, masc)
autoconsumo

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ (n, masc)
auto-controle

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ (n, masc)
autodidata

autoexigència /ˌaw.to.eɡ.ziˈd͡ʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.eɡ.ziˈʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
autoexigência

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ (n, masc)
autogolo

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ (adj)
autoimune

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ (v)
automatizar

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ (adj, masc)
automático

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ (adv)
automaticamente

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
autonomia

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ (n, masc)
auto-ódio

autopassada /ˌaw.to.paˈsa.ða/ /ˌaw.tu.pəˈsa.ðə/ (n, fem)
drible da vaca

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ (n, fem)
autoestrada, auto-estrada

autoquarantena /ˌaw.to.kwa.ɾenˈte.na/ /ˌaw.to.kwə.ɾənˈtə.nə/ /ˌaw.tu.kwə.ɾənˈtɛ.nə/ (n, fem)
autoquarentena

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ (n, masc)
autor

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ (n, masc)
autorretrato

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ (adj, masc)
autoritário

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ (n, masc)
autoritarismo

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ (n, fem)
autoridade

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
autorização

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ (v)
autorizar

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ (adj, masc)
autêntico

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ (adv)
autenticamente

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ (n, neut)
autocrata

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ (adj, masc)
autóctone

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
autógrafo

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ (n, masc)
autômato

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ (adj, masc)
autónomo

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ (n, fem)
autópsia

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ (adj, masc)
autotrófico

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ (n, masc)
autótrofo

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ (adj)
auxiliar
  Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

aval /aˈvaɫ/ /aˈβaɫ/ /əˈvaɫ/ /əˈβaɫ/ (n, masc)
aval

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ (adv)
abaixo

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ (v)
revoltar

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ (n, fem)
avaliação

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ (v)
avaliar
  Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
vantagem
  Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ (adv)
vantajosamente

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ (n, masc)
antebraço

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ (n, fem)
vanguarda
  Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
  Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ (v)
avançar
  (esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
  (beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ (adj, masc)
avarento

avarca /aˈvaɾ.ka/ /aˈβar.ka/ /aˈβaɾ.ka/ /əˈvaɾ.kə/ /əˈβar.kə/ (n, fem)
abarca

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ (n, fem)
avaria
  Fallada mecànica.

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ (n, masc)
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ (n, fem)
avelã

avemaria /ˌaˌve.maˈɾi.a/ /ˌaˌve.məˈɾi.ə/ /ˌaˌβe.maˈɾi.a/ /ˌaˌβe.məˈɾi.ə/ (n, fem)
ave-maria

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ (n, masc)
abismo

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ (n, fem)
aventura
  Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventurar /a.ven.tuˈɾaɾ/ /a.βen.tuˈɾa/ /ə.vən.tuˈɾa/ /ə.βən.tuˈɾa/ (v)
aventurar-se

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ (n, masc)
progresso
  Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ (v)
embaraçar
  (pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ (n, fem)
aversão
  Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ (n, masc)
abeto

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ (n, masc)
avô
  Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
  En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ (n, fem)
aviação

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ (adv)
logo

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ (n, fem)
avenida

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ (n)
aves domésticas

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ (n, masc)
avós
  (especialment en plural) ascendents, avantpassats

avituallar /a.vi.tu.aˈʎaɾ/ /a.βi.tu.aˈʎa/ /ə.vi.tu.əˈʎa/ /ə.βi.tu.əˈʎa/ (v)
abastecer

avivar /a.viˈvaɾ/ /a.βiˈβa/ /ə.viˈva/ /ə.βiˈβa/ (v)
avivar

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ (n, masc)
avião, aeroplano

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ (n, masc)
tédio

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ (v)
aborrecer
  Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ (adj)
aborrecido

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ (n, masc)
aborto

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ (v)
abortar

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ (adv)
hoje
  En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ (n, masc)
avéstico

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ (n, masc)
aviso
  (nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ (n, masc)
axioma

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ (n, masc)
áxis

axó /akˈso/ /əkˈso/ (n, masc)
axónio

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ (n, masc)
isolante

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ (v)
isolar

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ (adj, masc)
isolado

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ (adj, masc)
aórtico

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ (adj, masc)
bobo

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ (n, masc)
bacalhau

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ (adj)
bacanal

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ (n, fem)
bachata
  Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ (n, masc)
bacilo

bacil·lar /ba.siɫˈɫaɾ/ /ba.siˈɫaɾ/ /bə.siɫˈɫar/ /bə.siɫˈɫaɾ/ /bə.siˈɫar/ (adj)
bacilar

bacil·liforme /ba.si.ɫiˈfoɾ.me/ /ba.siɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /bə.si.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ (adj)
bacilar

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ (n, fem)
albacora

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
bactéria

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ (n, masc)
bocejo
  Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ (v)
bocejar

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ (v)
embasbacar-se
  Mirar encuriosit, abstret.

badia /baˈði.a/ (n, fem)
baía, golfo

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ (n, masc)
bafut

bagatel·la /ba.ɣaˈtɛ.ɫa/ /ba.ɣaˈtɛ.ɫɛ/ /ba.ɣaˈtɛɫ.ɫa/ /bə.ɣəˈtɛ.ɫə/ /bə.ɣəˈtɛɫ.ɫə/ (n, fem)
bagatela

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ (n, masc)
baú

bai /ˈbaj/ (adj, masc)
alazão

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ (n, fem)
baga

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ (n, fem)
baioneta

baix /ˈbajʃ/ (adj, masc)
baixo
  De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ (adv)
baixo
  A poca altura.

baix alemany (n, masc)
baixo alemão

baix elèctric (n, masc)
baixo, baixo elétrico

baix relleu (n, masc)
baixo-relevo

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ (n, fem)
baixa
  Víctima de la guerra que ja no pot combatre, perquè ha mort o ha estat greument ferida.

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ (n, fem)
declive
  Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ (v)
baixar
  (informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ (adj, masc)
bachquir
  Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ (n, masc)
bachquir
  Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
  (només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ (n, masc)
baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ (n, masc)
bakoko

bala /ˈba.ɫa/ (n, fem)
bala
  Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
  Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada (n, fem)
balada

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ (n, fem)
alandro

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ (n, fem)
balalaica

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ (n, masc)
balanço
  Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ (n, fem)
balança
  Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança comercial (n, fem)
balança comercial

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ (v)
balbuciar

balcanitzar /baɫ.ka.niˈd͡za/ /baɫ.ka.niˈza/ /baɫ.ka.niˈzaɾ/ /bəɫ.kə.niˈd͡za/ (v)
balcanizar

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ (adj, masc)
balcânico
  Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ (n, masc)
balcânico
  Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ (n, masc)
sacada, balcão

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ (n, fem)
pião

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ (n, fem)
baleia, cetáceo
  (mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep (n, fem)
baleia-jubarte

balena grisa (n, fem)
baleia-cinzenta

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ (n, masc)
baleeiro
  Pescador de balenes.
  Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ (n, masc)
baile

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ (v)
dançar

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ (n, fem)
besta
  Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ (n, masc)
balñaei

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ (n, masc)
baluchi

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ (adj, masc)
balístico

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ (n, fem)
balística

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ (n, neut)
bambara
  (masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ (n, masc)
bambu

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ (n, masc)
bamun

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ (adj)
banal

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ (v)
banalizar

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ (adv)
banalmente

banana /baˈna.na/ (n, fem)
banana

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ (n, masc)
banco
  Seient estret i llarg per a més de dues persones.
  Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ (n, fem)
bandeira
  Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ (n, fem)
cinta
  Bandera petita amb emblemes.
  Pal per a assenyalar punts d’un terreny.
  Cartell o tela suspès amb una inscripció.

banderó de córner (n, masc)
bandeirinha de escanteio

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ (n, masc)
salteador
  Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ (n, masc)
bandoneón

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ (n, fem)
bandura

bandúrria /banˈdu.ri.a/ (n, fem)
bandurra

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ (n, masc)
banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ (n, masc)
banquete

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ (n, fem)
banco

bany (n, masc)
banheiro, banho
  Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
  Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
  Exposició a les radiacions.

bany maria (n, masc)
banho-maria

banya /ˈba.ɲa/ (n, fem)
corno, chifre
  Apèndix ossi d'alguns animals.
inchaço
  (col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ (v)
banhar, molhar

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ (n, fem)
banheira

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ (adj, masc)
cornudo
  Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ (n, masc)
ébano

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ (n, masc)
baptismo, batismo
  Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc (n, masc)
batismo de fogo

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ (n, fem)
baquelite

bar /ˈbar/ (n, masc)
bar
  Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ (n, fem)
luta
  Acte de barallar-se.
baralho
  Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ (v)
querelar
  (pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ (n, fem)
corrimão

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ (adj, masc)
barato
  De poc preu.

barb /ˈbarp/ (n, masc)
barbo
  Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ (n, fem)
barba
  Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
  (ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
  Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ (n, fem)
barbacá
  Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ (adj, masc)
imberbe

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ (n, masc)
barbarismo
  Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ (n, masc)
barbeiro

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ (n, fem)
queixo
  Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ (n, fem)
falatório

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ (n, fem)
barca, barco
  Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ (adj, masc)
barcelonense
  Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ (n, masc)
barcelonense
  Originari de Barcelona.

bari (n, masc)
bário

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ (n, masc)
bárion

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ (n, masc)
roupão

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ (n, fem)
baronesa

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ (n, fem)
baronato
  Territori que antigament era governat per un baró.
  Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ (n, fem)
barra
  Peça recta i llarga de secció uniforme.

barraca /baˈra.ka/ (n, fem)
barraca
  Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ (v)
riscar
  Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ (n, fem)
poleiro
  Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ (n, fem)
barreira

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ (n, masc)
chapéu
  Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri (n, masc)
bairro
  Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ (n, fem)
barricada

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ (v)
estrumpfar

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ (n, masc)
estrumpfe, estrunfe
  En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ (n, masc)
barítono

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ (n, masc)
barômetro

baró /baˈɾo/ (n, masc)
barão
  Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ (n, masc)
bazar
  Mercat públic del Pròxim Orient.

basc (n, masc)
basco
  (masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ (n, fem)
fundamento
  Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
base
  Recinte militar.

base de coneixements (n, fem)
base de conhecimento

base de dades (n, fem)
banco de dados

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ (n, masc)
basídio

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ (n, masc)
básquete

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ (n, masc)
poça
  Capa de líquid vessat al terra.

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ (v)
bastar

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ (adj)
ilegítimo
  Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ (n, masc)
bastardo
  Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ (n, fem)
andaime

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ (v)
esbordoar

bastonet de la retina (n, masc)
bastonete

bastó /basˈto/ (n, masc)
bengala
  Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ (n, fem)
basílica

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ (n, masc)
badalo
  Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ (n, fem)
batalha
  Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ (v)
batalhar
  Lluitar en les batalles.
  Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ (n, masc)
batalhão

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ (n, masc)
batedor
  Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.
  (beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ (n, fem)
liquidificador
  (cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ (n, fem)
bateria
  Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
  Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
  (beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batiport /ˌba.tiˈpɔrt/ (n, masc)
batiporte
  Peça que tanca les portelles del canons en els vaixells de guerra.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ (v)
bater
  Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
  debatre
  Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
  Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
  vèncer
  (beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ (n, masc)
bacharel
  Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ (n, masc)
bacharelado
  Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ (adj, masc)
bávaro
  Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ (n, masc)
bávaro
  (masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ (v)
babar, salivar
  Treure bava, fer baves.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ (n, fem)
blênio
  Peix de diverses espècies de la família dels blènnids, de mida petita i amb mucositat en la pell (Blennius spp.)

be /ˈbɛ/ (n, fem)
bê
  Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ (v)
beatificar

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ (n, masc)
bico
  Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ (n, fem)
galinhola
  Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ (n, masc)
vidoeiro, bétula
  Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
  Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ (n, fem)
bebida
  Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ (n, fem)
bainha
  Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ (n, masc)
beisebol

beix /ˈbeʃ/ (adj)
bege

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ (n, fem)
béchamel

bel /ˈbɛɫ/ (n, masc)
balido
  Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ (v)
balir
  Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ (adj, masc)
belorusso
  Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ (n, masc)
belorusso
  Natural de Belarús, abans Bielorússia.
  (invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ (n, neut)
belga
  Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bell (adj, masc)
belo
  Relatiu a la bellesa.
  (en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ (adv)
belamente

belles arts (n, fem)
belas artes

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ (n, fem)
beleza

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ (n, fem)
baleia-branca

bel·licisme /be.ɫiˈsiz.me/ /beɫ.ɫiˈsiz.me/ /bə.ɫiˈsiz.mə/ /bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ (n, masc)
belicismo

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ (n, masc)
bemol

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ (n, fem)
venda

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ (n, masc)
benefício

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ (v)
beneficiar

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ (v)
abençoar, bendizer

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ (n, masc)
bem-estar
  Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

benevolència /be.ne.voˈɫɛn.si.a/ /be.ne.βoˈɫɛn.si.a/ /bə.nə.voˈɫɛn.si.ə/ /bə.nə.vuˈɫɛn.si.ə/ /bə.nə.βuˈɫɛn.si.ə/ (n, fem)
benevolência

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ (adj)
bengali
  Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ (n, neut)
bengali
  Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
  (masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benignament /beˌniŋ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈment/ /bəˌniŋ.nəˈmen/ /bəˌniŋ.nəˈment/ (adv)
benignamente

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ (adj, masc)
benigno

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ (n, fem)
boas-vindas

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ (adj, masc)
bem-vindo
  Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ (n, fem)
gasolina

benèfic /beˈnɛ.fik/ /bəˈnɛ.fik/ (adj, masc)
benéfico

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ (adj, masc)
benevolente

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ (n, fem)
verbena

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ (adj)
berbere
  amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ (n, neut)
berbere
  amazic (gentilici)
  (invariable) amazic (llengua)

berenar /be.ɾeˈna/ /be.ɾeˈnaɾ/ /bə.ɾəˈna/ /bɾeˈna/ /bɾəˈna/ (n, masc)
ceia
  Menjada que es fa entre el dinar i el sopar.

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ (n, masc)
berílio

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ (n, masc)
berquélio

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ (n, fem)
berlinda
  (històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.
bola de Berlim
  Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ (adj, masc)
berlinense
  Relatiu o pertanyent a Berlín.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ (n, masc)
berlinense
  Persona que habita o és originària de Berlín.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ (n, fem)
verruga

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ (v)
beijar

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ (n, masc)
bisavô

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ (n, masc)
cangote

bescollada /bes.koˈʎa.ða/ /bəs.koˈʎa.ðə/ /bəs.kuˈʎa.ðə/ (n, fem)
acolada
  (històric) Copet fet amb l'espasa plana o la mà oberta que rebia un cavaller al bescoll en la cerimònia de nomenament.

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ (n, fem)
sobrinha-neta

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ (n, masc)
sobrinho-neto

besnét /bezˈnet/ /bəzˈnet/ (n, masc)
bisneto

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ (n, masc)
tio-avô

bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ (n, masc)
gêmeos
  Forma plural de bessó.

bessó /beˈso/ (n, masc)
gêmeo
  Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ (n, masc)
best-seller

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ (n, fem)
tia-avó
  Tia del pare o de la mare.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ (n, masc)
gado

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ (n, masc)
bestiário
  Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ (n, fem)
bicho
  Animal petit, generalment en to afectiu.

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ (n, masc)
carocho

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ (n, fem)
bisavó

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ (n, fem)
beta

betacisme /be.taˈsiz.me/ /bə.təˈsiz.mə/ (n, masc)
betacismo

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ (v)
beber, tomar

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
bibliografia
  Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ (n, fem)
biblioteca
  Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ (adj, masc)
bibliotecário

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ (adj)
bicameral

bici /ˈbi.si/ (n, fem)
bicicleta

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ (n, fem)
bicicleta
  Vehicle a pedals de dues rodes.

bifurcació (n, fem)
bifurcação
  Punt on un sol camí, branca, riu, raonament, etc., se separa en altres dos de diferents.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
bifobia

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ (adj)
bilabial

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ (n, masc)
bilinguismo

bilió /bi.ɫiˈo/ (number, masc)
bilião

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ (n, masc)
bilhar

billó /biˈʎo/ (n, masc)
bilhão

binari /biˈna.ɾi/ (adj, masc)
binário

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ (adj)
biodegradável

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ (n, fem)
biodiversidade

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
biografia

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
biologia
  Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
biológico

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ (n, fem)
biometria

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
biotecnologia

biquini /biˈki.ni/ (n, masc)
biquíni
  Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ (n, masc)
birmane, birmã
  Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ (n, masc)
bis
  En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ (n, masc)
bispo
  Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisell /biˈseʎ/ (n, masc)
bisel

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ (v)
biselar

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ (n)
bissexual

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
bisexualidade, bissexualidade

bismut (n, masc)
bismuto

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ (n, fem)
bisnaga

bistec /bisˈtɛk/ (n, masc)
bife

bisó /biˈzo/ (n, masc)
bisonte

bit /ˈbit/ (n, masc)
bit

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ (n, fem)
pino
  (bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ (n, masc)
nota, cédula
  Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
bilhete
  Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ (n, masc)
chili

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ (n, fem)
bitácula

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ (n, masc)
bivaque

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ (v)
bivacar

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ (adj, masc)
bizantino
  Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ (n, masc)
bizantino
  Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ (adj, masc)
biótico

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ (adj, masc)
branco
  Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ (n, masc)
branco
  Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ (v)
branquear
  (intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
  (transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ (v)
blasfemar

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ (n, fem)
blasfémia

blat (n, masc)
trigo
  Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ (n, masc)
milho

blau (adj, masc)
azul

blau (n, masc)
roxo, azul
  Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
roxo
  Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau cel (n, masc)
azul celeste

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ (n, masc)
azul ultramarino

blau de Prússia /ˌbɫaw (n, masc)
azul da prússia

blau de cobalt /ˌbɫaw (n, masc)
azul-cobalto

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ (n, masc)
naval

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ (n, masc)
pavio
  Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ (n, fem)
acelga
  Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ (n, masc)
bloqueio
  (waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
  (beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blog (n, masc)
blog

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
bloqueio
  Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ (v)
bloquear
  Posar setge isolant una zona de l'exterior.
  (esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
  (esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
  (handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
  (voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bo /ˈbo/ (adj, masc)
bom, boa
  Ple de bondat.
boa, bom
  De qualitat.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ (n, fem)
boa
  Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

boca /ˈbo.ka/ (n, fem)
boca
  (anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ (n, fem)
porão
  (nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ (n, fem)
junco
  Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ (n, fem)
loucura

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ (adj, masc)
boémio
  Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ (n, masc)
boémio
  Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri (n, masc)
bóhrio

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ (n, fem)
boia

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ (n, masc)
boiardo

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ (n, masc)
boicote

boig /ˈbɔt͡ʃ/ (adj, masc)
louco, doido

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ (n, fem)
névoa, neblina
  Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ (n, masc)
smog

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ (n, masc)
buxo

bojament /ˌbɔ.d͡ʒaˈmen/ /ˌbɔ.d͡ʒaˈment/ /ˌbɔ.ʒaˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈment/ (adv)
loucamente

bol (n, masc)
tigela
  Recipient semiesfèric gran sense anses.
  Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ (Interjection)
bola

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ (n, fem)
bola
  (polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
  (beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ (n, masc)
cogumelo
  Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ (adj, masc)
boliviano
  Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ (n, masc)
boliviano
  Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ (adj, masc)
bolonhês
  Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ (n, masc)
bolonhês
  Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ (n, masc)
fralda

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ (n, masc)
manta

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ (n, masc)
caneta

bomba /ˈbom.ba/ (n, fem)
bomba
  Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
  Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
  Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ (v)
bombear
  Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ (n, fem)
bombarda
  Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.
  Instrument aeròfon antic, de llengüeta doble, de la família de les xeremies.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ (n, masc)
bombardeio

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ (v)
bombardear
  Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ (n, masc)
bombeiro

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ (n, fem)
lâmpada, bulbo

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ (n, masc)
bombo
  Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ (n, fem)
bolha
  Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ (v)
borbulhar

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ (n, masc)
bombom

bon Nadal (Interjection)
Feliz Natal

bon dia (Interjection)
bom dia

bon vespre (Interjection)
boa noite

bona nit (Interjection)
boa noite

bona tarda (Interjection)
boa tarde

bondat /bonˈdat/ /bunˈdat/ (n, fem)
bondade

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ (adj, masc)
belo

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ (n, neut)
cidadão de bem
  Qui actua amb bonisme.

bony (n, masc)
inchaço
  Protuberància produïda en el cos per una contusió.
saliência
  Protuberància produïda en una superfície per un cop.

booleà /bu.ɫeˈa/ (adj, masc)
booleano

bor (n, masc)
boro

bord /ˈbort/ (n, masc)
bordo
  Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ (n, fem)
amurada
  (nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ (v)
bordejar

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ (adj)
boreal

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ (n, masc)
mamangaba
  Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ (n, masc)
borla

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ (n, fem)
borragem

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ (n, fem)
bebedeira
  (informal) embriaguesa

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ (n, fem)
bolsa

bosc (n, masc)
floresta, bosque

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ (adj, masc)
bósnio
  Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ (n, masc)
bósnio
  Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
  (només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ (n, fem)
bolsa
  Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta (n, fem)
botija

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ (n, masc)
bóson

bot (n, masc)
borracha
  Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
salto
  Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ (n, fem)
bota
  Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ (n, masc)
tanoeiro
  (professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ (n, fem)
loja

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ (v)
abotoar

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ (n, masc)
botulismo

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ (n, masc)
carrasco, verdugo

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ (n, masc)
botanista
  Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ (n, fem)
botânica

botí /boˈti/ /buˈti/ (n, masc)
espólio

botó /boˈto/ /buˈto/ (n, masc)
botão

botó de puny (n, masc)
abotoadura

bou (n, masc)
boi, touro
  Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boval /boˈvaɫ/ /boˈβaɫ/ /buˈvaɫ/ /buˈβaɫ/ (n, masc)
boal
  Varietat de cep originari de la Plana d’Utiel.
  Raïm negre menut i amb els grans mitjans o grossos.

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ (adj, masc)
bovino

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ (n, fem)
boxe

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ (n, fem)
zíper
  Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ (n, masc)
ornejo
  Crit de l'ase, del lleó.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ (v)
ornejar
  Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
balar
  Parlar amb grans crits les persones.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ (n, fem)
ramo
  Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ (n, masc)
ombreira
  Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ (v)
agitar
  (transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ (n, masc)
raminho

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ (n, fem)
brasa

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ (adj, masc)
brasileiro
  Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ (n, masc)
brasileiro
  Persona que habita o és originària del Brasil.
  (masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

braç (n, masc)
braço
  (anatomia) Extremitat superior del cos.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ (n, fem)
favo

bressol /bɾeˈsɔɫ/ (n, masc)
cunha, berço
  (central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ (n, fem)
brecha
  Obertura feta en una muralla per l’artilleria.

bretó (adj, masc)
bretão
  Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó (n, masc)
bretão, Bretão
  Natural de la Bretanya.
  (masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ (adj)
breve
  De durada curta.

breu /ˈbɾew/ (n, masc)
breve
  Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bric /ˈbɾik/ (n, masc)
caixa/embalagem de papel

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ (n, fem)
brida
  Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
  Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
  (pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ (adj)
brilhante
  Que brilla.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ (adv)
brilhantemente

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ (v)
brilhar

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ (v)
brindar
  Beure a la salut d'algú.

brindis (n, masc)
brinde

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ (n, fem)
brisa
  Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ (adj, masc)
britânico

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ (n, masc)
brocado
  Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ (v)
bordar

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ (n, masc)
bordado

brom (n, masc)
bromo

broma /ˈbɾo.ma/ (n, fem)
bricandeira
  Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ (v)
gracejar

broncodilatador /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/ /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ (n, masc)
broncodilatador
  Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ (n, masc)
brônquio

bronquial /bɾoŋ.kiˈaɫ/ /bɾuŋ.kiˈaɫ/ (adj)
bronquial

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ (n, fem)
bronquiolite

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ (n, fem)
bronquite

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ (n, masc)
bronquíolo

bronze /ˈbɾon.zə/ (n, masc)
bronze

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ (v)
ramonear
  El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ (n, masc)
surto
  (figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ (v)
brotar

brou /ˈbɾɔw/ (n, masc)
caldo

brou bordelès (n, masc)
calda bordalesa

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ (n, fem)
bruxa, estria
  Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ (n, fem)
bruxaria

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ (n, masc)
bruxo

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ (n, fem)
blusa
  Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

bruscament /ˌbɾus.kaˈmen/ /ˌbɾus.kaˈment/ /ˌbɾus.kəˈmen/ /ˌbɾus.kəˈment/ (adv)
bruscamente

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ (adj, masc)
bruxelense, bruxelês

brut (adj, masc)
sujo
  Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
  Obscè en l'expressió o el parlar.

brutal /bɾuˈtaɫ/ (adj)
brutal
  Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutícia /bɾuˈti.si.a/ /bɾuˈti.si.ə/ (n, fem)
sujeira

bub-bub (Interjection)
au-au

bubó /buˈβo/ (n, masc)
bubão

buc /ˈbuk/ (n, masc)
casco
  (nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

bucòlic (adj, masc)
bucólico

budell (n, masc)
intestino

bufanda /buˈfan.da/ (n, fem)
cachecol

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ (v)
soprar
  (intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
  (transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles (idiom)
mamão com açúcar

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ (n, masc)
bufê
  Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ (n, fem)
bofetada

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ (v)
esbofetear

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ (n, fem)
lavada

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ (n, fem)
vela

bugui /ˈbu.ɣi/ (n, neut)
buginês
  (només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ (v)
esvaziar

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ (n, masc)
aljava
  Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
alfineteira
  Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ (adj, masc)
vazio, vácuo
  Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ (n, masc)
vácuo
  (física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ (n, masc)
bulbo

bulbós /buɫˈβos/ (adj, masc)
bulboso

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ (v)
fervura, ferver

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ (n, fem)
bulimia

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ (n, masc)
bumerangue

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ (n, fem)
burca

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ (n, fem)
burguesia

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ (n, fem)
bituca

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ (n, fem)
burla
  Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ (n, fem)
burocracia

burofax /bu.ɾoˈfaks/ (n, masc)
burofax
  Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ (n, masc)
burquíni

burxar /burˈt͡ʃa/ /burˈʃa/ /buɾˈt͡ʃa/ /buɾˈt͡ʃaɾ/ (v)
esgaravatar
  Punxar amb insistència amb un objecte punxegut.

bus (n, masc)
ônibus
  En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus (n, neut)
mergulhador
  Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ (n, masc)
busto

bustrofèdon /bus.tɾoˈfɛ.ðon/ /bus.tɾuˈfɛ.ðun/ (n, masc)
bustrofédon

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ (n, fem)
bula
  Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ (n, masc)
boletim

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ (n, fem)
bolha

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ (n, fem)
bolso, algibeira
  Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ (n, masc)
byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ (n, masc)
báculo

bàdminton (n, masc)
badminton, badmínton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ (n, masc)
bálsamo

bàltic /ˈbaɫ.tik/ (adj, masc)
báltico

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ (n, masc)
grupo

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ (n, masc)
bárbaro

bàsic /ˈba.zik/ (adj, masc)
básico

bàsicament /ˌba.zi.kaˈmen/ /ˌba.zi.kaˈment/ /ˌba.zi.kəˈmen/ /ˌba.zi.kəˈment/ (adv)
basicamente

bèl·lic /ˈbɛ.ɫik/ /ˈbɛɫ.ɫik/ (adj, masc)
bélico
  Relacionat amb la guerra

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ (n, masc)
alfonsim

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ (n, fem)
animal

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ (n, masc)
bétele

bé (adv)
bem
  Correcte, fet de bona manera.

bé de consum (n, masc)
bem de consumo

bíblic /ˈbi.βɫik/ (adj, masc)
biblico
  Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ (n, neut)
bóer

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ (n, masc)
boxer

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ (n, fem)
bota
  Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ (n, masc)
caama

búfal /ˈbu.faɫ/ (n, masc)
búfalo

búlgar (n, masc)
búlgaro
  Natural de Bulgària.
  (masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ (n, masc)
casamata
  Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ (n, fem)
caixa de correio

ca (n, fem)
capa
  Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ (n, masc)
caudal
  Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ (n, fem)
cabana

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ (n, masc)
cabaré

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ (n, masc)
bola
  Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ (n, masc)
cabelo
  Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ (n, fem)
cabeleira
  Conjunt de cabells d’una persona.
  Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ (n, masc)
cabresto

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ (adj, masc)
kabyle
  Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ (n, masc)
kabyle
  Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
  (invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ (n, fem)
camarote

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ (n, masc)
corça, corço

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ (n, masc)
cabo

cabra /ˈka.βɾə/ (n, fem)
cabra, bode
  Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ (v)
caber

cabrer /kaˈβɾe/ /kəˈβɾe/ (n, masc)
cabreiro

cabrit /kəˈβɾit/ (n, masc)
cabrito

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ (n, masc)
mergulhão-pequeno

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ (n, masc)
cacau
  Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
  Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ (n, masc)
amendoim, ginguba

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ (n, fem)
cacofonia

cactus /ˈkak.tus/ (n, masc)
cato, cacto

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ (adj)
cada, todo

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ (n, masc)
cadastro

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ (n, masc)
filhote, cachorrinho
  Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ (n, fem)
cadeia, corrente
  Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ (n, fem)
pintassilgo, pintassilgo-comum

cadi /ˈka.ði/ (n, neut)
cádi
  Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ (n, fem)
cadeira, assento
  Moble utilitzat per seure i que té respatller.
cadeira
  (tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi (n, masc)
cádmio

caduc /kaˈðuk/ /kəˈðuk/ (adj, masc)
caduco

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ (n, masc)
cadáver, defunto

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
cadência
  En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ (n, fem)
cafeína

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ (n, neut)
cafre
  (ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè (n, masc)
café
  Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet (n, masc)
café com leite

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ (v)
cagar

caiac /kaˈjak/ (n, masc)
caiaque

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ (n, fem)
caída
  (voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ (n, fem)
caixa
  Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa (n, fem)
caixa

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ (n, fem)
caixa-negra, caixa-preta

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ (n, fem)
enseada
  Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ (adj, masc)
calabrês
  Relatiu o pertanyent a la Calàbria.

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ (n, masc)
calabrês
  Persona que habita o és originària de Calàbria.
  Dialecte de l'italià parlat a Calàbria.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ (v)
calafetar

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ (n, masc)
gaveta

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ (n, fem)
gaveteiro

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ (n, masc)
lula, calamar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ (n, fem)
granizo

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ (n, masc)
crânio

calb /ˈkaɫp/ (adj, masc)
calvo, careca

calc /ˈkaɫk/ (n, masc)
decalque
  Còpia d'una obra original feta calcant.
  Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ (n, masc)
calcâneo

calci (n, masc)
cálcio

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ (v)
calcificar

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ (n, fem)
calcita

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ (n, fem)
calculadora

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ (v)
calcular

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ (n, fem)
calefação

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ (n, masc)
calendário

calendari gregorià (n, masc)
calendário gregoriano

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ (adj, masc)
quente
  De temperatura elevada.
excitado
  Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ (n, masc)
arrepio, tremedeira

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ (n, masc)
califa

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ (n, masc)
califórnio

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ (adj, masc)
californiano
  Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ (n, masc)
californiano
  Persona que habita o és originària de Califòrnia.

call /ˈkaʎ/ (n, masc)
calo
  Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
judiaria
  (històric) Barri medieval català habitat per jueus.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ (v)
calar
  No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ (v)
acalmar

calmosament /kaɫˌmo.zaˈmen/ /kaɫˌmo.zaˈment/ /kəɫˌmo.zəˈmen/ /kəɫˌmo.zəˈment/ (adv)
calmamente

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ (n, fem)
calor
  Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
  Sensació de temperatura excessiva.
  Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ (n, masc)
colostro

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ (v)
caluniar

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ (n, masc)
cálice
  Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
  En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
  Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ (n, fem)
calaíte

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
caligrafia

cal·ligràfic /ka.ɫiˈɣɾa.fik/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ /kə.ɫiˈɣɾa.fik/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
caligráfico
  Corresponent o pertanyent a la cal·ligrafia.
  Que imita la cal·ligrafia (un escrit).

calç /ˈkaɫs/ (n, fem)
cal

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ (n, fem)
calcinha
  (generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçada /kaɫˈsa.ða/ (n, fem)
calçada

calçat /kaɫˈsat/ (n, masc)
calçado

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ (n, fem)
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ (n, masc)
cuecas

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ (n, fem)
malmequer

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ (n, masc)
grana

caló /kaˈɫo/ (n, masc)
caló, calão

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ (n, fem)
calúnia

cama /ˈka.ma/ (n, fem)
perna
  Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ (n, masc)
camafeu

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ (n, masc)
camaleão

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ (n, fem)
camomila

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ (n, neut)
camarada, companheiro
  Company amb qui es comparteixen afinitats.
camarada
  (política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ (adj, masc)
cambojana
  Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ (n, masc)
cambojana
  Persona que habita o és originària de Cambodja.
  (invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ (n, fem)
quarto

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ (n, masc)
garçom
  Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
  Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ (n, masc)
camelo
  Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ (adj, masc)
camaronês
  Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ (n, masc)
camaronês
  Persona que habita o és originària de Camerun.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ (v)
caminhar

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ (n, fem)
camisa
  Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ (n, masc)
caminhão, camião
  Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ (n, masc)
campo, agro
  Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
campo
  (esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de golf (n, masc)
campo de golfe

campament (n, masc)
acampados

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ (n, fem)
sino, campainha

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ (n, masc)
campanário

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ (n, fem)
campanha

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ (v)
sobreviver
  Anar passant la vida, subsistir.

campi qui pugui (idiom)
salve-se quem puder

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ (n, masc)
campeonato

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ (n, masc)
campeão

campus /ˈkam.pus/ (n, masc)
campus

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ (v)
camuflar

camí /kaˈmi/ (n, masc)
caminho

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ (adj, masc)
canadense
  Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ (n, masc)
canadense
  Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ (n, masc)
canal
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ (n, neut)
canalha
  Persona vil i reprovable.

canapè /ka.naˈpe/ /kə.nəˈpɛ/ (n, masc)
canapé

canari (n, masc)
canário
  (ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ (n, masc)
chanceler

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ (v)
anular
  Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ (n, fem)
vela

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ (n, masc)
candidato

candidatura /kan.di.ðaˈtu.ɾa/ /kən.di.ðəˈtu.ɾə/ (n, fem)
candidatura

canell /kaˈneʎ/ (n, masc)
pulso

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ (n, masc)
candelabro

cangur /kaŋˈɡuɾ/ (n, masc)
canguru
  Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ (n, fem)
cano

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ (n, masc)
cónego

canongessa /ka.noɲˈd͡ʒe.sa/ /kə.noɲˈʒə.sə/ /kə.nuɲˈʒɛ.sə/ (n, fem)
canonisa

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ (n, fem)
toucinho
  (aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ (n, masc)
cansaço

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ (adj, masc)
cansado

cant gregorià (n, masc)
canto gregoriano

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ (n, neut)
cantor

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ (v)
cantar
  Produir música amb la veu.

cantautor /kan.tawˈto/ /kan.tawˈtoɾ/ /kən.təwˈto/ (n, masc)
cantautor

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ (n, fem)
cantil
  Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ (n, fem)
esquina
  Encreuament de dos carrers.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ (adj, masc)
cantonês
  Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ (n, masc)
cantonês
  Persona que habita o és originària de Canton.
  Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ (v)
cantar à meia voz

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ (n, masc)
mudança
  Acció i efecte de canviar.
troco
  (no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviador /kam.bi.aˈðo/ /kam.bi.aˈðoɾ/ /kaɱ.vi.aˈðoɾ/ /kəm.bi.əˈðo/ /kəɱ.vi.əˈðo/ (n, masc)
trocador

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ (v)
mudar
  Modificar, fer diferent, variar.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ (n, neut)
cambista

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ (n, fem)
cana
  Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ (n, fem)
canela
  Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó (n, fem)
canção
  Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ (adj, masc)
canina

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ (n, neut)
canibal
  antropòfag

canònicament /kaˌnɔ.ni.kaˈmen/ /kaˌnɔ.ni.kaˈment/ /kəˌnɔ.ni.kəˈmen/ /kəˌnɔ.ni.kəˈment/ (adv)
canonicamente

canó /kaˈno/ (n, masc)
canhão
  Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ (n, masc)
caos

cap (n, masc)
cabeça
  (anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
  Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
  Lloc de preferència, central.
  Localitat principal d'un territori; capital.
  La part més alta d'una cosa.
  Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
  Extremitat en general.
  Part anterior, per on comença una cosa.
  Part final, per on acaba una cosa.
  Part de terra que s'endinsa en la mar.
  (nàutica) corda
  En un repartiment, cadascun dels participants.
  (golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
  (pilota basca) Part més ampla d'una eina.
  (bàdminton) base

cap (n, neut)
chefe
  Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana (n, masc)
fim de semana, final de semana

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ (n, fem)
capa
  Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
camada
  Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ (n, fem)
capacidade
  Contingut que cap en un espai concret.
  Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ (adj, masc)
capadócio
  Relatiu o pertanyent a la Capadòcia.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ (n, masc)
capadócio
  Persona que habita o és originària de la Capadòcia.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ (adj)
capaz
  Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ (v)
mergulhar
  Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ (n, fem)
capela

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ (n, masc)
padre, capelão
  Sacerdot titular d'una capellania.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ (n, masc)
cão

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ (n, masc)
girino
  Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ (n, masc)
capivara

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ (n, masc)
capilar
  (anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ (adj)
capital
  De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ (n, fem)
capital
  Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital /ka.piˈtaɫ/ (n, masc)
capital
  Diners, conjunt de béns acumulats.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ (n, masc)
capitalismo

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ (n, masc)
capitel

capitoli /ka.piˈtɔ.ɫi/ /kə.piˈtɔ.ɫi/ (n, masc)
capitólio

capità /ka.piˈta/ (n, masc)
capitão, capitã

capoll /kaˈpoʎ/ (n, masc)
botão
  (morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ (n, masc)
cabo

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ (n, neut)
capricorniano

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ (n, masc)
capricho

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ (n, masc)
cativo

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ (v)
esmechar

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ (v)
capturar
  Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ (n, fem)
capucho, capuz
  Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ (n, masc)
capuchino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ (n, masc)
crepúsculo
  Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ (n, fem)
copa
  Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ (n, masc)
cabeceira
  Part del llit on es posa el cap.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ (n, masc)
capítulo
  Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
  Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ (n, masc)
capão
  Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.

caqui (n, masc)
caqui
  Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ (adj, masc)
caro
  De preu elevat.
querido
  Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ (conjunction)
visto que

cara /ˈka.ɾa/ (n, fem)
face, rosto
  (anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ (n, fem)
abóbora
  Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ (v)
caracterizar

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ (adj, masc)
característico

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ (adj, fem)
característica
  Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ (n, masc)
caracol
  (zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
  (col·loquial) diners
parafuso
  Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
  (anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ (n, masc)
caralho
  (vulgarisme) penis

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ (n, masc)
caramelo
  Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ (n, masc)
sincelo

caramel·lització /ka.ɾa.me.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.me.ɫi.za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.za.siˈo/ /kə.ɾə.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /kə.ɾə.məɫ.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
caramelização

caramel·litzar /ka.ɾa.me.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.me.ɫiˈza/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈzaɾ/ /kə.ɾə.mə.ɫiˈd͡za/ /kə.ɾə.məɫ.ɫiˈd͡za/ (v)
caramelizar

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ (n, masc)
caravançarai, caravancerá

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ (n, fem)
caravela

carboni /kərˈbɔ.ni/ (n, masc)
carbono

carbó /kaɾˈbo/ (n, masc)
carvão
  Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ (n, masc)
aljava

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ (n, masc)
carcinoma

card /ˈkart/ (n, masc)
cardo

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ (v)
foder
  (vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ (n, masc)
cardeal
  En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ (adj)
cardeal

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ (prefix)
cardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
cardiologia

cardiopatia /kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /kər.di.u.pəˈti.ə/ /kər.ði.u.pəˈti.ə/ /kəɾ.ði.o.pəˈti.ə/ (n, fem)
cardiopatia

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ (adj)
cardiovascular

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ (adj, masc)
cardíaco

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ (n, masc)
carélio, careliano
  Individu finès oriental originari de Carèlia.
  (invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ (adj, masc)
caribenho

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ (n, fem)
caricatura

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ (n, masc)
campainha
  Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ (n, masc)
carisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ (n, fem)
caridade

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ (adj, masc)
caritativo

caritativament /ka.ɾi.taˌti.vaˈment/ /ka.ɾi.taˌti.βaˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈment/ /kə.ɾi.təˌti.βəˈmen/ (adv)
caridosamente

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ (n, fem)
marmita
  Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.

carmesí /kər.məˈzi/ (n, masc)
carmesim, carmim

carmí /kərˈmi/ (n, masc)
carmim

carn (n, fem)
carne

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ (n, masc)
carnaval

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ (n, masc)
carniceiro
  Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ (adj, masc)
carnívoro

carp /ˈkarp/ (n, masc)
carpo

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ (n, fem)
carpa
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ (n, masc)
diretoria
  Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
  (informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ (n, masc)
carregador
  Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ (v)
carregar
  Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
  (informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.
  (esports de pilota) Escometre un adversari recolzant-hi el cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.
  (rugbi) Intentar interceptar un xut de l'equip adversari.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ (n, masc)
rua
  En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ (n, fem)
carreira
  Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ (n, fem)
estrada
  Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ (n, masc)
carrinho de mão

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ (n, masc)
cantaria

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ (n, masc)
alameda

carril bici (n, masc)
faixa/pista para ciclistas

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ (n, masc)
carreta
  Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ (n, fem)
carniça

carst /ˈkarst/ (n, masc)
carso

carta /ˈkaɾ.ta/ (n, fem)
carta
  Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
  Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ (n, masc)
carteiro

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ (n, fem)
carteira
  Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ (adj, masc)
cartesiano

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ (n, fem)
cartomancia

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ (n, masc)
cartucho
  En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
  Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ (n, masc)
cartilagem

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ (n, masc)
papelão

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ (n, fem)
alcachofra

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ (n, masc)
caractere
  Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
carácter, caráter
  Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

carícia /kaˈɾi.si.a/ /kəˈɾi.si.ə/ (n, fem)
carícia

cas (n, masc)
caso
  Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
  Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
  (lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic (n, masc)
caso oblíquo

casa /ˈka.za/ (n, fem)
casa, lar
  Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ (n, masc)
boda
  Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ (v)
casar
  Contraure matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ (adj, masc)
casado

casc /ˈkask/ (n, masc)
capacete
  Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ (n, masc)
papoila

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ (n, masc)
chocalho

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ (n, fem)
caspa

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ (v)
cassar

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ (n, fem)
caçarola

cast /ˈkast/ (adj, masc)
casto

castany /kəsˈtaɲ/ (n, masc)
castanho

castanya (n, fem)
castanha
  (botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ (n, fem)
castidade

castell /kasˈteʎ/ (n, masc)
castelo
  Fortificació defensiva.

castellà (adj, masc)
espanhol
  Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà (n, masc)
castelão
  Habitant d'un castell.
castelhano
  Natural de Castella.
espanhol
  (masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ (v)
castigar
  Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ (n, masc)
castor
  Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ (v)
capar
  Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ (adj)
casual

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ (n, masc)
cataclismo

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ (n, fem)
catacumba
  Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ (n, fem)
catalanidade

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ (v)
catalisar

català (adj, masc)
catalão
  Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català (n, masc)
catalão
  Natural de Catalunya.
  (masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ (adj, masc)
catalítico

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ (n, masc)
cataplasma
  Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ (n, fem)
catapulta
  Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ (n, masc)
catarro
  Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ (n, fem)
catarse

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ (adj, masc)
catastrófico

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ (n, fem)
catecolamina

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ (n, fem)
catedral

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ (n, fem)
categoria

categoria lèxica (n, fem)
classe gramatical

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ (v)
categorizar

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ (adv)
categoricamente

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ (n, masc)
cateto

catifa /kaˈti.fa/ (n, fem)
carpete

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ (n, masc)
cátion, catião

catorze /kaˈtoɾ.ze/ (number)
catorze, quatorze

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ (number)
décimo-quarto

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ (n, fem)
blefe

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ (n, masc)
cachalote

catxalot nan (n, masc)
cachalote-anão

catxalot pigmeu (n, masc)
cachalote-pigmeu

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ (n, fem)
catálise

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ (n, fem)
catástrofe, desastre
  Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural (n, fem)
desastre natural

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ (adj, masc)
católico
  Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ (n, masc)
toca
  Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ (n, fem)
caução

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ (adj, masc)
caucasiano

caure /ˈkaw.ɾe/ (v)
cair
  Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
  Escaure's en cert temps o cert lloc.

caure malalt (v)
cair doente

causa /ˈkaw.za/ (n, fem)
causa
  Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ (v)
causar

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ (n, fem)
cautela

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ (adv)
cuidadosamente

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ (v)
cauterizar

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ (n, fem)
cavalgada
  Comitiva a cavall.

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ (n, fem)
montaria

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ (v)
cavalgar

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ (n, masc)
cavalo
  (mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
  (escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar (n, masc)
cavalo-marinho

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ (n, masc)
cavaleiro
  Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ (n, fem)
cavalaria
  Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ (n, masc)
carrossel
  Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ (v)
cavar

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ (n, masc)
caviar

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ (n, fem)
cavidade
  Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal (n, fem)
cavidade abdominal

cavitat pleural (n, fem)
cavidade pleural

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ (n, fem)
caça
  Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ (n, masc)
caça
  Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ (n, masc)
caçador

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ (v)
caçar

caòticament /kaˌɔ.ti.kaˈmen/ /kaˌɔ.ti.kaˈment/ /kəˌɔ.ti.kəˈmen/ /kəˌɔ.ti.kəˈment/ (adv)
caoticamente

ce (n, fem)
cê
  Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ (n, fem)
cebola

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ (n, masc)
cebuano
  Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec (adj)
cego
  Que no hi veu.

cec (n, masc)
cego
  Privat de la capacitat de veure-hi.
ceco
  (anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ (v)
ceder

cefalosporina /se.fa.ɫos.poˈɾi.na/ /sə.fə.ɫos.poˈɾi.nə/ /sə.fə.ɫus.puˈɾi.nə/ (n, fem)
cefalosporina

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ (n, fem)
cefaléia

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ (v)
cegar

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ (n, fem)
cegueira

cel (n, masc)
céu, alturas
  Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
  Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ (n, fem)
celebração

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ (v)
celebrar, festejar
  Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ (n, fem)
celebridade

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ (n, fem)
celesta

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ (n, fem)
sobrancelha, sobrolho
  Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ (n, masc)
adega

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ (n, neut)
celta
  Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ (n, fem)
cela

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ (n, fem)
celofane

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ (adj)
celular

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ (n, fem)
celulose

cementiri /se.menˈti.ɾi/ (n, masc)
cemitério

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ (n, fem)
cinzas, cinza

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ (n, masc)
cinzeiro

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ (n, masc)
cenotáfio

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ (v)
censurar
  Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ (number)
cem, cento

centellejar /sen.te.ʎeˈd͡ʒa/ /sen.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /sen.te.ʎeˈʒa/ /sən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /sən.tə.ʎəˈʒa/ (v)
cintilar

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ (adj)
central

central nuclear (n, fem)
central nuclear

centre /ˈsen.tɾe/ (n, masc)
centro
  El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
  Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ (n, fem)
centrifugação

centuplicar /sen.tu.pɫiˈka/ /sen.tu.pɫiˈkaɾ/ /sən.tu.pɫiˈka/ (v)
centuplicar

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ (n, masc)
centurião

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ (number)
centésimo

centímetre /senˈti.me.tɾe/ (n, masc)
centímetro
  Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ (v)
arrodear

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ (n, masc)
cetro

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ (n, fem)
cera

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ (n, masc)
buscador
  Qui cerca.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ (v)
pesquisar
  Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ (n, masc)
círculo
  Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ (n, masc)
cereal

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ (n, masc)
cerebelo

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ (adj)
cerebral

ceri (n, masc)
cério
  Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ (n, fem)
cerimónia, cerimônia

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ (n, fem)
cerda

cert /ˈsɛrt/ (adj, masc)
certo
  Segur, sens dubte.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ (adv)
certamente

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ (n, fem)
certeza

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ (v)
afirmar
  Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ (adj)
cadastrado
  Enviament postal amb garantia de lliurament al destinatari.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ (n, masc)
certificado
  Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ (n, masc)
cerúleo

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ (n, masc)
corço

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ (n, masc)
cérebro
  (anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ (n, fem)
cerveja
  (aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ (adj)
cervical

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ (adj, masc)
cerâmico

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ (n, fem)
cerâmica

cesi (n, masc)
césio

cessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ (n, fem)
cessão

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ (n, fem)
cesariana

cian /siˈan/ (n, masc)
ciano

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ (n, masc)
ciberataque

ciberguerra /si.beɾˈɣɛ.ra/ /si.βerˈɣɛ.ra/ /si.βeɾˈɣɛ.rɛ/ /si.βərˈɡɛ.rə/ (n, fem)
ciberguerra

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ (v)
cicatrizar

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ (n, fem)
cicatriz

cicle /ˈsi.kɫe/ (n, masc)
ciclo

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ (n, masc)
ciclismo

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ (n, neut)
ciclista

ciclomotor /ˌsi.kɫo.moˈtoɾ/ /ˌsi.kɫu.muˈtor/ (n, masc)
ciclomotor

cicloturisme (n, masc)
turismo em bicicleta

cicló /siˈkɫo/ (n, masc)
ciclone

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ (n, fem)
cicuta

científic /si.enˈti.fik/ (adj, masc)
científico
  Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ (n, masc)
cientista
  Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ (adv)
cientificamente

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ (n, fem)
cigarra
  Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
caralho
  (vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ (n, masc)
charuto

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ (n, fem)
cigarro

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ (n, masc)
cisne

cigonya /siˈɣo.ɲa/ (n, fem)
cegonha

cigró /siˈɣɾo/ (n, masc)
grão-de-bico

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ (n, masc)
cilindro
  (basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cilíndric /siˈɫin.dɾik/ (adj, masc)
cilíndrico

cim /ˈsim/ (n, masc)
cume

ciment /siˈmen/ /siˈment/ (n, masc)
cimento

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ (n, fem)
cimeira
  Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri (n, masc)
cinabre

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ (number)
cinco
  (cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
  (valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-centes /siŋˈsen.tes/ /siŋˈsen.təs/ (number)
quinhentas
  Forma femenina de cinc-cents.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ (number)
quinhentos

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ (n, neut)
cineasta

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ (n, masc)
cinema

cinematògraf /si.ne.maˈtɔ.ɣɾaf/ /si.nə.məˈtɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
cinematógrafo
  Màquina capaç de filmar i projectar imatges en moviment.

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ (n, fem)
cinemática

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ (n, fem)
cilha

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
cinologia

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ (number)
cinquenta, cinqüenta

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ (number)
cinquenta

cinquanta-cinquè /siŋˌkwan.ta.siŋˈke/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkə/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkɛ/ (number)
quinquagésimo-quinto

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ (number)
cinquenta

cinquanta-dosè /siŋˌkwan.ta.ðoˈze/ /siŋˌkwan.tə.ðoˈzə/ /siŋˌkwan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
quinquagésimo-segundo

cinquanta-dues /siŋˌkwan.taˈðu.es/ /siŋˌkwan.təˈðu.əs/ (number)
cinquenta
  Forma femenina de cinquanta-dos.

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ (number)
cinquenta

cinquanta-novè /siŋˌkwan.ta.noˈve/ /siŋˌkwan.ta.noˈβe/ /siŋˌkwan.tə.noˈvə/ /siŋˌkwan.tə.nuˈvɛ/ /siŋˌkwan.tə.nuˈβɛ/ (number)
quinquagésimo-nono

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ (number)
cinquenta

cinquanta-quatrè /siŋˌkwan.ta.kwaˈtɾe/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾə/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
quinquagésimo-quarto

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ (number)
cinquenta

cinquanta-setè /siŋˌkwan.ta.seˈte/ /siŋˌkwan.tə.səˈtə/ /siŋˌkwan.tə.səˈtɛ/ (number)
quinquagésimo-sétimo

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ (number)
cinquenta

cinquanta-sisè /siŋˌkwan.ta.siˈze/ /siŋˌkwan.tə.siˈzə/ /siŋˌkwan.tə.siˈzɛ/ (number)
quinquagésimo-sexto

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ (number)
cinquenta

cinquanta-tresè /siŋˌkwan.ta.tɾeˈze/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzə/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
quinquagésimo-terceiro

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ (number)
cinquenta

cinquanta-una /siŋˌkwan.taˈu.na/ /siŋˌkwan.təˈu.nə/ (number)
cinquenta
  Forma femenina de cinquanta-un.

cinquanta-unè /siŋˌkwan.ta.uˈne/ /siŋˌkwan.tə.uˈnə/ /siŋˌkwan.tə.uˈnɛ/ (number)
quinquagésimo-primeiro

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ (number)
cinquenta

cinquanta-vuitè /siŋˌkwan.ta.vujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βwiˈte/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtə/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtɛ/ /siŋˌkwan.tə.βujˈtɛ/ (number)
quinquagésimo-oitavo

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ (number)
quinquagésimo

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ (n, fem)
fita
  Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.
  (pilota basca) Tira de roba que serveix per a subjectar el guant d'una cesta al canell.

cinta adhesiva (n, fem)
fita adesiva

cinta magnètica (n, fem)
fita magnética

cintar /sinˈta/ /sinˈtaɾ/ (v)
circundar

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ (n, fem)
cimbre

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ (n, fem)
cintura

cinturó (n, masc)
cinto
  Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

cinèfil /siˈnɛ.fiɫ/ (n, masc)
cinéfila

circ (n, masc)
circo
  Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ (adv)
aproximadamente

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ (adj, masc)
circadiano

circuit /sirˈkujt/ (n, masc)
circuito
  Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ (adj)
arredondado
  Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ (n, fem)
arredondado
  Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ (v)
circuncidar

circumdar /sir.kumˈda/ /siɾ.kumˈda/ /siɾ.kumˈdaɾ/ (v)
circundar

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ (n, fem)
circunferência

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ (n, fem)
circum-navegação

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ (v)
circum-navegar

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ (n, fem)
circunstância

cirera (n, fem)
cereja
  Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirera d'arboç /siˌɾe.ɾa.ðaɾˈbos/ (n, fem)
medronho

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ (n, masc)
cerejeira

ciri /ˈsi.ɾi/ (n, masc)
cirio
  Candela de cera d'un sol ble, llarga i gruixuda més del normal.
  (futbol) Xut defectuós en què la pilota surt projectada verticalment.

cirrus (n, masc)
cirro

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ (n, fem)
cirurgia

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ (n, masc)
cirurgião

cisell /siˈzeʎ/ (n, masc)
cinzel

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ (v)
cinzelar

cistell (n, masc)
cesto

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ (n, fem)
cesta
  (corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ (n, fem)
cisterna

cita /ˈsi.ta/ (n, fem)
encontro
  Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ (n, fem)
citação
  Escrit que demana la compareixença.
  Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ (v)
marcar
  Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
citar
  Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
  Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

cito- (prefix)
cito-

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ (n, masc)
citoesqueleto

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ (n, fem)
cidadania

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ (n, fem)
cidadela

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ (n, masc)
cidadão

ciutat (n, fem)
cidade

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ (n, fem)
aveia

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ (n, fem)
civeta

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ (adj)
civil
  Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ (n, fem)
civilização

civilment /siˌviɫˈmen/ /siˌviɫˈment/ /siˌβiɫˈmen/ (adv)
civilmente
  Segons el dret civil.
  Amb civilitat.

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ (n, fem)
ciência

ciència cognitiva (n, fem)
ciência cognitiva

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ (n, fem)
claque

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ (adj, masc)
clandestino

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ (adj, masc)
claro
  Lluminós.
  Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ (n, fem)
clara
  Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

claraboia /kɫa.ɾaˈbɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.ja/ /kɫa.ɾaˈβɔ.jɔ/ /kɫə.ɾəˈβɔ.jə/ (n, fem)
claraboia
  En un edifici, part del sostre feta amb material translúcid o transparent, o bé, obertura sense sostre, pensada per a deixar passar la llum.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ (adv)
claramente

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ (n, masc)
clarinete

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ (n, neut)
clarinetista

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
clarividência
  Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ (n, masc)
clarim

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ (n, fem)
classe
  Tipus, mena
  grup, grup classe
  estil propi, distinció
sala de aula
  Aula.
curso
  Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ (n, fem)
classificação
  Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
  Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ (v)
classificar
  Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ (n, masc)
nuca
  Part del coll que està al darrere.

clau (n, fem)
chave
  Estri per obrir una porta tancada amb pany.
  Símbol emprat en esquemes, matemàtiques, programació informàtica i lògica per expressar els elements d'un conjunt; la forma d'inici és {, i la forma d'acabament }.

clau (n, masc)
prego, cravo
  Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta (n, fem)
chave

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ (n, masc)
colchete

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ (n, masc)
chaveiro
  Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ (n, masc)
claustro
  (arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ (v)
pregar
  Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ (n, fem)
esgoto

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ (n, masc)
cravo
  Flor de la clavellina.

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ (n, masc)
clavicórdio

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ (n, masc)
cravo

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ (n, fem)
cravelha
  Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ (n, fem)
clavícula

clec /ˈkɫɛk/ (n, masc)
botão de pressão
  Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleda /ˈkɫe.ða/ /ˈkɫɛ.ðə/ (n, fem)
crivo

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ (n, fem)
risca
  Línia que apareix quan, en pentinar, se separen els cabells del cap en dues parts.
carreira
  (argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ (n, fem)
cleptomania

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ (n, masc)
clérigo

clic /ˈkɫik/ (n, masc)
clique
  (informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ (n, masc)
cliente, freguês

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ (n, masc)
clima

climàtic /kɫiˈma.tik/ (adj, masc)
climático

clip /ˈkɫip/ (n, masc)
clipe
  Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clon /ˈkɫon/ (n, masc)
clone

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ (v)
clonar

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ (v)
cacarejar

clor (n, masc)
cloro

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ (n, fem)
clorofila

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ (n, masc)
clorofórmio

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ (n, fem)
concha

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ (n, masc)
covinha

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ (n, fem)
amêijoa

club (n, masc)
clube
  Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ (adj, masc)
clássico

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ (n, masc)
buzina

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ (n, masc)
clímax

clínic /ˈkɫi.nik/ (adj, masc)
clínico

clític /ˈkɫi.tik/ (adj, masc)
clítico

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ (n, masc)
clitóris, clítoris

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ (v)
coadjuvar

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ (v)
coagular

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ (n, masc)
cobalto

cobejar /ko.beˈd͡ʒaɾ/ /ko.bəˈd͡ʒa/ /ko.βeˈd͡ʒa/ /ko.βeˈʒa/ /ku.bəˈʒa/ /ku.βəˈʒa/ (v)
cobiçar

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ (adj, masc)
coberto
  (heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ (n, fem)
capa
  Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
convés
  (nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ (n, fem)
cobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ (v)
ganhar

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ (v)
cobrir
  Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkɔk/ (n, masc)
coco
  Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ (n, fem)
cocaína

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ (n, fem)
cozedura

coclear /ko.kɫeˈaɾ/ /ku.kɫeˈar/ (adj)
coclear
  Relatiu a la còclea.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ (n, masc)
coco

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ (n, masc)
crocodilo

cocota /koˈkɔ.ta/ /koˈkɔ.tɔ/ /koˈkɔ.tə/ /kuˈkɔ.tə/ (n, fem)
caçarola

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ (n, fem)
coda
  (música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
  (filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codi (n, masc)
código

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ (n, masc)
codicilo

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ (v)
codificar
  Transformar un text seguint un codi acordat.
  Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ (n, masc)
marmelo

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ (n, masc)
coeficiente

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ (n, masc)
foguete
  Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
  Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coexistir /ko.eɡ.zisˈti/ /ko.eɡ.zisˈtiɾ/ /ko.əɡ.zisˈti/ /ku.əɡ.zisˈti/ (v)
coexistir

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ (n, fem)
cesto de gávea, gávea
  (nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofinançar /ko.fi.nanˈsa/ /ko.fi.nanˈsaɾ/ /ko.fi.nənˈsa/ /ku.fi.nənˈsa/ (v)
cofinanciar

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ (n, masc)
cofre

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ (n, masc)
cognato

cognició (n, fem)
cognição

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ (adj, masc)
cognitivo

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ (n, masc)
sobrenome, apelido

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ (n, masc)
pepino
  (botànica) El fruit comestible del cogombre.

cohabitar /ko.a.βiˈta/ /ko.a.βiˈtaɾ/ /ko.ə.βiˈta/ (v)
coabitar

coherentment /ko.eˌɾemˈmen/ /ko.eˌɾemˈment/ /ko.əˌɾemˈment/ /ku.əˌɾemˈmen/ (adv)
coerentemente

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
coerência

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ (n, fem)
coesão

cohibir /ko.iˈβi/ /ko.iˈβiɾ/ /ku.iˈβi/ (v)
coibir

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ (n, fem)
coorte
  Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
  Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ (v)
coincidir

coit /ˈkɔjt/ (n, masc)
coito

coix /ˈkojʃ/ (adj, masc)
manco

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ (v)
coxear

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ (n, masc)
almofada, travesseiro
  Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
almofada
  (beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col (n, fem)
repolho, couve

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ (n, fem)
cola
  Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ (n, masc)
coador

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ (v)
coar

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ (n, fem)
colecistectomia

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ (n, masc)
colesterol

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ (n, masc)
beija flor, beija-flor

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ (n, fem)
couve-flor

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ (n, fem)
colina

colinèrgic /ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ (adj, masc)
colinérgico

coll (n, masc)
pescoço
  Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
naipe
  Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
gola, colarinho
  Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ (n, masc)
colete
  Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ (n, masc)
colar

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ (v)
colher
  Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ (n, fem)
colheita

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ (Interjection)
foda-se
  (vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
  (vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ (n, masc)
torcicolo

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ (n, masc)
colhão
  (sovint plural, vulgarisme) testicle

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ (n, fem)
cobra

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ (n, masc)
pombo, pomba

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ (adj, masc)
colombiano
  Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ (n, masc)
colombiano
  Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ (n, masc)
borracho

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ (n, masc)
colona
  (sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ (adj)
colonial

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
colonialismo

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
colonização

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ (v)
colonizar

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ (n)
cor

color d'ala de mosca (n)
cor de burro quando foge

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ (n, fem)
coluna
  Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral (n, fem)
coluna vertebral

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ (n, fem)
colunata

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ (n, fem)
colza

colze /ˈkoɫ.ze/ (n, masc)
cotovelo, cúbito
  Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
colaboração

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ (v)
colaborar
  Participar en alguna tasca de grup.

col·laboratiu /ko.ɫa.βo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫa.bo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫə.bo.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾəˈtiw/ (adj, masc)
colaborativo

col·lagen /koɫˈɫa.d͡ʒen/ /koɫˈɫa.ʒen/ /koɫˈɫa.ʒən/ /koˈɫa.d͡ʒen/ /koˈɫa.ʒen/ /kuɫˈɫa.ʒən/ /kuˈɫa.ʒən/ (n, masc)
colagénio

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ (n, masc)
colapso

col·lateral /ko.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ /ku.ɫə.təˈɾaɫ/ /kuɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ (adj)
colateral

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ (v)
colecionar

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ (n, fem)
coleção

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ (n, masc)
coletivo
  Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lectivitat /ko.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.viˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /ku.ɫək.ti.βiˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
colectividade

col·lectivitzar /ko.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /ko.ɫek.ti.βiˈza/ /koɫ.ɫek.ti.viˈzaɾ/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /koɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /ku.ɫək.ti.βiˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈd͡za/ (v)
colectivizar

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ (n, neut)
colega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ (n, masc)
colégio

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ (n, masc)
colírio
  (medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ (n, fem)
colisão

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ (n, fem)
colocação
  (lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ (v)
colocar
  Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
  (esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ (n, masc)
colóquio

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ (n, fem)
colónia
  Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ (n, masc)
colosso

com /ˈkom/ (adv)
como
  De quina forma, manera o mode.
  De la mateixa forma, manera o mode.

com ara (conjunction)
como

com cal (adv)
como deve ser

com més serem, més riurem /kom (idiom)
quanto mais, melhor
  Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ (n, masc)
making-of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ (n, fem)
vírgula
  Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ (n, masc)
coma
  (medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ (n, masc)
comando
  Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ (n, masc)
comandante

comarca /koˈmaɾ.ka/ /koˈmaɾ.kə/ /kuˈmar.kə/ (n, fem)
comarca

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ (n, fem)
comadre
  (col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ (v)
combater
  lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ (n, fem)
combinação
  (esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
  (videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ (v)
combinar

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ (n, masc)
comboio

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ (n, masc)
talvegue

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ (v)
comentar

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ (n, masc)
comentário

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ (n, masc)
começo

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ (v)
começar, iniciar
  Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ (adj)
comercial

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ (adv)
comercialmente

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ (n, masc)
comerciante
  Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ (n, masc)
comércio
  Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ (n, masc)
cometa

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ (n, masc)
comissária

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ (n, fem)
comissão
  Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ (n, masc)
comitê

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ (v)
comemorar

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ (v)
comutar

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ (n, masc)
comodidade

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ (n, masc)
acompanhante
  Persona que acompanya a una altra per algun fi.
parceiro
  Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ (n, fem)
companhia
  Acompanyament.
  Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ (adj)
comparável

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ (n, masc)
comparação

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ (v)
comparar

comparativament /kom.pa.ɾaˌti.vaˈment/ /kom.pa.ɾaˌti.βaˈmen/ /kom.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /kum.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /kum.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ (adv)
comparativamente

comparsa /komˈpaɾ.sa/ /komˈpaɾ.sə/ /kumˈpar.sə/ (n, fem)
comparsa
  Acompanyament o seguici d'algun personatge en les representacions teatrals.

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ (n, masc)
compartimento

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ (v)
compartilhar

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ (n, fem)
compaixão

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ (v)
compensar

competentment /kom.peˌtemˈmen/ /kom.peˌtemˈment/ /kom.pəˌtemˈment/ /kum.pəˌtemˈmen/ (adv)
competentemente

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ (n, fem)
competição

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ (v)
competir
  Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ (adj, masc)
competitivo

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ (n, fem)
competitividade

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
competência

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ (n, masc)
compilador

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ (adj, masc)
completo

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ (adv)
completamente

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ (adj, masc)
complexo
  Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ (n, masc)
complexo
  Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
  Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic (n, masc)
estância

complexificar /kom.pɫek.si.fiˈka/ /kom.pɫek.si.fiˈkaɾ/ /kom.pɫək.si.fiˈka/ /kum.pɫək.si.fiˈka/ (v)
complexificar

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ (adj, masc)
complicado

complicitat /kom.pɫi.siˈtat/ /kum.pɫi.siˈtat/ (n, fem)
cumplicidade

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ (n, masc)
cumprimento
  Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ (v)
cumprir
  Realitzar una cosa promesa.

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ (v)
compor
  Reunir o combinar per formar un tot.
  Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ (n, masc)
comportamento
  Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

comportar /kom.porˈta/ /kom.poɾˈta/ /kom.poɾˈtaɾ/ /kum.purˈta/ (v)
carregar
  Tenir com a conseqüència, implicar.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
composição
  Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ (n, masc)
compositor

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ (adj, masc)
composto
  Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ (n, masc)
composto
  (filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
  (química) Substància formada per diversos elements químics.
  (agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ (n, fem)
compra

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ (n, masc)
comprador

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ (v)
comprar

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ (v)
compreender
  Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ (adj)
compreensível

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ (adj, masc)
comprensivo
  Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió (n, fem)
compreensão

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
compressa

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ (n, fem)
compressão

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ (v)
comprimir

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ (n, masc)
compromisso
  (dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.
  Obligació contreta.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ (n, neut)
contador

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ (v)
contar
  Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ (n, masc)
cuidado
  Cura, atenció.
conta
  Suma de la quantitat a pagar.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ (v)
calcular

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ (n, masc)
compasso
  Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ (n, masc)
condado

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ (n, masc)
conde

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ (n, fem)
condessa

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ (adv)
comumente

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ (n, fem)
comunicação

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ (v)
comunicar
  (transitiu) Transmetre, donar a conèixer.
  (intransitiu) Un telèfon, un interlocutor, tenir la línia ocupada.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ (n, masc)
comunismo

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ (adj)
comunista
  Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ (n, neut)
comunista, marxista
  Partidari del comunisme.
  Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ (n, fem)
comunidade
  conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunitat autònoma /ko.mu.niˌtat.awˈtɔ.no.ma/ (n, fem)
comunidade autónoma

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ (n, fem)
comunhão

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ (n, fem)
comédia

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ (adj, masc)
comum
  Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
  Ordinari, típic.
  Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ (n, masc)
comum
  La gran majoria en conjunt.

conca (n, fem)
bacia
  Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
encalhada
  Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concani /koŋˈka.ni/ /kuŋˈka.ni/ (n, masc)
concani

concatenar /koŋ.ka.teˈna/ /koŋ.ka.teˈnaɾ/ /kuŋ.kə.təˈna/ (v)
concatenar
  Associar diversos fets, idees, etc.
  En informàtica, unir cadenes de caràcters.

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ (v)
conceber

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ (v)
concentrar

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ (n, fem)
concepção

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ (n, masc)
conceito
  Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ (adj)
conceitual

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
conceitualizar

conceptuosament /kon.sep.tuˌo.zaˈmen/ /kon.sep.tuˌo.zaˈment/ /kon.səp.tuˌo.zəˈment/ /kun.səp.tuˌo.zəˈmen/ (adv)
conceptualmente

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ (n, masc)
concerto
  Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ (n, fem)
concertina
  Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ (n, fem)
concessão

concisament /konˌsi.zaˈmen/ /konˌsi.zaˈment/ /konˌsi.zəˈment/ /kunˌsi.zəˈmen/ (adv)
concisamente

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ (v)
concluir

conclusivament /koŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ (adv)
conclusivamente

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ (n, fem)
conclusão

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ (adj, masc)
concreto

concretar /koŋ.kɾeˈta/ /koŋ.kɾeˈtaɾ/ /koŋ.kɾəˈta/ /kuŋ.kɾəˈta/ (v)
concretar

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ (n, fem)
concubina

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ (n, masc)
concurso

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ (n, fem)
concórdia

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ (n, fem)
pena

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ (v)
condenar

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ (v)
condensar

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ (adj)
condicional
  Provisional, en funció d'alguna cosa.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ (n, masc)
condicional
  Temps verbal, també anomenat potencial.

condicionalment /kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
condicionalmente

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ (n, fem)
condição, cláusula
  Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ (n, masc)
condimento

condimentar /kon.di.menˈta/ /kon.di.menˈtaɾ/ /kun.di.mənˈta/ (v)
condimentar

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ (n, masc)
preservativo
  (col·loquial) preservatiu

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ (n, masc)
behaviorismo

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ (n, masc)
condutor
  Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ (v)
conduzir, dirigir
  Tenir el comandament d'un vehicle.
  Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
  Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
  Portar a un resultat final.
  (esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
  Permetre el pas.
  Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ (n, masc)
conhecimento
  Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
  Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
confederação

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ (v)
conferir
  Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
conferência

conferència de premsa (n, fem)
conferéncia de imprensa

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ (v)
confessar

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ (n, fem)
confissão

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ (n, fem)
confiança
  Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
  Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ (v)
confiar
  Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
  Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
  Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ (adj)
confidencial

confidencialment /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈmen/ /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈment/ /koɱ.fi.ðən.siˌaɫˈment/ /kuɱ.fi.ðən.siˌaɫˈmen/ (adv)
confidencialmente

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ (adv)
com confiança

configurar /koɱ.fi.ɣuˈɾa/ /koɱ.fi.ɣuˈɾaɾ/ /kuɱ.fi.ɣuˈɾa/ (v)
configurar

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ (n, masc)
confinamento

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ (v)
confinar

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ (v)
confirmar
  Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
  Administrar la confirmació a algú.

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ (n, masc)
confluência

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ (n, masc)
conflito

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ (n, fem)
confluência

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ (n, fem)
conformidade
  Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ (n, masc)
conforto
  Absència d'incomoditats.

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ (n, fem)
confraria

confraternitzar /koɱ.fɾa.ter.niˈd͡za/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈza/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /koɱ.fɾə.təɾ.niˈd͡za/ /kuɱ.fɾə.tər.niˈd͡za/ (v)
confraternizar

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ (n, fem)
confusão
  Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ (n, masc)
congelador, freezer

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ (v)
congelar
  Posar a menys de zero graus.

conglobar /koŋ.gloˈβa/ /koŋ.gloˈβaɾ/ /kuŋ.gluˈβa/ (v)
conglobar

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ (adj, masc)
congolês
  Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
  Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ (n, masc)
congolês
  Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ (n, masc)
congresso
  Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ (adj, masc)
congénito

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ (n, masc)
coelho
  Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conill de bosc (n, masc)
coelho-europeu

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ (n, masc)
coelheira
  Corral per la cria de conills.

conjecturar /kon.d͡ʒek.tuˈɾa/ /kon.d͡ʒek.tuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒək.tuˈɾa/ (v)
conjeturar

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ (n, fem)
conjugação

conjugalment /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈment/ /koɲ.ʒuˌɣaɫˈment/ /kuɲ.ʒuˌɣaɫˈmen/ (adv)
conjugalmente

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ (v)
conjugar

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ (n, fem)
conjunção
  (astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
  (gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ (n, masc)
conjunto
  Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ (v)
conectar
  Establir un fort lligam.
  Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ (n, fem)
conexão
  El fet de connectar.
  El punt on dues o més coses connecten.
  Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
  Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ (v)
conquistar

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ (n, fem)
conquista

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ (v)
conquistar
  Guanyar-se l'amor d'una persona.

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ (n, masc)
cultivo

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ (v)
consagrar
  Fer sagrada alguna persona o cosa.
  Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
  Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
  Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ (adj)
consciente

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ (adv)
conscientemente

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
consciência
  Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ (adj, masc)
consecutivo

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ (adv)
consecutivamente

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ (n, masc)
conselho
  Acte o efecte d'aconsellar.
  Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ (n, masc)
consentimento

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ (v)
consentir

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ (adv)
consequentemente

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
consequência, conseqüência

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ (n, fem)
conservação

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ (adj, masc)
conservador
  Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ (v)
conservar
  Guardar, retenir, no deixar perdre.

conservatori /kon.ser.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.vaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.səɾ.vəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.bəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.vəˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
conservatório

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ (adv)
consideravelmente

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
consideração

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ (v)
considerar
  Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ (adv)
consistentemente

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ (v)
consistir

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
consistência

consogra /konˈsɔ.ɣɾa/ /konˈsɔ.ɣɾɔ/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ (n, fem)
consogra

consogre /konˈsɔ.ɣɾe/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ (n, masc)
consogro

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ (n, masc)
consolação

consola de joc (n, fem)
consola

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ (n, masc)
consulado

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ (v)
consolidar

consomé /kon.soˈme/ /kun.suˈme/ (n, masc)
consomê

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ (n, fem)
concordante

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ (n, masc)
consorcio

consorciar /kon.sor.siˈa/ /kon.soɾ.siˈa/ /kon.soɾ.siˈaɾ/ /kun.sur.siˈa/ (v)
consorciar

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ (v)
conspirar

conspícuament /konsˌpi.ku.aˈmen/ /konsˌpi.ku.aˈment/ /konsˌpi.ku.əˈment/ /kunsˌpi.ku.əˈmen/ (adv)
conspicuamente

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ (adj)
constante
  Que no es troba subjecte al canvi.

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ (adv)
constantemente

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ (v)
constatar

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
constelação

consternar /kons.terˈna/ /kons.teɾˈnaɾ/ /kuns.tərˈna/ (v)
atordoar

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ (adj)
constitucional

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
constitucionalmente

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
constituição

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ (n, fem)
construção

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ (n, masc)
constructo

constructivament /kons.tɾukˌti.vaˈment/ /kons.tɾukˌti.vəˈment/ /kons.tɾukˌti.βaˈmen/ /kuns.tɾukˌti.vəˈmen/ /kuns.tɾukˌti.βəˈmen/ (adv)
construtivamente

constructivisme (n, masc)
construtivismo

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ (v)
construir
  Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
  (arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ (n, fem)
constância

consuetudinari /kon.su.e.tu.ðiˈna.ɾi/ /kon.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ /kun.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ (adj, masc)
consuetudinário

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ (adj)
consular

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ (v)
consultar

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ (n, masc)
consumo

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ (v)
consumir

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ (v)
contatar

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ (n, masc)
contacto, contato

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ (n, masc)
contágio

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ (v)
contagiar

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
poluição
  Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ (v)
contaminar

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ (v)
contar

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ (n, masc)
conto
  Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
  Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ (v)
contender

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ (v)
contender
  (alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ (n, masc)
recipiente
  Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ (v)
conter
  Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ (v)
responder

context /kunˈtekst/ (n, masc)
contexto

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ (adj)
contextual

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
contextualizar

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ (adj, masc)
contíguo

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ (n, masc)
continente
  Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continental /kon.ti.nenˈtaɫ/ /kon.ti.nənˈtaɫ/ /kun.ti.nənˈtaɫ/ (adj)
continental

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ (n, masc)
conteúdo

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ (adj, masc)
contínuo

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ (n, fem)
continuação

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ (adv)
continuamente

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ (v)
continuar, seguir
  (transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat (n, fem)
continuidade

contra /ˈkon.tɾa/ (n, masc)
contra
  L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ (preposition)
contra
  Relació que denota oposició.

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ (v)
contra-atacar

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ (n, masc)
contrabaixo

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ (n, neut)
contrabandista

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ (n, fem)
contraceção

contracorrent /ˌkon.tɾa.koˈren/ /ˌkon.tɾa.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.kuˈren/ (n, masc)
contracorrente

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ (v)
contratar

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ (n, masc)
contracto, contrato
  Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contradictòriament /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈment/ /kon.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈment/ /kun.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈmen/ (adv)
contraditoriamente

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ (v)
contradizer

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ (n, masc)
contrafagote

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ (v)
contrafazer
  Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ (n, masc)
botaréu
  Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contraindicar /ˌkon.tɾa.in.diˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾa.in.diˈka/ /ˌkɔn.tɾə.in.diˈka/ (v)
contraindicar

contralt /konˈtɾaɫ/ /konˈtɾaɫt/ /kunˈtɾaɫ/ (n, neut)
contralto

contrarellotge /ˌkon.tɾa.reˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.rəˈʎɔ.d͡ʒə/ (n, fem)
contrarrelógio

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ (n, fem)
senha, palavra-passe

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ (n, masc)
contraste

contrasurdo (n, masc)
contra-surdo

contratemps /ˌkon.tɾaˈtems/ /ˌkɔn.tɾəˈtems/ (n, masc)
contratempo
  Adversitat que interromp una acció.
  Efecte musical consistent a fer sonar una nota després de la caiguda de la pulsació, sempre que a la caiguda d'aquesta s'hagi esdevingut un silenci o pausa, i que aquest so no es prolongui fins més enllà de la caiguda de la pulsació següent. En cas contrari, d'allargar-se fins més enllà d'aquest punt, es tractaria d'una síncope. L'efecte del contratemps és produir una irregularitat en el ritme.

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ (v)
contrair

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ (n, fem)
contribuição

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ (n, neut)
contribuinte

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ (v)
contribuir

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ (n, masc)
controlo, controle
  (esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
  (esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
controle
  (tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat (n, masc)
controle de qualidade

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ (v)
controlar
  Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ (n, fem)
controvérsia

contràriament /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /konˌtɾa.ɾi.aˈment/ /konˌtɾa.ɾi.əˈment/ /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ (adv)
contrariamente

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ (n, fem)
contusão

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ (n, fem)
conurbação

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ (adj)
convencional

convencionalment /kom.ben.si.oˌnaɫˈmen/ /koɱ.ven.si.oˌnaɫˈment/ /koɱ.vən.si.oˌnaɫˈment/ /kum.bən.si.uˌnaɫˈmen/ /kuɱ.vən.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
convencionalmente

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ (adv)
convenientemente

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ (n, masc)
convento

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ (v)
convergir

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ (n, fem)
conversação
  Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversar /kom.berˈsa/ /kom.beɾˈsa/ /koɱ.veɾˈsaɾ/ /koɱ.vəɾˈsa/ /kum.bərˈsa/ /kuɱ.vərˈsa/ (v)
conversar

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ (n, fem)
conversão

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ (v)
converter
  Transformar una cosa en una altra.
comutar
  Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ (adj, masc)
convexo

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ (v)
convidar

conviure /komˈbiw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾə/ /kumˈbiw.ɾə/ /kuɱˈviw.ɾə/ (v)
conviver

convocar /kom.boˈka/ /kom.boˈkaɾ/ /kom.voˈkaɾ/ /kum.buˈka/ /kum.vuˈka/ (v)
convocar

convulsivament /kom.buɫˌsi.βaˈmen/ /koɱ.vuɫˌsi.vaˈment/ /koɱ.vuɫˌsi.vəˈment/ /kum.buɫˌsi.βəˈmen/ /kuɱ.vuɫˌsi.vəˈmen/ (adv)
convulsivamente

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ (v)
convencer

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ (v)
conspirar

cony /ˈkoɲ/ (n, masc)
boceta, cona

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ (v)
conhecer
  Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
  Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
cooperação

coordenada /ko.oɾ.ðeˈna.ða/ /ko.oɾ.ðəˈna.ðə/ /ku.ur.dəˈna.ðə/ /ku.ur.ðəˈna.ðə/ (n, fem)
coordenada

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ (n, fem)
coordenação

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ (v)
coordenar

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ (n, masc)
golpe
  Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ (n, masc)
golpe de estado

cop d'ull (n, masc)
olhadela
  Esguard breu.

cop de cap (n, masc)
cabeçada

cop de puny (n, masc)
murro

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ (n, fem)
bojo
  En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
taça
  Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ (n, masc)
copeque

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ (n, masc)
copernício

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ (v)
copiar
  Reproduir un text o document original.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ (n, neut)
copiloto

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ (adj, masc)
copto
  Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ (n, masc)
copta
  Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
copta, cóptico
  (invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ (v)
copular

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ (n, masc)
coração
  Múscul que bombeja la sang a través del cos.
  Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
  Part central d'alguna cosa.
coro, coral
  Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
  Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ (adj)
coral
  (música) Relatiu al cor.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ (n, masc)
coral

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
coragem
  Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ (adj, masc)
curvo
  Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ (n, masc)
corvo
  Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ (n, fem)
gravata
  Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ (n, fem)
mola
  Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.
corda
  (esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
  (pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordar /korˈða/ /koɾˈða/ /koɾˈðaɾ/ /kurˈda/ /kurˈða/ (v)
acolchetar
  Cenyir o tancar una peça de vestir.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ (adj)
cordial

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ (adv)
cordialmente

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ (n, masc)
cordão
  La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
  Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
  (argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
coreografia

coreografiar /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈa/ /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ko.ɾə.o.ɣɾə.fiˈa/ /ku.ɾə.u.ɣɾə.fiˈa/ (v)
coreografar

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ (adj, masc)
coreano
  Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ (n, masc)
coreano
  Individu de Corea.
  (masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corfbol /ˌkoɾˈbɔɫ/ /ˌkɔrvˈβɔɫ/ (n, masc)
corfebol

corioamnionitis /ko.ɾi.o.am.ni.oˈni.tis/ /ko.ɾi.o.əm.ni.oˈni.tis/ /ku.ɾi.u.əm.ni.uˈni.tis/ (n, fem)
corioamnionite

corn /ˈkɔrn/ (n, masc)
trompa
  Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès (n, masc)
corne inglês

corn de caça (n, masc)
buzina

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ (n, fem)
gralha

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ (n, fem)
corneta
  Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ (n, fem)
cornija
  (arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ (n, fem)
cornucópia
  Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ (n, fem)
corola

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ (n, masc)
corolário

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ (n, fem)
coroa

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ (n, fem)
coroação

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ (n, masc)
coronavírus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ (n, masc)
coronel

corporació /koɾ.po.ɾa.siˈo/ /koɾ.po.ɾə.siˈo/ /kur.pu.ɾə.siˈo/ (n, masc)
corporação

corpus /ˈkɔr.pus/ (n, masc)
corpus

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ (n, masc)
curral

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ (n, fem)
correção

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ (adv)
corretamente

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ (adj)
correto

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ (n, masc)
corredor
  Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
  Esportista en una prova de cursa.
  (beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
  (futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ (v)
corrigir

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ (n, fem)
correlação

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ (adj)
corrente
  D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ (n, masc)
corrente
  Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ (v)
corresponder
  Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
  Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ (adj)
correspondente

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ (n, neut)
correspondente

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ (n, fem)
correia, tira
  Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ (n, masc)
mensageiro
  Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
correspondência, correio
  Conjunt de cartes o de correspondència.
correio
  (plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw (n, masc)
correio eletrónico, correio eletrônico

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ (v)
corroborar

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ (v)
corroer

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ (v)
corromper
  Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ (n, fem)
corrupção
  (material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corró /koˈro/ /kuˈro/ (n, masc)
rolo da massa
  Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
  Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
  Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
  Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
  Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ (adj, masc)
corso
  Originari, pertanyent o relatiu a Còrsega.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ (n, masc)
corso
  Campanya naval mercant contra naus enemigues amb la patent del govern.
  Natural de Còrsega.
  (masculí singular) Llengua pròpia de Còrsega fortament relacionada amb l'italià i sovint considerada com una forma dialectal d'aquesta última.

cort /ˈkort/ (n, fem)
corte
  Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
  (històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ (n, fem)
cortesia

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ (n, masc)
cortesão

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ (n, fem)
cortina
  Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ (n, masc)
cortisol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ (adj, masc)
cortês

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ (n, fem)
colcheia
  Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ (n, masc)
corónimo

cos (n, masc)
corpo
  Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ (n, fem)
cousa, coisa
  Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosidor /ko.ziˈðo/ /ko.ziˈðoɾ/ /ku.ziˈðo/ (n, masc)
caixa de costura
  Petita capsa per desar agulles, didals i altres coses necessàries per cosir.
alfaiate
  Persona que cus o que en té l'ofici.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ (n, fem)
prima

cosina prima (n, fem)
prima segunda

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ (v)
coser, costurar

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ (n, neut)
cosmonauta

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ (n, masc)
cosmo

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ (n, fem)
concepção do mundo

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ (adj, masc)
cosmético

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ (n, fem)
cosmética

cost /ˈkɔst/ (n, masc)
custo

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ (n, fem)
costa
  Part de la terra que toca al mar.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ (adj, masc)
costa-riquenho
  Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ (n, masc)
costa-riquenho
  Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ (v)
custar

costar un ull (v)
custar os dentes da boca

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ (n, masc)
lado
  Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ (v)
costear
  (nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ (n, fem)
costela
  (anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
  (aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.
  (pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ (n, masc)
costume

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ (n, masc)
primo

cosí germà (n, masc)
coirmão

cosí prim (n, masc)
primo segundo

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ (n, fem)
espartilho

cotna /ˈkon.na/ /ˈkon.nə/ (n, fem)
côdea

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ (n, masc)
cotovia-pequena

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ (n, masc)
carro
  Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ (n, masc)
cocheiro

cotó /koˈto/ /kuˈto/ (n, masc)
algodão

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ (n, masc)
cobre
  Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ (n, fem)
caverna, gruta

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ (v)
incubar

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ (adj, masc)
covarde, cobarde
  Que no té coratge.

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ (n, masc)
covarde
  Qui no té coratge.

covardament /koˌvaɾ.ðaˈment/ /koˌvaɾ.ðəˈment/ /koˌβar.ðaˈmen/ /koˌβaɾ.ðaˈmen/ /kuˌvar.ðəˈmen/ /kuˌβar.dəˈmen/ (adv)
cobardemente

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ (n, fem)
covardia

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ (n)
Covid-19

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ (n, masc)
coalho

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ (n, masc)
carangueijo, caranguejo
  Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani (n, masc)
crânio, caveira

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ (adj)
cranial

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ (n, fem)
criação

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ (n, masc)
criador

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ (v)
criar
  Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ (adj, masc)
criativo

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ (n, fem)
criatividade

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ (n, fem)
credibilidade

creença (n, fem)
crença

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ (n, masc)
crescimento

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ (n, masc)
agrião

crema /ˈkɾe.mə/ (n, fem)
creme
  Part greixosa de la llet.
  Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ (n, fem)
queima

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ (n, fem)
zíper
  Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ (v)
queimar
  (intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
  (intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
  (transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
  (transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ (n)
panqueca

crepitar /kɾe.piˈta/ /kɾe.piˈtaɾ/ /kɾə.piˈta/ (v)
crepitar

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ (n, masc)
crepúsculo

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ (n, fem)
crista

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ (n, fem)
gesso

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ (n, fem)
cruz
  Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
  Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ (v)
atravessar
  Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ (n, masc)
cruzador
  Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
cruzeiro
  Viatge turístic en vaixell.
  Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ (v)
crer, acreditar
  Tenir confiança.
  Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
  Pensar, tenir una opinió.

criança /kɾiˈan.sa/ /kɾiˈan.sə/ (n, fem)
criança

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ (v)
criar

criat /kɾiˈat/ (n, masc)
criado

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ (n, fem)
criancice

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ (n, fem)
chamada
  (informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ (v)
gritar
  (intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
chamar
  (transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ (n, masc)
crime

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ (adj)
criminal, criminoso
  Relatiu al crim.

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
criminalizar
  Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
  Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

criminalment /kɾi.miˌnaɫˈmen/ /kɾi.miˌnaɫˈment/ (adv)
criminalmente

crin /ˈkɾin/ (n)
crina

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ (n, fem)
crina

crioll /kɾiˈoʎ/ (adj, masc)
crioulo
  Relatiu o pertanyent als criolls o la seva llengua.

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ (n, fem)
cripta

criptó (n, masc)
crípton

criquet (n, masc)
críquete

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ (n, masc)
crisântemo

crisi /ˈkɾi.zi/ (n, fem)
crise

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ (n)
crisma
  L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ (n, masc)
pipoca

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ (n, masc)
cristadelfiano

cristall /kɾisˈtaʎ/ (n, masc)
cristal

cristal·lització /kɾis.taɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /kɾis.təɫ.ɫid.zə.siˈo/ (n, fem)
cristalização

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ (v)
cristalizar

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
cristalografia

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ (n, masc)
cristalino
  Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ (n, masc)
cristianismo

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ (v)
cristianizar

cristià /kɾis.tiˈa/ (adj, masc)
cristão
  Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ (n, masc)
cristão
  Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ (n, fem)
crisálida

crit /ˈkɾit/ (n, masc)
grito

criticar /kɾi.tiˈka/ /kɾi.tiˈkaɾ/ (v)
criticar
  Examinar una cosa o una persona buscant-li els defectes.
  Opinar imparcialment sobre una obra literària, exposant les parts positives i les negatives.

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ (n, fem)
cruzada

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ (adj, masc)
croata
  Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ (n, masc)
cruzado
  Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
croata
  Persona originaria de Croàcia.
  (masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ (n, masc)
croassã

crom (n, masc)
cromo, crómio

cromatina /kɾo.maˈti.na/ /kɾo.məˈti.nə/ /kɾu.məˈti.nə/ (n, fem)
cromatina

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ (n, masc)
cromossoma, cromossomo

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ (adj, masc)
cromático

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
cronologia

cronològicament /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
cronologicamente

cronostratigràfic /ˌkɾɔ.nos.tɾa.tiˈɣɾa.fik/ /ˌkɾɔ.nos.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ /ˌkɾɔ.nus.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
cronoestratigráfico

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ (n, masc)
cronómetro

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ (n, fem)
croquete

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ (n, fem)
muleta
  Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ (adj, masc)
cru
  No cuit, o no prou cuit.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ (v)
crucificar

crucifix /kɾu.siˈfiks/ (n, masc)
crucifixo

cruel /kɾuˈɛɫ/ (adj)
cruel

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ (adv)
cruelmente

crustaci /kɾusˈta.si/ (n, masc)
crustáceo
  Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ (n, fem)
cruzamento
  Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ (n, masc)
cratera

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ (n, masc)
crédito
  Confiança que inspira la veracitat d'algú.
  Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ (v)
crescer

crític /ˈkɾi.tik/ (adj, masc)
crítico

crític /ˈkɾi.tik/ (n, masc)
criticador

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ (n, fem)
crítica

crònic /ˈkrɔ.nik/ (adj, masc)
crónico

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ (n, fem)
crónica

crònicament /ˌkɾɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈment/ (adv)
cronicamente

cu /ˈku/ (n, fem)
quê

cua /ˈku.a/ (n, fem)
cauda, rabo
  Apèndix posterior d'alguns animals.
rabo-de-cavalo
  Recollit del cabell humà amb una goma.
fila
  Renglera ordenada per esperar el torn.

cub (n, masc)
cubo

cubà (adj, masc)
cubano
  Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà (n, masc)
cubano
  Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc (n, masc)
verme, minhoca

cuc de seda (n, masc)
bicho-da-seda

cucut /kuˈkut/ (n, masc)
cuco

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ (n, fem)
lavandisca

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ (v)
cuidar
  Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ (n, fem)
cozinha, culinária
  Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ (v)
cozinhar

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ (n, masc)
cozinheiro

cuir /ˈkujr/ (n, masc)
couro

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ (n, fem)
couraça
  Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ (n, masc)
couraçado, encouraçado

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ (n, fem)
coxa

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ (n, masc)
perna
  Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
presunto
  Cuixa gran, especialment de porc salada.

cul (n, masc)
cu, bunda

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ (n, fem)
colher

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ (n, fem)
colherada

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ (n, fem)
colher de chá

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ (n, fem)
colher de chá
  (especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culminació /kuɫ.mi.na.siˈo/ /kuɫ.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
culminação

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ (n, masc)
culpa

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ (n, fem)
culpa

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ (adj)
culpado
  Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ (n, neut)
culpado
  Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ (v)
culpar

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ (adj, masc)
culto
  Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ (n, masc)
culto
  Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ (v)
cultivar

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ (n, fem)
cultura

cultura de masses (n, fem)
cultura de massa

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ (adj)
cultural

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ (adv)
culturalmente

cumpleanyer /kum.pɫe.aˈɲe/ /kum.pɫe.aˈɲeɾ/ /kum.pɫe.əˈɲe/ (n, masc)
aniversariante

cumquat /kumˈkwat/ (n, masc)
cunquate

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ (adj)
cuneiforme

cunyada /kuˈɲa.ða/ (n, fem)
cunhada

cunyat (n, masc)
cunhado

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ (n, fem)
tratamento
  Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ (v)
curar
  Aplicar cures mèdiques.

curi (n, masc)
cúrio

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ (n, fem)
curiosidade

curiós /ku.ɾiˈos/ (adj, masc)
curioso, singular
  Que desitja saber coses.
  Interessant per la seva singularitat.

currículum (n, masc)
currículo
  Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
  Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

curs /ˈkurs/ (n, masc)
curso

cursa /ˈkuɾ.sa/ (n, fem)
corrida

curt (adj, masc)
curto
  De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ (n, masc)
curto-circuito

custodiar /kus.to.ðiˈa/ /kus.to.ðiˈaɾ/ /kus.tu.ðiˈa/ (v)
custodiar

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ (n, fem)
guarda
  Acció i efecte de custodiar.

cutani /kuˈta.ni/ (adj, masc)
cutâneo

cuíca /kuˈi.ka/ /kuˈi.kə/ (n, fem)
adufo

càbala /ˈka.ba.ɫa/ (n, fem)
cabala
  (religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ (n, masc)
cálculo

càlid (adj, masc)
morno

càmera /ˈka.me.ɾa/ (n, fem)
câmara
  Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ (n, masc)
parque de campismo

càncer /ˈkan.seɾ/ (n, masc)
câncer, cancro
  (medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ (adj, masc)
cândido

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ (adv)
candidamente

cànem /ˈka.nem/ (n, masc)
cânhamo

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ (n, masc)
cânone

càntic /ˈkan.tik/ (n, masc)
cântico

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ (n, fem)
cápsula
  Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
  Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
  Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
  Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ (n, fem)
carga
  Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ (n, masc)
cartel

càstig /ˈkas.tik/ (n, masc)
castigo, punição
  Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ (n, fem)
cátedra

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ (n, masc)
catodo

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ (adj, masc)
celta
  Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ (n, masc)
celta
  Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ (n, fem)
célula

cèntim /ˈsɛn.tim/ (n, masc)
cêntimo

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ (n, fem)
colo do útero

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ (n, masc)
veado, cervo

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ (adv)
cinicamente

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ (n, fem)
cítara

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ (n, fem)
caracol
  Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ (n, masc)
coquetel

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ (n, masc)
coquetel Molotov

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ (n, masc)
códice

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ (n, masc)
seixo

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ (n, masc)
cólera
  Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic (adj, masc)
cólica
  Relatiu al còlon

còlic (n, masc)
cólica
  Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ (n, masc)
cólon

còmic (n, masc)
banda desenhada
  Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmodament /ˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /ˌkɔ.mo.ðaˈment/ /ˌkɔ.mo.ðəˈment/ /ˌkɔ.mu.ðəˈmen/ (adv)
comodamente

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ (adj, masc)
confortável
  Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ (adj, masc)
côncavo

còndil /ˈkɔn.diɫ/ (n, masc)
côndilo

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ (n, masc)
condor

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ (n, neut)
cônjuge

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ (n, neut)
cônsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ (n, fem)
cópia
  Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat (n, fem)
backup

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ (n, fem)
córnea

còrnic /ˈkɔr.nik/ (n, masc)
córnico

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ (n, masc)
escanteio

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ (v)
correr
  Caminar amb velocitat.

cúbic /ˈku.βik/ (adj, masc)
cúbico
  Que té la forma d'un cub.

cúfic /ˈku.fik/ (adj, masc)
cúfico

cúmul /ˈku.muɫ/ (n, masc)
cúmulo

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ (n, fem)
cúpula

cúria /ˈku.ɾi.a/ /ˈku.ɾi.ə/ (n, fem)
cúria
  Organisme per als d’afers eclesiàstics.

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ (n, masc)
cúter
  Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'acord (Interjection)
concordar
  Expressió de conformitat, de consentiment.

d'incògnit (adv)
incognitamente

dactilologia (n, fem)
dactilologia

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ (n, fem)
dado

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ (n, fem)
gadanha
  (agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ (v)
ceifar

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ (adv)
acima
  A la part superior, de més amunt.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ (n, masc)
daltonismo

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ (adj, masc)
damascena
  Relatiu o pertanyent a Damasc.

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ (n, masc)
damascena
  Persona que habita o és originària de Damasc.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ (n, fem)
damas

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ (adv)
acima de
  Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ (n, fem)
dança

dany /ˈdaɲ/ (n, masc)
dano

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ (v)
danificar

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ (adj, masc)
dinamarquês
  Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ (n, masc)
dinamarquês
  Natural de Dinamarca.
  (masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ (n, masc)
dardo
  Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ (n, masc)
darmstádtio, darmstádio

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ (adj)
último
  Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ (adv)
para trás

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ (n, masc)
darwinismo
  Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ (n, neut)
darwinista

data /ˈda.ta/ (n, fem)
data

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ (adj, masc)
dativo

dau (n, masc)
dado
  Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ (v)
dourar

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ (adj, masc)
dourado
  Del color de l’or.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ (adv)
à frente
  En una situació o posició davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ (n, masc)
avental

davanter centre (n, masc)
centroavante

de /de/ /ˈde/ (n, fem)
dê
  Nom que es dóna a la lletra d o D.

de /de/ /ˈde/ (preposition)
de
  Preposició per a denotar el cas genitiu (possessió o relació).
  Preposició per a denotar el cas genitiu (relació).
  Preposició per a denotar el cas genitiu (composició o matèria).
  Preposició per a denotar el cas genitiu (part d'una massa o contingut).
  Preposició per a denotar el cas genitiu (nombre d'objectes).
  Preposició per a denotar el cas genitiu (origen). Sovint adquireix la forma des o des de.
  Preposició per a denotar el cas genitiu (objectivitat, assumpte de què tracta).
  Preposició per a denotar el cas ablatiu (circumstancial).
  Preposició d'acusatiu que depèn d'una altra preposició.
  Per, per denotar causalitat.
  Per, per denotar l'exercici actual d'algun càrrec o títol.
  Per a, per denotar finalitat.
  Amb, per denotar la fi d'alguna acció.
  Preposició per a regir infinitius en el sentit del gerundi llatí.
  Preposició per a determinar el temps.
  Preposició per a regir noms precedits d'un adjectiu, amb la finalitat de reforçar l'expressió.
  Preposició per a denotar il·lació o inferència.
  Com, usat com a conjunció comparativa.

de franc (adv)
grátis

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ (adv)
rápido

de res (Interjection)
de nada

de sobte (adv)
de repente

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ (n, masc)
debate
  Disputa, altercació sobre alguna cosa.
  Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ (v)
debater
  Disputar amb raons sobre alguna cosa.
  Combatre.

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ (v)
estreiar

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
decadência

decantar /de.kanˈta/ /de.kanˈtaɾ/ /də.kənˈta/ (v)
decantar
  Col·locar un recipient que conté líquid en posició perquè pugui vessar.
  Col·locar en posició que trenqui la vertical.
  Tenir una tendència; havent diverses opcions, decidir l'opinió per una d'elles.
  Fer un gir, canviar de direcció.

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ (v)
decapitar

decasíl·lab /de.kaˈsi.ɫap/ /de.kaˈsiɫ.ɫap/ /də.kəˈsi.ɫəp/ /də.kəˈsiɫ.ɫəp/ (n, masc)
decassílabo
  Vers que de mètrica té deu síl·labes.

decebre /deˈse.bɾe/ (v)
dececionar
  (antic) enganyar, trair
  No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ (n, fem)
decepção

decididament /de.siˌði.ðaˈmen/ /de.siˌði.ðaˈment/ /də.siˌði.ðəˈmen/ /də.siˌði.ðəˈment/ (adv)
decididamente

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ (v)
decidir
  Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ (adj)
decimal
  Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decisiu /de.siˈziw/ (adj, masc)
decisivo

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ (n, fem)
decisão

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
declaração

declaració de la renda (n, fem)
declaração de imposto

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ (v)
declarar

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ (n, fem)
declinação

declinar /de.kɫiˈna/ /de.kɫiˈnaɾ/ /də.kɫiˈna/ (v)
declinar

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ (n, fem)
decoração

decorar /de.koˈɾa/ /de.koˈɾaɾ/ /də.kuˈɾa/ (v)
decorar
  Ornamentar, adornar.

decuplicar /de.ku.pɫiˈka/ /de.ku.pɫiˈkaɾ/ /də.ku.pɫiˈka/ (v)
decuplicar

decurs /deˈkuɾs/ /dəˈkurs/ (n, masc)
decurso

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
decência

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ (n, masc)
decímetro
  (metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ (v)
dedicar
  Destinar al culte religiós o profà.
  Dirigir una obra a algú com a homenatge.
  Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria (n, fem)
dedicatória

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ (n, fem)
dedução

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ (v)
concluir

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ (n, fem)
deusa

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ (adj, masc)
defectivo

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ (v)
defenestrar

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ (n, fem)
defesa

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ (v)
defender
  Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensivament /de.fenˌsi.vaˈment/ /de.fenˌsi.βaˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈment/ /də.fənˌsi.βəˈmen/ (adv)
defensivamente

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ (adj, masc)
beque

deficiència /de.fi.siˈɛn.si.a/ /də.fi.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
deficiência

definició (n, fem)
definição

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ (v)
definir

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ (adj, masc)
definido

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ (adj, masc)
definitivo
  Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ (v)
deflagrar

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ (v)
deformar

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ (adj)
deforme

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ (v)
degenerar

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ (v)
degradar

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ (adv)
devidamente

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ (n, masc)
deão, decano

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ (v)
deixar
  Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ (n, masc)
discípulo

deixuplinar /de.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈnaɾ/ /də.ʃu.pɫiˈna/ (v)
disciplinar

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ (v)
jejuar

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ (n, masc)
jejum

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ (adj, masc)
em jejum

del /deɫ/ /dəɫ/ (contraction)
do
  Contracció entre la preposició de i l'article el.

delatar /de.ɫaˈta/ /de.ɫaˈtaɾ/ /də.ɫəˈta/ (v)
delatar

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ (v)
delegar

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ (n, masc)
delfim

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ (adv)
deliberadamente

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ (adj, masc)
de propósito

delicadament /de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /de.ɫiˌka.ðaˈment/ /də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /də.ɫiˌka.ðəˈment/ (adv)
delicadamente

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ (adj, masc)
delicado

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ (n, fem)
delicatessen
  delicadeses (menjar exquisit)
  Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

deliciosament /de.ɫi.siˌo.zaˈmen/ /de.ɫi.siˌo.zaˈment/ /də.ɫi.siˌo.zəˈmen/ /də.ɫi.siˌo.zəˈment/ (adv)
deliciosamente

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ (n, masc)
crime

delimitar /de.li.miˈta/ /de.li.miˈtaɾ/ /də.li.miˈta/ (v)
delimitar

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ (n, neut)
delinquente

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
delinquência

delinqüència juvenil (n, fem)
delinquência juvenil

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ (v)
delirar

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ (n, masc)
delírio

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ (v)
decimar

delme (n, masc)
dízimo

delta /ˈdeɫ.ta/ (n, fem)
delta
  Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ (n, masc)
delta
  Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ (n, masc)
demagogo

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ (n, fem)
demagogia

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ (v)
pedir
  Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demanar la lluna (v)
pedir o impossível

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ (n, fem)
demanda

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ (v)
demandar

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ (n, fem)
demarcação

demarcar /de.maɾˈka/ /de.maɾˈkaɾ/ /də.mərˈka/ (v)
demarcar

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ (n, neut)
insano

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ (n, masc)
demiurgo

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
democratização

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ (n, fem)
democracia
  Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ (adj, masc)
democrático

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ (adv)
democraticamente

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ (n, fem)
demolição

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ (v)
demonizar

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ (n, fem)
rumo
  (nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ (v)
demonstrar
  Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
  Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ (adj, masc)
demonstrador
  Que pot demostrar.
  (gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ (adv)
amanhã
  En el dia vinent després de l'actual.
  En el futur de manera indeterminada.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ (n, fem)
demência

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ (adj)
democrata

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ (n, masc)
denário

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ (n, masc)
dengue

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ (v)
deslustrar

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
denominação

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ (v)
identificar

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ (adj, masc)
denso

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ (n, fem)
densidade

dent /ˈden/ /ˈdent/ (n, fem)
dente
  (anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet (n, fem)
dente de leite

dent de lleó (n, masc)
dente-de-leão
  (botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentar /denˈta/ /denˈtaɾ/ /dənˈta/ (v)
dentar

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ (n, neut)
dentista

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ (v)
denunciar

denúncia /deˈnun.si.a/ /dəˈnun.si.ə/ (n, fem)
denúncia

deontologia (n, fem)
deontologia

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ (adj)
dependente
  Que depèn.

dependentment /de.penˌdemˈmen/ /de.penˌdemˈment/ /də.pənˌdemˈmen/ /də.pənˌdemˈment/ (adv)
dependentemente

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ (v)
depender

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ (n, fem)
dependência

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ (v)
depilar
  Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ (n, fem)
depressão

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ (v)
deprimir
  Enfonsar una superfície.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ (v)
derivar
  Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
dermatologia

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ (v)
derrapar

des- (prefix)
des-

desacatar /dez.a.kaˈta/ /dez.a.kaˈtaɾ/ /dəz.ə.kəˈta/ (v)
desrespeitar

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ (v)
desacoplar

desacostar /de.za.kosˈta/ /de.za.kosˈtaɾ/ /də.zə.kosˈta/ /də.zə.kusˈta/ (v)
distanciar

desacostumar /de.za.kos.tuˈma/ /de.za.kos.tuˈmaɾ/ /də.zə.kos.tuˈma/ /də.zə.kus.tuˈma/ (v)
desacostumar

desacreditar /dez.a.kɾe.ðiˈta/ /dez.a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /dez.ə.kɾə.ðiˈta/ (v)
desacreditar

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ (v)
desabilitar
  Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
  Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desaferrar /dez.a.feˈra/ /dez.a.feˈraɾ/ /dəz.ə.fəˈra/ (v)
desaferrar

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ (v)
desafiar

desafinar /de.za.fiˈna/ /de.za.fiˈnaɾ/ /də.zə.fiˈna/ (v)
desafinar
  Emetre sons que trenquen l'harmonia quan es canta.
  No produir la nota exacta un instrument musical.
  No funcionar bé en el moment precís.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ (adj, masc)
azarado

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ (adv)
desagradavelmente

desagrair /de.za.ɣɾaˈi/ /de.za.ɣɾaˈiɾ/ /də.zə.ɣɾəˈi/ (v)
dessagradecer

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ (n, fem)
desambiguação

desamor /de.zaˈmoɾ/ /də.zəˈmo/ /də.zəˈmor/ (n)
desamor

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ (v)
desanimar

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ (n, fem)
desaparecimento

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ (v)
desaparecer

desaprendre /de.zaˈpen.dɾe/ /də.zəˈpən.dɾə/ /də.zəˈpɛn.dɾə/ (v)
desaprender

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ (v)
guardar
  Posar al seu lloc, endreçar.
salvar
  (informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ (v)
desarmar

desarranjar /de.za.raɲˈd͡ʒa/ /de.za.raɲˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.rəɲˈʒa/ (v)
desarranjar

desarrelar /de.za.reˈɫa/ /de.za.reˈɫaɾ/ /də.zə.rəˈɫa/ (v)
desarraigar

desarticular /de.zar.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /də.zər.ti.kuˈɫa/ (v)
desarticular

desassimilar /de.za.si.miˈɫa/ /de.za.si.miˈɫaɾ/ /də.zə.si.miˈɫa/ (v)
desassimilar

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ (n, masc)
desastre
  Gran desgràcia amb dany important.

desastrosament /de.zasˌtɾo.zaˈmen/ /de.zasˌtɾo.zaˈment/ /də.zəsˌtɾo.zəˈmen/ /də.zəsˌtɾo.zəˈment/ (adv)
desastrosamente

desautoritzar /de.zaw.to.ɾiˈd͡za/ /de.zaw.to.ɾiˈza/ /de.zaw.to.ɾiˈzaɾ/ /də.zəw.to.ɾiˈd͡za/ /də.zəw.tu.ɾiˈd͡za/ (v)
desautorizar

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ (adj, masc)
descalça

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ (v)
descalçar

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ (v)
descansar
  Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ (v)
descarrilhar

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ (v)
descartar
  En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
  Eliminar quelcom d'una tria.

descelerar /de.se.ɫeˈɾa/ /de.se.ɫeˈɾaɾ/ /də.sə.ɫəˈɾa/ /dəs.sə.ɫəˈɾa/ (v)
desacelerar

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ (n, neut)
descendente
  Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ (v)
descender

descendència /de.senˈdɛn.si.a/ /də.sənˈdɛn.si.ə/ /dəs.sənˈdɛn.si.ə/ (n, fem)
descendência

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
descentralização

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ (v)
descentralizar

descoagular /des.ko.a.ɣuˈɫa/ /des.ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /dəs.ko.ə.ɣuˈɫa/ /dəs.ku.ə.ɣuˈɫa/ (v)
descoagular

descobriment (n, masc)
descoberta, descobrimento

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ (v)
descobrir
  Veure o trobar per primer cop.

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ (v)
decodificar

descolonitzar /des.ko.ɫo.niˈd͡za/ /des.ko.ɫo.niˈza/ /des.ko.ɫo.niˈzaɾ/ /dəs.ko.ɫo.niˈd͡za/ /dəs.ku.ɫu.niˈd͡za/ (v)
descolonizar

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ (v)
descompactar
  Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

desconcertar /des.kon.serˈta/ /des.kon.seɾˈta/ /des.kon.seɾˈtaɾ/ /dəs.kon.səɾˈta/ /dəs.kun.sərˈta/ (v)
desconcertar

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ (adj, masc)
desconhecido
  Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ (n, masc)
estranha
  Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ (v)
desconfiar

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ (v)
descongelar

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ (n, fem)
desconexão

descosir /des.koˈzi/ /des.koˈziɾ/ /dəs.koˈzi/ /dəs.kuˈzi/ (v)
descosturar

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ (v)
desabrigar
  Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ (n, fem)
descrição

descriptivament /des.kɾipˌti.vaˈment/ /des.kɾipˌti.βaˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈment/ /dəs.kɾipˌti.βəˈmen/ (adv)
descritivamente

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ (v)
descrever
  Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ (v)
desembarcar

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ (n, masc)
desentupidor

desembragar /de.zem.bɾaˈɣa/ /de.zem.bɾaˈɣaɾ/ /də.zəm.bɾəˈɣa/ (v)
desligar

desembre /dəˈzem.bɾə/ (n, masc)
dezembro, Dezembro
  Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ (v)
desmascarar
  Treure la màscara.
  Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ (v)
desencadear
  Treure les cadenes.
  Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencantar /dez.eŋ.kanˈta/ /dez.eŋ.kanˈtaɾ/ /dəz.əŋ.kənˈta/ (v)
desencantar

desenterbolir /dez.en.ter.βoˈli/ /dez.en.teɾ.βoˈliɾ/ /dəz.ən.tər.buˈɫi/ (v)
desenturbiar

desentristir /ðez.en.tɾisˈtiɾ/ /ðez.ən.tɾisˈti/ /ðəz.ən.tɾisˈti/ (v)
rimuovere la tristezza

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ (n, masc)
desenvolvimento

desenvolupament sostenible (n, masc)
desenvolvimento sustentável

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ (v)
desenvolver

desert /deˈzɛɾt/ (n, masc)
deserto, ermo
  Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ (v)
abandonar
  Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ (n, fem)
desescalada
  Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ (adv)
desesperadamente

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ (adj)
desfavorável

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ (v)
desfazer
  Eliminar la feina feta.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ (n, masc)
desfibrilador

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ (n, fem)
desfile, parada

desfogar /des.foˈɣa/ /des.foˈɣaɾ/ /dəs.foˈɣa/ /dəs.fuˈɣa/ (v)
desbravar

desgràcia /dezˈɣɾa.si.a/ /dəzˈɡɾa.si.ə/ (n, fem)
desgraça

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ (adj, masc)
desonesto

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ (adv)
desonestamente

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ (v)
desumanizar

desig /deˈzit͡ʃ/ (n, masc)
desejo
  Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ (adj)
desigual

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ (n, fem)
desilusão

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ (v)
desinfetar

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
desintegração

desintegrar /de.zin.teˈɣɾa/ /de.zin.teˈɣɾaɾ/ /də.zin.təˈɣɾa/ (v)
desintegrar

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ (v)
desejar

deslleialment /dez.ʎeˌjaɫˈmen/ /dez.ʎeˌjaɫˈment/ /dəz.ʎəˌjaɫˈmen/ /dəz.ʎəˌjaɫˈment/ (adv)
deslealmente

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ (n, masc)
desmaio
  Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ (v)
desmaiar

desmitificar /dez.mi.ti.fiˈka/ /dez.mi.ti.fiˈkaɾ/ /dəz.mi.ti.fiˈka/ (v)
desmitificar

desmoblat /dez.mobˈbɫat/ /dez.moˈbɫat/ /dez.moˈβɫat/ /dəz.mobˈbɫat/ /dəz.mubˈbɫat/ /dəz.muˈβɫat/ (adj, masc)
desmobiliado

desmoralitzar /dez.mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈza/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ (v)
desmoralizar

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ (v)
desmontar
  Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ (v)
desalojar

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ (v)
desacatar

desordenar /dez.or.ðeˈna/ /dez.oɾ.ðeˈnaɾ/ /dəz.ur.dəˈna/ (v)
desarrumar

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ (n, masc)
bagunça, transtorno alimentar
  Falta d'ordre.
desordem
  Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ (n, masc)
despertador

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ (v)
despertar
  Fer treure del son.
  (pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ (n, fem)
gasto

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ (adj, masc)
imisericordioso

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ (n, masc)
movimento
  (petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ (adv)
depois
  més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
destilação

destinació /des.ti.na.siˈo/ (n, fem)
destino

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ (v)
aprazar
  Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destituir /des.ti.tuˈi/ /des.ti.tuˈiɾ/ /dəs.ti.tuˈi/ (v)
destituir

destral /desˈtɾaɫ/ (n, fem)
machado, acha

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ (adv)
com destreza

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ (n, fem)
habilidade

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ (v)
destroçar

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ (n, fem)
destruição

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ (n, masc)
contratorpedeiro
  Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ (v)
destruir

destí /desˈti/ (n, masc)
destino
  Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ (v)
revelar

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ (adv)
desavergonhadamente

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ (adj, masc)
desavergonhado
  Que no té vergonya.

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ (v)
desvelar

desviació /dez.bi.a.siˈo/ /dez.vi.a.siˈo/ /dəz.bi.ə.siˈo/ /dəz.vi.ə.siˈo/ (n, masc)
desvio
  Resultat o fet de desviar o desviar-se.
  Camí que partint d'un de principal se separa d'ell.
  Conducta que no coincideix amb els models i les expectatives de comportament en una societat particular.
  (navegació) Error en la indicació de la brúixola per culpa del metall amb que està formada o que transporta la nau.
  (hoquei) Acció i efecte de modificar la trajectòria de la bola o el disc voluntàriament o per accident interposant-hi l'estic, el patí o una part del cos.

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ (v)
decifrar

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ (number)
décimo

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ (n, masc)
detalhe

detalladament /de.taˌʎa.ðaˈmen/ /de.taˌʎa.ðaˈment/ /də.təˌʎa.ðəˈmen/ /də.təˌʎa.ðəˈment/ (adv)
detalhadamente

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ (v)
detalhar

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ (adj, masc)
detalhado

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ (v)
detectar

detectiu /de.tekˈtiw/ (n, masc)
detetive

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ (v)
deter

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
determinação

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ (adj)
determinante
  Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ (n, masc)
determinante
  Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ (v)
determinar

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ (n, masc)
determinismo

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ (v)
detestar

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ (n, masc)
detrimento

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ (number)
dez

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ (v)
dever
  Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ (n, masc)
lição de casa
  (plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ (n, masc)
dívida, débito

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
deutério

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ (v)
desvalorizar

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ (n, fem)
devastação

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ (adj, masc)
devastador

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ (n, fem)
devoção

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ (v)
devorar

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ (n, fem)
dexametasona

dia /ˈdi.a/ (n, masc)
dia
  Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
  Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ (n, fem)
diabete

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ (Interjection)
diabo
  Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ (n, masc)
diabo
  Personificació del mal.

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ (adj, masc)
diabético

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ (n, masc)
diácono

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ (n, fem)
diaconisa

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ (adj, masc)
diacrónico

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ (n, fem)
diadema

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ (n, masc)
diafragma

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ (v)
diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ (adj, masc)
diagnóstico
  Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ (n, masc)
diagnóstico
  Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ (adv)
diagonalmente

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ (n, masc)
diagrama
  Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ (n, masc)
dialeto, dialecto

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
dialetologia

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ (v)
dialogar

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ (n, masc)
diamante
  Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
  (billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ (adv)
diametralmente

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ (n, fem)
alvorada
  (militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ (n, fem)
diapositivo

diari (adj, masc)
diário

diari (n, masc)
jornal, diário
  Periòdic de notícies publicat cada dia.
diário
  Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ (n, fem)
diarquia

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ (n, fem)
diarreia

diartrosi /di.aɾˈtɾɔ.zi/ /di.ərˈtɾɔ.zi/ (n, fem)
abartrose

dibuix /diˈbujʃ/ (n, masc)
desenho
  Acte o efecte de dibuixar.
  Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
  Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ (v)
desenhar

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ (n, masc)
dicionário
  Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ (adj)
dizível

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ (n, fem)
dicotomia

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ (n, masc)
ditador

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ (v)
ditar

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ (adj)
ditatorial

dictatorialment /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈmen/ /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ (adv)
ditatorialmente

didal /diˈðaɫ/ (n, masc)
dedal
  Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú (n, masc)
didjeridu

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ (n, fem)
dieta

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ (n, fem)
difamação

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ (v)
difamar

diferenciar /di.fe.ɾen.siˈa/ /di.fe.ɾen.siˈaɾ/ /di.fə.ɾən.siˈa/ (v)
diferenciar
  Posar en evidència les diferències entre dues o més coses o en la mateixa cosa en diferents moments.
  Crear diferències entre dues o més coses que en principi són semblants o idèntiques.

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ (adj)
diferente
  Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ (adv)
diferentemente

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ (v)
diferir

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
diferença

dificultat (n, fem)
dificuldade
  Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ (v)
difundir

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ (n, masc)
ditongo

diftongar /dif.toŋˈɡa/ /dif.toŋˈɡaɾ/ /dif.tuŋˈɡa/ (v)
ditongar

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ (n, fem)
difteria

difusió /di.fu.ziˈo/ (n, fem)
difusão

difícil (adj)
difícil, dificultoso
  Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ (adv)
dificilmente

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ (v)
digerir

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ (adj, masc)
digestivo
  (anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
  Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ (adj)
digital
  Relacionat amb els dits.
  Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

digitalització (n, fem)
digitalização

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
digitalizar

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ (adv)
dignamente

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ (v)
dignar-se

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ (adj, masc)
digno
  Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ (n, fem)
dignidade
  Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

digoxina /di.ɣokˈsi.na/ /di.ɣokˈsi.nə/ /di.ɣukˈsi.nə/ (n, fem)
digoxina

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ (n)
quinta-feira

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ (adv)
diligentemente

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ (n, fem)
diligência
  Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns (n)
segunda-feira, segunda

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ (n, masc)
dilúvio

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ (n)
terça-feira

dimecres /diˈme.kɾes/ (n, masc)
quarta-feira

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ (n, fem)
dimensão

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ (n, masc)
diminutivo

dimissió /di.mi.siˈo/ (n, fem)
demissão

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ (v)
demitir

dimoni /diˈmɔ.ni/ (n, masc)
demónio
  Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ (n, masc)
comida, almoço
  Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ (v)
comer, almoçar
  (intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ (n, fem)
dinastia

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ (n, masc)
dinheiro

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ (n, masc)
dinossauro

dinou (number)
dezanove, dezenove

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ (number)
décimo-nono

dins /ˈdins/ (adv)
dentro
  A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ (adj, masc)
dinâmico

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ (n, fem)
dinâmica

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ (adv)
dinamicamente

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ (n, masc)
diploma

diplomàticament /di.pɫoˌma.ti.kaˈmen/ /di.pɫoˌma.ti.kaˈment/ /di.pɫoˌma.ti.kəˈment/ /di.pɫuˌma.ti.kəˈmen/ (adv)
diplomaticamente

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ (v)
depositar

diputat /di.puˈtat/ (n, masc)
deputado

dipòsit /diˈpɔ.zit/ (n, masc)
depósito
  Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ (v)
dizer
  Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ (v)
chamar-se
  Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ (n, fem)
direção
  Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ (adv)
diretamente

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ (adj, masc)
directo
  Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ (n, masc)
diretor
  Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
diretoria
  Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
  Publicació amb una relació de noms i adreces.
  Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
  (informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ (v)
dirigir
  Manar, liderar seguint una línia o normes.

dirimir /di.ɾiˈmi/ /di.ɾiˈmiɾ/ (v)
dirimir

disc /ˈdisk/ (n, masc)
disco
  Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
  (hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte (n, masc)
cedê

disc dur (n, masc)
disco rígido

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ (n, fem)
discalculia

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ (n, fem)
disciplina
  Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
  Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ (n, fem)
discrição

discret /disˈkɾet/ (adj, masc)
discreto

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ (adv)
discretamente

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
discriminação

discurs /disˈkurs/ (n, masc)
discurso

discussió /dis.ku.siˈo/ (n, fem)
discussão

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ (v)
discutir
  Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
  Contradir, posar en dubte.
  (intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ (n, fem)
discórdia

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ (n, fem)
disfarce
  Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
  Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ (v)
disfarçar

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ (n, fem)
disfagia

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ (n, fem)
dislexia

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ (v)
disparar, atirar

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ (adj)
disponível

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ (v)
dispor
  Col·locar coses en un ordre determinat.

dispositiu intrauterí (n, masc)
DIU

disprosi (n, masc)
disprósio

dissabte /diˈsap.te/ (n, masc)
sábado

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ (v)
empalhar

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ (n, masc)
desenho

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ (v)
desenhar

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ (n, fem)
dissertação

disset (number)
dezassete, dezessete

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ (number)
décimo-sétimo, décimo sétimo

dissipar /di.siˈpa/ /di.siˈpaɾ/ (v)
dissipar

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ (v)
dissolver

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ (n, fem)
dissolução

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ (v)
dissuadir

distanàsia /dis.taˈna.zi.a/ /dis.təˈna.zi.ə/ (n, fem)
distanásia

distinció /dis.tin.siˈo/ (n, fem)
distinção

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ (v)
distinguir
  Diferenciar, discriminar.

distintament /disˌtin.taˈmen/ /disˌtin.taˈment/ /disˌtin.təˈmen/ /disˌtin.təˈment/ (adv)
distintamente

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ (n, fem)
distribuição

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ (v)
distribuir

disturbi /disˈtur.bi/ (n, masc)
perturbação

distància /disˈtan.si.a/ (n, fem)
distância
  Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
  Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

disúria /diˈzu.ɾi.a/ /diˈzu.ɾi.ə/ (n, fem)
disúria

dit (n, masc)
dedo
  (anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ (n, masc)
domingo

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ (n, masc)
sexta-feira, sexta

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ (v)
divergir

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
divergência
  Acció i efecte de divergir, de separar-se.
  (matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ (adj, masc)
diferente

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ (v)
diversificar

diversió (n, fem)
diversão

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ (v)
divertir
  Distreure, entretenir, passar una bona estona.
distrair
  Apartar, desviar o allunyar.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ (adj, masc)
divertido

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ (n, fem)
divindade

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ (n, fem)
lema
  Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
moeda estrangeira
  Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ (adj)
divisível

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ (n, fem)
divisão

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ (n, masc)
divisor

divo /ˈdi.vo/ /ˈdi.vu/ /ˈdi.βo/ /ˈdi.βu/ (n, masc)
divo

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ (n, masc)
divórcio

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ (adj, masc)
divorciado
  Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ (number)
dezoito

divuitè /di.βujˈte/ (number)
décimo-oitavo

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ (adj, masc)
divino
  Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
  (per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

dixi /ˈdik.si/ (n, fem)
dêixis

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ (n, masc)
diálogo

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ (n, masc)
diâmetro

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ (adv)
dia a dia

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ (n, fem)
diérese

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ (n, fem)
diocese

diòxid /diˈɔk.sit/ (n, masc)
bióxido

diòxid de sofre (n, masc)
dióxido de enxofre

diürn /diˈurn/ (adj, masc)
diurno

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ (adj, masc)
diurético

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ (n, masc)
dom
  Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ (v)
dobrar
  Multiplicar per dos.
  (futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ (n, masc)
dobragem

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ (n, masc)
dobro, duplo
  Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
duplo
  (bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ (v)
dobrar
  Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ (n, masc)
dobrete

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ (n, masc)
doutor
  Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
  (formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ (n, masc)
doutoramento
  Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.
  Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de doctorat i la tesi doctoral.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ (n, fem)
doutrina

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ (n, masc)
documento

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ (n, fem)
documentação

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ (v)
documentar

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ (n, masc)
documentário

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ (n, masc)
dodecágono

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ (n, masc)
delfim, golfinho

dofí del Plata (n, masc)
franciscana

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ (n, masc)
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ (adj, masc)
dogmático

dogmàticament /doɡˌma.ti.kaˈmen/ /doɡˌma.ti.kaˈment/ /doɡˌma.ti.kəˈment/ /duɡˌma.ti.kəˈmen/ (adv)
dogmaticamente

dol /ˈdɔɫ/ (n, masc)
luto

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ (v)
doer

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ (adj)
mau, ruim
  Que fa el mal, que no és bo

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ (n, masc)
anta

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ (n)
dor
  Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ (adv)
dolorosamente

dolç (adj, masc)
doce

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ (adv)
docemente

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ (n, fem)
doçura

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ (v)
domesticar

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ (n, masc)
domicílio

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ (n, masc)
dominação

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ (v)
dominar
  (intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
  (transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domini lingüístic (n, masc)
dominio linguístico

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ (adj, masc)
dominicano
  Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ (n, masc)
dominicano
  Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ (n, masc)
damasco

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ (adj, masc)
doméstico

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ (n, fem)
mulher
  Persona del sexe femení.
  Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ (n, fem)
doação

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ (v)
dar
  Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ (n, fem)
dopamina

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ (n, masc)
dorayaki

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ (v)
dormir

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
dormitório

dos (number)
duas, dois

dos-cents /ˌdoˈsens/ (number)
duzentos

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ (v)
dosar
  Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi (n, fem)
dose

dot /ˈdɔt/ (n, masc)
dote
  Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ (number)
doze

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ (n, fem)
dúzia

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ (number)
décimo-segundo, duodécimo
  (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac (n, masc)
dragão

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ (n, fem)
dracma
  Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

draconià /dɾa.ko.niˈa/ /dɾə.ko.niˈa/ /dɾə.ku.niˈa/ (adj, masc)
draconiano

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ (n, fem)
dragoa

dragó /dɾəˈɣo/ (n, masc)
lagartixa
  Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ (n, masc)
drama

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ (adv)
dramaticamente

drap /ˈdɾap/ (n, masc)
pano

drassana /dɾaˈsa.na/ (n, fem)
estaleiro

drecera /dɾeˈse.ɾa/ (n, masc)
atalho
  Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ (v)
drenar

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ (adj, masc)
direito
  Referent al cantó oposat a l'esquerre.
reto
  Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ (n, masc)
direito
  Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
  Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ (n, fem)
direita
  Costat dret.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ (adv)
direitamente
  D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ (v)
tinir

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ (n, fem)
droga

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ (n, masc)
druida

druïdessa /dɾu.iˈðe.sa/ /dɾu.iˈðə.sə/ /dɾu.iˈðɛ.sə/ (n, fem)
druidesa

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ (n, fem)
aduana, alfândega

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ (adj, masc)
aduaneiro

dubni (n, masc)
dúbnio

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ (v)
duvidar
  (intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ (n, masc)
dúvida, incerteza

dubtosament /dupˌto.zaˈmen/ /dupˌto.zaˈment/ /dupˌto.zəˈmen/ /dupˌto.zəˈment/ (adv)
dubitavelmente

dubtós /dupˈtos/ (adj, masc)
dúbio

duc (n, masc)
duque
  Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat (n, masc)
ducado
  (numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dues /ˈdu.es/ (number)
duas
  Forma femenina de dos ‎(«cardinal»).

dues-centes /ˌdu.eˈsen.tes/ /ˌdu.əˈsen.təs/ (number)
duzentas
  Forma femenina de dos-cents.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ (n, fem)
duna

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ (adj)
duodenal

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ (n, masc)
duodeno

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ (v)
duplicar

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ (n, fem)
duquesa

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ (adj, masc)
duro
  De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ (v)
levar
  Portar posat.
  Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ (preposition)
durante

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ (v)
durar

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ (n, fem)
dureza

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ (n, fem)
duche, chuveiro
  Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ (n, masc)
dátilo
  (literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ (adj)
dalmaciano
  Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ (n, masc)
dalmaciano
  (invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
  (epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ (n, neut)
dalmaciano
  Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàrsena /ˈðaɾ.se.na/ /ˈðaɾ.sə.nə/ (n, fem)
doca

dàtil (n, masc)
datil, tâmara

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ (n, fem)
década
  Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ (n, masc)
labirinto
  Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ (n, masc)
défice

dèficit estructural (n, masc)
déficit estrutural

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ (n, neut)
déspota

déu (n, masc)
deus, divinidade

díode (n, masc)
díodo

díptic /ˈdip.tik/ (n, masc)
díptico

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ (n, masc)
dirrã

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ (adj)
dócil
  Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ (n, masc)
dólar

dònut /ˈdɔ.nut/ (n, masc)
donut, rosquinha
  Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ (n, neut)
ebanista
  Persona que treballa amb fustes fines.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ (adj, masc)
eclesiástico
  Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ (v)
eclipsar

eclipsi /eˈkɫip.si/ (n, masc)
eclipse

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ (adj, masc)
eclético

eclècticament /eˌkɫɛk.ti.kaˈmen/ /eˌkɫɛk.ti.kaˈment/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈmen/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈment/ (adv)
ecleticamente

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ (n, masc)
eco

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ (n, fem)
ecoansiedade

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
ecografia

ecològic /e.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.kuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
ecológico

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ (n, fem)
economia
  Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ (v)
economizar

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ (adj, masc)
económico

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ (adv)
economicamente

ecoturisme (n, masc)
ecoturismo

ectoderma /ek.toˈðeɾ.ma/ /ək.toˈðəɾ.mə/ /ək.tuˈðɛr.mə/ (n, masc)
ectoderme

edat /eˈðat/ (n, fem)
idade
  Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
  Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ (n, fem)
edição

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ (n, masc)
edito

edifici /e.ðiˈfi.si/ (n, masc)
edifício, prédio

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ (v)
editar
  Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
  (informàtica) Preparar o modificar dades.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ (n, masc)
editorial
  Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

edredó /e.ðɾeˈðo/ /ə.ðɾəˈðo/ (n, masc)
edredom

educació /e.ðu.ka.siˈo/ (n, fem)
educação
  Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació especial (n, fem)
educação especial

educació popular (n, fem)
educação popular

educació primària (n, fem)
básico

educació religiosa (n, fem)
pedagogia religiosa

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ (adj, masc)
educado

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ (adj, masc)
educacional
  Relatiu o pertanyent a l'educació.
  Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ (n, fem)
efe

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ (n, masc)
efeito

efecte hivernacle (n, masc)
efeito estufa

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ (n, masc)
caixa
  Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminadament /e.fe.miˌna.ðaˈmen/ /e.fe.miˌna.ðaˈment/ /ə.fə.miˌna.ðəˈmen/ /ə.fə.miˌna.ðəˈment/ (adv)
efeminadamente

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ (adj)
eficiente

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ (n, fem)
eficácia

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ (adj, masc)
efémero
  Que té una duració màxima d'un dia.
  De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ (n, fem)
efemérida
  Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ (adj, masc)
egípcio
  Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ (n, masc)
egípcio
  Persona que habita o és originària d'Egipte.
  (masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ (n, masc)
arinca, hadoque

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ (n, masc)
egocentrismo

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ (adj, masc)
egocêntrico

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ (n, masc)
egoísmo

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ (adj)
egoísta

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ (n, fem)
égua

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ (Interjection)
hem
  (interrogatiu) Petició d’atenció.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ (n, fem)
ferramenta, instrumento
  Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ (n, masc)
einsténio

eix /ˈejʃ/ (n, masc)
eixo
  Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ (n, masc)
enxame

eixamar /e.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈmaɾ/ /ə.ʃəˈma/ (v)
enxamear

eixamenar /e.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈnaɾ/ /ə.ʃə.məˈna/ (v)
enxamear

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ (v)
ensurdecer

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ (n, masc)
secador

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ (v)
enxugar
  Llevar la humitat superficial d'una cosa.

ejectar /e.d͡ʒekˈta/ /e.d͡ʒekˈtaɾ/ /e.ʒekˈta/ /ə.ʒəkˈta/ (v)
ejetar

el /eɫ/ (article)
o
  Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ (n, fem)
ele

elaboració /e.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /ə.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
elaboração

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ (n, masc)
elativo

elecció /e.ɫek.siˈo/ (n, fem)
eleição

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ (adj)
eleitoral

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ (n, masc)
eleitorado

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ (n, fem)
eletricidade, electricidade

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ (n, masc)
eletrocardiograma

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ (adj, masc)
eletrostático

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ (adj, masc)
eletrónico
  Relatiu als electrons.
  Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ (n, fem)
eletrônica, eletrónica

electró /e.ɫekˈtɾo/ (n, masc)
eléctron, electrão

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ (n, masc)
elefante, elefanta
  Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí (n, masc)
elefante-marinho

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ (adj)
elegante

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ (adv)
elegantemente

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ (n, fem)
elegia

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ (v)
escolher
  Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
eleger
  Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ (adj, masc)
elegíaco
  De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ (n, masc)
elemento
  Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
  (química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic (n, masc)
elemento químico

elevar al quadrat (v)
elevar ao quadrado

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ (n, fem)
eliminação
  (hípica, basquetbol) Desqualificació d'un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
  (beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ (v)
eliminar
  Destruir, esborrar.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ (n, fem)
elite

ell /ˈɛʎ/ (pronoun)
ele

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ (pronoun)
ela

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ (pronoun)
elas

elli /ˈe.ʎi/ (pronoun)
elu

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ (pronoun)
eles

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
eloquência

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ (v)
escapar
  Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.

elusió fiscal (n, fem)
evasão fiscal

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ (n, fem)
elipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ (n, fem)
elipse

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ (n, fem)
eme

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ (n, fem)
emancipação

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ (v)
emancipar

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ (v)
castrar

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ (n, masc)
trava-língua
  Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ (n, fem)
embarcação

embarrilar /am.ba.riˈɫa/ /em.ba.riˈɫa/ /em.ba.riˈɫaɾ/ /əm.bə.riˈɫa/ (v)
embarrilar

embarrotar /am.ba.roˈta/ /am.ba.roˈtaɾ/ /em.ba.roˈta/ /em.ba.roˈtaɾ/ /əm.bə.roˈta/ /əm.bə.ruˈta/ (v)
barrotar

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ (n, masc)
prenhez
  Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ (n, masc)
reservatório

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ (v)
embelecer
  Fer tornar bell; adornar.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ (v)
caiar

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ (v)
azular

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ (n, masc)
emblema

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ (n, masc)
revestimento

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ (v)
embalar
  Cobrir una o més coses amb un embolcall.

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ (n, masc)
bueiro
  (obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ (v)
emboscar

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ (n, masc)
engarrafamento
  Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ (v)
engarrafar

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ (n, masc)
embraiagem

embrear /em.bɾeˈa/ /em.bɾeˈaɾ/ /əm.bɾeˈa/ (v)
embrear

embriac /em.bɾiˈak/ (adj, masc)
bêbado

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ (v)
deixar bêbado/bêbedo
  Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ (n, fem)
bebedeira

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ (v)
enfeitiçar

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ (n, masc)
funil
  Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ (n, masc)
congestionamento
  Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ (v)
emergir

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
emergência
  Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ (v)
enfatizar

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ (n, masc)
enfiteuse

emfitèutic /eɱ.fiˈtɛw.tik/ /əɱ.fiˈtɛw.tik/ (adj, masc)
enfitêutico

emfàticament /eɱˌfa.ti.kaˈmen/ /eɱˌfa.ti.kaˈment/ /əɱˌfa.ti.kəˈmen/ /əɱˌfa.ti.kəˈment/ (adv)
enfaticamente

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
emigração

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ (v)
emigrar

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ (adj)
eminente

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ (adv)
eminentemente

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ (n, masc)
emir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ (n, fem)
emissão

emmagatzemar /em.ma.ɣa.d͡zeˈma/ /em.ma.ɣa.d͡zeˈmaɾ/ (v)
estocar

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ (v)
emoldurar

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ (v)
engomar

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ (n, fem)
emoção

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ (n, masc)
emoji

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ (n, fem)
emoticon

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ (v)
empalhar

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ (v)
empapelar

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ (v)
amparar
  Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ (v)
engolir

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ (n, masc)
empate

empatar /em.paˈta/ /em.paˈtaɾ/ /əm.pəˈta/ (v)
empatar

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ (n, fem)
empatia

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ (n, masc)
enxerto

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ (v)
enxertar

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ (n, fem)
empurrão
  Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
  (hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ (v)
empurrar
  Donar una empenta.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ (n, fem)
peito do pé
  Part superior del peu des del turmell fins als dits.
  Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ (v)
empenhar
  Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ (n, masc)
imperador
  Cap d'un imperi.

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ (n, masc)
empirismo

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ (v)
piorar

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ (v)
encher
  Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ (v)
empobrecer

empoderar /em.po.ðeˈɾa/ /em.po.ðeˈɾaɾ/ /əm.po.ðəˈɾa/ /əm.pu.ðəˈɾa/ (v)
empoderar

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ (n, fem)
impressão

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
empresa

empresa matriu (n, fem)
matriz

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ (n, masc)
aprisionamento

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ (v)
encarcerar

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ (v)
empurrar
  Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ (adv)
empiricamente

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ (adj, masc)
emérito

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ (preposition)
em
  L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
  El temps.
  La manera.
  Preposició que denota situació o estat.

en Pau, en Pere i en Berenguera (pn)
Fulano, Beltrano e Cicrano

en cas que (conjunction)
caso

en pau descansi (idiom)
descanse em paz

en qüestió /en /ən (adj)
em questão

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ (n, fem)
ene

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ (v)
enamorar-se
  (pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ (v)
servir
  Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ (v)
encantar
  Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
  (figurat) Agradar amb plaer o admiració.
  (intransitiu) Restar aturat pensant o veient alguna cosa.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
enantamento

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ (adv)
ainda

encarrilar /aŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫaɾ/ /əŋ.kə.riˈɫa/ (v)
encarrilar
  Col·locar un vehicle sobre els carrils o el camí a seguir.

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ (v)
colocar

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ (n, fem)
encefalite

encefalo- (prefix)
encefalo-

encenall /en.seˈnaʎ/ /ən.səˈnaj/ /ən.səˈnaʎ/ (n, masc)
apara
  Full prim i caragolat que es desprèn quan es treballa la fusta.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ (v)
acender
  Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ (n, masc)
acendedor, isqueiro

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ (n, masc)
incenso

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ (v)
cercar

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ (n, masc)
alface
  Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ (n, fem)
enciclopédia

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ (n, masc)
enclave

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ (n, fem)
bigorna
  Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
  Os de l'oïda de molts vertebrats.

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ (v)
encolher

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ (n, masc)
encontro

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ (v)
encorajar

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ (v)
cunhar
  Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ (n, masc)
encéfalo

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ (adv)
atrás
  En direcció a la banda del darrere.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ (adv)
adiante
  En direcció a la banda del davant.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ (n, masc)
dia seguinte

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ (v)
demolir
  Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinació /an.de.βi.na.siˈo/ /en.de.vi.na.siˈo/ /en.de.βi.na.siˈo/ /ən.də.vi.nə.siˈo/ /ən.də.βi.nə.siˈo/ (n, fem)
adivinhação

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ (n, fem)
adivinha, charada

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ (n, fem)
endocardite

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ (v)
adocicar

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ (n, masc)
ficha
  Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ (v)
plugar

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ (n, masc)
endométrio

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ (v)
arrumar

enemic /e.neˈmik/ (n, masc)
inimigo

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ (n, fem)
energia

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ (v)
enfiar
  Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
enfileirar
  Unir coses passant un fil pel seu interior.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ (v)
focar
  (òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
  Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ (v)
afundar
  Posar, fer anar, al fons.

engabiar /aŋ.ɡa.βiˈa/ /aŋ.ɡa.βiˈaɾ/ /eŋ.ɡa.biˈaɾ/ /eŋ.ɡa.βiˈa/ /əŋ.ɡə.βiˈa/ (v)
engaiolar

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ (v)
embaucar

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ (v)
enganchar
  Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ (n, masc)
embustice, embuste

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ (v)
enganar

enganyosament /aŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈment/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈmen/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈment/ (adv)
enganosamente

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ (v)
engendrar

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ (n, masc)
engenheiro

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ (n, fem)
engenharia

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
engrenagem
  Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ (adv)
ogano

enigma (n, masc)
enigma, mistério

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ (adj, masc)
enigmático

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ (adv)
alhures

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ (n, masc)
decolagem

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ (v)
decolar

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ (v)
linkar
  Vincular amb una relació.
  (informàtica) Connectar un document amb un altre.
laçar
  Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ (v)
afear

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ (adv)
em lugar nenhum

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ (v)
ofuscar

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ (adj)
enorme

enormement /eˌnor.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈment/ /əˌnor.məˈmen/ /əˌnoɾ.məˈment/ (adv)
enormemente

enormitat /e.noɾ.miˈtat/ /ə.noɾ.miˈtat/ /ə.nur.miˈtat/ (n, fem)
enormidade

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ (n, fem)
encadernação

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ (n, fem)
inquérito

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ (Interjection)
para trás

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ (v)
rocar
  En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallar /an.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎaɾ/ /ən.ro.ɣəˈʎa/ /ən.ru.ɣəˈja/ /ən.ru.ɣəˈʎa/ (v)
enrouquecer
  Fer agafar, o agafar, un rogall.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ (n, masc)
ente
  Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ (v)
ensaboar

ensalada russa (n, fem)
salada russa

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ (v)
enganar
  (figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ (n, masc)
ensino

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ (v)
ensinar, lecionar
  Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ (v)
tropeçar

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ (adv)
abaixo

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ (v)
entender
  Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ (n, masc)
entendimento

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ (adv)
absolutamente

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ (n, neut)
coveiro

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ (v)
enterrar

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ (n, fem)
entidade

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ (n, fem)
entrada
  Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ (n, masc)
entradas
  Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ (v)
entrar
  Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ (preposition)
entre

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ (adj, masc)
bagunceiro

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ (n, masc)
travesso

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ (n, masc)
treinador

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ (n, masc)
treinamento

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ (v)
treinar

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ (n, masc)
sandes

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ (n, masc)
mezanino

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ (n, masc)
entretenimento

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ (n, fem)
entrevista

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ (v)
entrevistar

entristidor /en.tɾis.tiˈðo/ /en.tɾis.tiˈðoɾ/ /ən.tɾis.tiˈðo/ (adj, masc)
entristecedor

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ (n, fem)
entropia

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ (v)
entusiasmar

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ (n, masc)
entusiasmo

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ (adv)
entusiasticamente

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ (v)
enraivecer
  (pronominal) Sentir enuig

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ (v)
invadir
  Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ (n, fem)
inveja
  Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejablement /em.beˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒab.bɫeˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /əm.bəˌʒa.βɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈment/ (adv)
invejavelmente

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ (v)
invejar

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ (adj, masc)
invejoso

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ (n, masc)
envelhecimento

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ (v)
envelhecer

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ (v)
avermelhar

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ (v)
envernizar

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ (n, fem)
saudade

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ (v)
ter saudades de
  Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ (n, masc)
enzima

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ (adj, masc)
enérgico

enèrgicament /eˌnɛr.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /əˌnɛr.ʒi.kəˈmen/ /əˌnɛɾ.ʒi.kəˈment/ (adv)
energicamente

ep /ˈep/ (Interjection)
ei
  Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ (adj, masc)
epentético

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ (n, masc)
epicentro

epicè /e.piˈse/ /ə.piˈsɛ/ (adj, masc)
epiceno
  Dit del substantiu amb gènere inherent però invariable pels dos sexes, mascle i femella.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
epidemiologia

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ (n, fem)
epiderme

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ (n, fem)
epidemia

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ (n, fem)
epiglote

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ (n, fem)
epilepsia

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ (adj, neut)
epirota
  Relatiu o pertanyent a Epir.

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ (n, neut)
epirota
  Persona que habita o és originària de Epir.

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ (n, masc)
episódio

epistemicidi /e.pis.te.miˈsi.ði/ /ə.pis.tə.miˈsi.ði/ (n, masc)
epistemicídio

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
epistemologia

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ (n, masc)
epitélio

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ (n, fem)
epêntese

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ (n, fem)
carta

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ (n, masc)
epíteto

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ (n, neut)
epônimo

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ (n, masc)
equador
  Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ (adj, masc)
equatoriano
  Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ (n, masc)
equatoriano
  Persona que habita o és originària de l'Equador.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ (v)
equilibrar
  Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ (adj, masc)
equilátero

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ (n, masc)
equinócio

equip /eˈkip/ /əˈkip/ (n, masc)
equipa
  Grup de persones organitzat.
equipamento
  Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ (n, masc)
bagagem

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ (adj)
equivalente

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ (adj)
equestre

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ (n, fem)
calcadouro
  (agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

eradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ (v)
erradicar

erbi (n, masc)
érbio

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ (n, fem)
erecção

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ (adj, masc)
ereto
  Dret i rígid.

erer /eˈɾe/ /eˈɾeɾ/ /əˈɾe/ (n, masc)
crivo

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ (adj, masc)
ergativo

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ (adj, masc)
eritreia
  Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ (n, masc)
eritreia
  Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ (n, masc)
ouriço

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ (n, masc)
ermo
  Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ (n, masc)
arminho
  Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ (n, fem)
erre

errada /eˈra.ða/ (n, fem)
errada

errata /eˈra.ta/ /əˈra.tə/ (n, fem)
erro de digitação

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ (n)
erro, defeito
  Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ (adj)
errático

erròniament /eˌrɔ.ni.aˈmen/ /eˌrɔ.ni.aˈment/ /əˌrɔ.ni.əˈmen/ /əˌrɔ.ni.əˈment/ (adv)
erroneamente

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ (v)
eructar, arrotar

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ (adj, masc)
erudito
  Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ (n, masc)
douto
  Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ (n, fem)
lagarta

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ (n, masc)
erupção

eròticament /eˌɾɔ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɔ.ti.kaˈment/ /əˌɾɔ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɔ.ti.kəˈment/ (adv)
eroticamente

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ (v)
enxaguar

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ (n, masc)
sarça

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ (n, masc)
rascunho

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ (v)
apagar
  Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
  Treure del cap un sentiment, un record.

esbravar /az.βɾaˈβa/ /ez.bɾaˈvaɾ/ /ez.βɾaˈβa/ /əz.bɾəˈva/ /əz.bɾəˈβa/ (v)
aliviar

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ (v)
esmigalhar
  Desfer, desembullar els brins.
desentocar
  Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbós /ezˈbos/ (n, masc)
esboço

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ (n, fem)
isca
  Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escabetx /es.kaˈbet͡ʃ/ /əs.kəˈβɛt͡ʃ/ (n, masc)
escabeche

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ (n, masc)
xadrez

escac i mat (n, masc)
xeque-mate

escacs /esˈkaks/ (n, masc)
xadrez
  Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ (n, masc)
escafandro

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ (n, fem)
alpista
  Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ (n, masc)
esquadro
  (waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ (n, fem)
escada
  Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
escala
  Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
  Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
  Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escala mecànica (n, fem)
escada rolante

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ (v)
subir

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ (v)
aquecer
  Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ (n, fem)
chalota
  Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ (n, masc)
pelotão
  Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.
  Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ (v)
alastrar
  Estendre una matèria per una superfície.

escandalitzar /es.kan.da.ɫiˈd͡za/ /es.kan.da.ɫiˈza/ /es.kan.da.ɫiˈzaɾ/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za/ (v)
escandalizar

escandi /əsˈkan.di/ (n, masc)
escândio

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ (v)
escandir

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ (v)
digitalizar

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ (n, fem)
fuga
  Sortida breu a un lloc.
  (esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ (v)
escapar

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ (n, fem)
crosta

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ (n, masc)
escaravelho, besouro

escaramussar /es.ka.ɾa.muˈsa/ /es.ka.ɾa.muˈsaɾ/ /əs.kə.ɾə.muˈsa/ (v)
escaramuçar

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ (n, fem)
cocarda
  Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ (n, masc)
carcereira

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ (n, fem)
escarlate

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ (v)
zombar

escarola /es.kaˈɾɔ.ɫa/ /es.kaˈɾɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈɾɔ.ɫə/ (n, fem)
escarola

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ (n, fem)
escama

escatainar /es.ka.tajˈna/ /es.ka.tajˈnaɾ/ /əs.kə.təjˈna/ (v)
cacarejar

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ (n, masc)
cacarejo

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ (n, fem)
cena

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ (n, masc)
palco

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ (v)
arrebentar
  Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ (n, masc)
escravo
  Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ (n, fem)
esclerose

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ (n, fem)
fenda

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ (n, masc)
tamanco
  Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ (adj, masc)
escocês

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ (n, fem)
escola
  Col·legi, establiment per aprendre.
  Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ (n, masc)
coroinha

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ (adj)
colegial

escolaritat (n, fem)
escolaridade

escolarització /es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
escolarização

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ (v)
escutar

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ (n, masc)
escotismo

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ (n, fem)
vassoura, vassoira
  (central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ (v)
varrer
  Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ (n, fem)
lixo
  (nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ (n, neut)
varredor

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ (v)
cuspir
  Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escora /esˈko.ɾa/ /əsˈko.ɾə/ (n, fem)
escora

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ (n, masc)
bolso

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ (v)
registar

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ (n, neut)
escorpiano

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ (n, masc)
escorpião, alacrão

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ (n, fem)
coador

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ (n, fem)
casca
  Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ (n, masc)
parte
  Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
entresseio
  Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ (n, masc)
escriba

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ (n, masc)
escritor

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
ambiente de trabalho
  Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ (n, fem)
escrita, escritura
  acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ (n, masc)
escrito

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ (v)
escrever

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ (n, masc)
amanuense

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ (n, masc)
escroto

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ (v)
escrutar

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ (n, masc)
escrutínio

escrúpol /asˈkɾu.poɫ/ /esˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.puɫ/ (n, masc)
escrúpulo

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ (n, fem)
cozido
  (cuina) Plat compost per pasta, llegums o arròs, brou de carn i sovint també algunes verdures.

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ (n, masc)
recife

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ (v)
esculpir

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ (n, masc)
escultor

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ (n, fem)
escultura

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ (n, fem)
espuma

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ (n, fem)
escumadeira

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ (n, neut)
limpa-chaminés

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ (n, masc)
palito de dentes

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ (n, masc)
víbora
  Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ (n, masc)
escudo
  Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ (n, masc)
tolete

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ (n, masc)
escândalo

escàpol /esˈka.poɫ/ /əsˈka.poɫ/ /əsˈka.puɫ/ (adj)
à solta

escòria /esˈkɔ.ɾi.a/ /əsˈkɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
escória

escó /esˈko/ /əsˈko/ (n, masc)
lugar
  Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

escórrer /asˈko.re/ /esˈko.re/ /esˈko.reɾ/ /əsˈko.rə/ (v)
drenar
  Fer córrer el líquid d’un lloc fins a buidar-lo completament.
  Fer degotar el líquid que xopa alguna cosa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ (n, masc)
evento

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ (n, fem)
esfera

esfilagarsar /es.fi.ɫa.ɣarˈsa/ /es.fi.ɫa.ɣaɾˈsaɾ/ /əs.fi.ɫə.ɣərˈsa/ (v)
desfiar

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ (n)
esfinge

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ (n, masc)
esforço

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ (adj, masc)
esférico

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ (n, fem)
arranhão

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ (v)
coçar

esgarriacries /az.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /ez.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /əz.ɡəˌri.əˈkɾi.əs/ (n, neut)
estraga-prazeres

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ (n, masc)
degrau

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ (n, fem)
igreja, templo
  Conjunt de tots els fidels cristians.
  Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ (v)
esgotar
  Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ (n, fem)
esgrima

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ (adj, masc)
aleijado

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ (adj, masc)
eslovaco
  Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ (n, masc)
eslovaco
  Natural d’Eslovàquia.
  (masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ (adj, masc)
esloveno
  Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ (n, masc)
esloveno
  Natural d'Eslovènia.
  (masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ (n, fem)
enterrada
  (basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ (v)
enterrar
  (basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ (n, masc)
esmalte

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ (v)
esmaltar

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ (n, fem)
emenda

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ (v)
melhorar
  (dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ (n, masc)
esmeril

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ (v)
estilhaçar

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ (v)
afiar

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ (n, masc)
pequeno-almoço
  El primer menjar del dia.

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ (n, fem)
esofagite

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ (adj)
espacial

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ (n, masc)
espaguete

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ (n, masc)
espaço
  Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
  Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ (n, masc)
espantalho

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ (v)
assustar

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ (adj, masc)
espanhol
  Relatiu o pertanyent a Espanya.
  Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ (n, masc)
espanhol
  Habitant o nadiu d'Espanya.
  (invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espanyolització /es.pa.ɲo.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.pa.ɲo.ɫi.za.siˈo/ /əs.pə.ɲo.ɫi.d͡zə.siˈo/ /əs.pə.ɲu.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
espanholização

esparadrap /es.pa.ɾaˈðɾap/ /əs.pə.ɾəˈðɾap/ (n, masc)
esparadrapo

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ (n, fem)
alpargata

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ (n, masc)
esparto

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ (n, fem)
espada
  Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
  (jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ (n, fem)
ombro, espádua

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ (adj)
especial

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ (n, neut)
especialista

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ (n, fem)
especialidade

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
especializar

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ (adv)
especialmente

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ (v)
especificar

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ (n, masc)
espetáculo

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ (n, masc)
espectador

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ (n, masc)
espectro

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ (adj, masc)
específico

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ (adv)
especificamente

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ (n, fem)
vela

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ (n, masc)
Esperanto, esperanto
  Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperantòleg /es.pe.ɾanˈtɔ.ɫek/ /əs.pə.ɾənˈtɔ.ɫək/ (n, masc)
esperantólogo

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ (n, fem)
esperança

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ (v)
esperar, aguardar
  Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
esperar
  Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ (n, masc)
espírito
  Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ (v)
esporar
  Picar amb els esperons al cavall.
  (figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ (n, masc)
espora

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ (n, neut)
espião

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ (v)
espiar

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ (n, fem)
olho mágico

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ (n, neut)
chibo
  (col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ (n, fem)
espiga

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ (v)
catar
  Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ (n, fem)
espinho
  Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
  Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ (n, masc)
espinafre

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ (n, fem)
espineta

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
espionagem

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ (n, fem)
espiral

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ (adj)
espiritual
  Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ (adv)
espiritualmente

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ (n, fem)
seteira

esplendor /es.pɫenˈdo/ /es.pɫenˈdoɾ/ /əs.pɫənˈdo/ (n, fem)
esplendor
  Esclat de claror d'una closa que brilla o resplendeix.
  Apogeu, punt àlgid d'allò que ha aconseguit un alt grau de desenvolupament, de riquesa, de fama...

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ (n, masc)
garça-vaqueira

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ (adj, masc)
esplêndido

espoliació /es.po.ɫi.a.siˈo/ /əs.po.ɫi.ə.siˈo/ /əs.pu.ɫi.ə.siˈo/ (n, fem)
spóglio

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ (n, fem)
esponja

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ (adj, masc)
espontâneo

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ (adv)
espontaneamente

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ (n, fem)
esporo

esport /esˈpɔɾt/ (n, masc)
desporto, esporte

esport de pilota (n, masc)
jogo de bola

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ (adv)
esporadicamente

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ (n, fem)
faísca
  Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ (n, masc)
espargo, aspargo

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ (n, fem)
espátula

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ (n, fem)
especiaria

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ (n, fem)
espécie

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ (adj, masc)
espesso

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ (n, masc)
lavanda, alfazema

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ (n, masc)
spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ (n, masc)
spoiler

esquadró /es.kwaˈðɾo/ (n, masc)
esquadrão

esquaix /esˈkwajʃ/ (n, masc)
squash

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ (n, masc)
agachamento

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ (n, masc)
esqueleto
  En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ (n, masc)
esquema
  Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquemàtic /es.keˈma.tik/ /əs.kəˈma.tik/ (adj, masc)
esquemático

esquemàticament /es.keˌma.ti.kaˈmen/ /es.keˌma.ti.kaˈment/ /əs.kəˌma.ti.kəˈmen/ /əs.kəˌma.ti.kəˈment/ (adv)
esquematicamente

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ (n, fem)
costas, dorso

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ (n, masc)
isca

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ (n, fem)
fenda
  Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ (n, fem)
esquerda
  Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ (adj, masc)
à esquerda

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ (adj, masc)
canhoto
  Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
sketch

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ (v)
esquiar

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ (v)
tosar

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ (n, masc)
torcedura

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ (v)
dilacerar

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ (n, masc)
esquilo, serelepe
  Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ (n, neut)
furador, fura-greve
  (economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ (n, masc)
xisto

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ (v)
chapinhar

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ (v)
esquivar

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ (n, fem)
esquizofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ (n, masc)
esqui

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ (n, fem)
esse

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ (adj)
essencial

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ (n, masc)
essência
  Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
  Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
  "en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est (n, masc)
este, leste

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ (n, masc)
lés-nordeste

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ (n, masc)
lesé-sudeste

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ (adj)
estábulo
  Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ (n, masc)
estábulo
  (per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ (adv)
estavelmente

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ (v)
estabelecer
  Fundar o crear alguna cosa.

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ (n, fem)
tanchão

estació /es.ta.siˈo/ (n, fem)
estação
  Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
  Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estada /asˈta.ðɛ/ /esˈta.ða/ /əsˈta.ðə/ (n, fem)
estância
  Fet de romandre a un lloc determinat durant un temps determinat.

estadi /esˈta.ði/ (n, masc)
estádio
  Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
estágio
  Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ (n, neut)
estatístico

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ (n, fem)
estatística

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ (n, fem)
calote

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ (v)
defraudar
  Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ (n, fem)
estagnação

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ (n, fem)
estalactite

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ (n, masc)
economias

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ (v)
poupar

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ (v)
estampar
  Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ (n, masc)
estande

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ (n, masc)
lagoa
  Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
estanho
  Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ (n, masc)
estado
  Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatal /es.taˈtaɫ/ (adj)
estatal

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ (n, fem)
estatura

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ (n, masc)
estatuo

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ (n, masc)
estrela
  (astronomia) Astre que emet llum pròpia.
papagaio
  Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ (n, fem)
estela
  monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ (adj, masc)
estrelado

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ (n, fem)
farpa

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ (adj)
estelar
  Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ (n, masc)
estandarte

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ (v)
estender
  Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ (n, masc)
estendal

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ (n, fem)
estepe
  Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

estereofònic /esˌte.ɾe.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.uˈfɔ.nik/ (adj, masc)
estereofónico

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ (v)
estereotipar
  Carregar (cert grup) d'un estereotip.

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ (n, fem)
esterilidade

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
esterilização

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ (v)
esterilizar
  Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
  (biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ (v)
espirrar

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ (n, masc)
espirro

estibar /as.tiˈβa/ /as.tiˈβaɾ/ /es.tiˈbaɾ/ /es.tiˈβa/ /əs.tiˈβa/ (v)
estivar

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ (n, masc)
aléu
  (hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
  (hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ (n, masc)
chaga
  Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatització /es.tiɡ.ma.ti.d͡za.siˈo/ /es.tiɡ.ma.ti.za.siˈo/ /əs.tiɡ.mə.ti.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
estigmatização
  Acte o efecte d'estigmatitzar.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ (v)
estigmatizar

estil /esˈtiɫ/ (n, masc)
estilo

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ (n, masc)
estilóbato, estilóbata

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ (n, fem)
estima
  Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...
  Valoració del preu d'una cosa.
  Càlcul de la posició i la direcció desitjada d'una nau.

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ (v)
estimar
  Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
  Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
amar
  Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
  (especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ (adj, masc)
amado
  Que inspira sentiments d'afecte.

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ (n, fem)
simulação
  (esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ (v)
esticar

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ (n, masc)
verão

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ (v)
veranear

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ (n, masc)
florete
  Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.

estocada /es.toˈka.ða/ /əs.toˈka.ðə/ /əs.tuˈka.ðə/ (n, fem)
estocada

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ (adj, masc)
aleatório

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ (adj, masc)
estoico

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ (n, masc)
estojo

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ (n, fem)
estola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ (n, fem)
tempo

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ (adj, masc)
estoniano
  Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ (n, masc)
estoniano
  Natural d’Estònia
  (masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ (n, fem)
capacho
  Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ (n, masc)
estorninho

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ (n, masc)
estoicismo

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ (adj, masc)
estrangeiro
  Que és d'un altre país.

estrangerisme /es.tɾaɲ.d͡ʒeˈɾiz.me/ /əs.tɾəɲ.ʒəˈɾiz.mə/ (n, masc)
estrangeirismo

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ (v)
estrangular

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ (adj, masc)
estranho
  Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ (adv)
estranhamente

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ (n, masc)
estrato

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ (n, fem)
estratégia

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ (adj, masc)
estratégico

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ (adv)
estrategicamente

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ (n, fem)
estreia
  Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estrenar /as.tɾeˈna/ /es.tɾeˈna/ /es.tɾeˈnaɾ/ /əs.tɾəˈna/ (v)
estrear
  Utilitzar una cosa per primer cop.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ (v)
estressar

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ (adj, masc)
estreito
  Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ (adv)
por pouco

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ (n, masc)
boreste, estibordo

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ (adv)
estritamente

estricte /esˈtɾik.te/ (adj, masc)
austero

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ (v)
almofaçar

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ (n, fem)
estrofe
  Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ (n, masc)
estrôncio

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ (n, fem)
estrutura
  Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
  Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ (adj)
estrutural

estruç /esˈtɾus/ (n, masc)
avestruz

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ (v)
estreitar
  Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ (n, masc)
estresse

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ (n, masc)
estuário

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ (n, masc)
estudo
  Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ (n, neut)
estudante, universitário
  Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ (v)
estudar
  Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ (n, fem)
fogão

estult /esˈtuɫt/ /əsˈtuɫt/ (adj, masc)
estulto

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ (n, fem)
burrice

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ (n, masc)
esturjão

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ (adj)
padrão
  D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ (n, masc)
padrão
  norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ (adj, masc)
estática

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ (n, fem)
estática

estàtua /esˈta.tu.a/ (n, fem)
estátua

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ (adj)
estéril
  Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ (adj, masc)
estético

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ (n, masc)
estética

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ (adv)
esteticamente

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ (n, masc)
estímulo

estómac /esˈto.mak/ (n, masc)
estômago, bucho

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ (adj, masc)
estúpido

estúpidament /esˌtu.pi.ðaˈmen/ /esˌtu.pi.ðaˈment/ /əsˌtu.pi.ðəˈmen/ /əsˌtu.pi.ðəˈment/ (adv)
estupidamente

esòfag /eˈzɔ.fak/ (n, masc)
esôfago

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ (n, fem)
eta

etanol /e.taˈnɔɫ/ /ə.təˈnɔɫ/ (n, masc)
etanol

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ (n, masc)
et cetera

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ (adj, masc)
eterno

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ (n, fem)
eternidade

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
etimologia

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
etimologicamente

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
etiologia

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ (n, masc)
etmoide
  Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ (n, masc)
etnocentrismo

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
etnografia

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
etnologia

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ (n, fem)
eucarionte

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ (n, fem)
eucaristia

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
euforia

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ (adj, masc)
eurasiano
  Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ (n, masc)
eurasiano
  Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ (n, masc)
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ (adj, masc)
europeu
  Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ (n, masc)
europeu
  Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ (v)
europeizar

europi /əwˈɾɔ.pi/ (n, masc)
európio

eurovisiu /ew.ɾo.viˈziw/ /ew.ɾo.βiˈziw/ /əw.ɾo.viˈziw/ /əw.ɾu.viˈziw/ /əw.ɾu.βiˈziw/ (adj, masc)
eurovisivo

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ (n, fem)
eutanásia

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ (v)
evacuar

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ (n, masc)
evangelho

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
evaporação

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ (v)
evaporar

evasió fiscal (n, fem)
evasão fiscal

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ (adj)
evidente

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ (adv)
evidentemente

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ (n, fem)
evasão

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ (v)
evitar, esquivar

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ (v)
evocar

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ (v)
evoluir

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ (n, fem)
evolução

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ (n, masc)
ex-libris

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ (adv)
exatamente

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ (adj, masc)
exato
  Precís, ajustat a un patró.
  cert

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ (v)
elevar
  Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ (v)
examinar

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ (v)
exasperar

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ (n, fem)
escavação

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ (v)
exceder
  Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ (adj)
excelente
  De gran valor.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ (adv)
excelentemente

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ (v)
distinguir-se

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ (n, masc)
excelência

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
excepcionalmente

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ (n, fem)
exceção

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ (adv)
excessivamente

excitació /ek.si.ta.siˈo/ /ək.si.tə.siˈo/ (n, fem)
excitação

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ (v)
excitar
  Despertar el desig sexual.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ (adj, masc)
exclusivo

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ (adv)
exclusivamente

excrescència /eks.kɾeˈsɛn.si.a/ /əks.kɾəsˈsɛn.si.ə/ /əks.kɾəˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
excrescência

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ (n, masc)
caminhadas

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ (n, fem)
excursão

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ (n, fem)
desculpa

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ (n, fem)
execução

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ (v)
executar
  Portar a terme un treball fins al final.
  Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
  Tocar amb un instrument una obra musical.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ (adj)
exemplar
  Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ (n, masc)
exemplar
  Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
  Cada llibre d'una mateixa edició.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ (adv)
exemplarmente

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ (n, masc)
exemplo

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ (adj, masc)
isento

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ (n, masc)
exercício

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ (v)
exercer

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ (adj, masc)
exaustivo

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ (v)
exibir

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ (v)
exumar
  desenterrar

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ (v)
exigir

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ (adj, masc)
exíguo

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ (n, masc)
exílio

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ (adj, masc)
exilado

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
existencialismo

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ (adj)
existente

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ (v)
existir
  Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
existência

exogen /eɡˈzɔ.d͡ʒen/ /eɡˈzɔ.ʒen/ /əɡˈzɔ.ʒən/ (adj, masc)
exógeno

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ (v)
exonerar

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ (n, masc)
exorcismo

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ (v)
exorcizar

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ (n, masc)
exoesqueleto

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ (n, fem)
espera

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ (n, fem)
expectativa

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ (v)
expectorar

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ (n, fem)
expedição

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ (v)
expedir

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ (v)
expelir

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ (n, masc)
experiência, experimento
  Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ (adj)
experimental

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ (n, fem)
experiência

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ (adj, masc)
especialista

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ (v)
explicar

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
explanação

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ (v)
explicar
  Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
  Justificar, aclarir.
  Dir, contar.

explicitar /eks.pɫi.siˈta/ /eks.pɫi.siˈtaɾ/ /əks.pɫi.siˈta/ (v)
explicitar

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ (v)
explorar

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ (adj, masc)
explosivo
  Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ (n, masc)
explosivo
  Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ (n, fem)
explosão

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ (n, fem)
exploração

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ (v)
explorar
  Treure profit d'un producte, d'un territori, jaciment, font d'ingressos...
explodir
  Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ (adj, masc)
explícito

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ (adv)
explicitamente

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ (n, masc)
expoente

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ (v)
exportar

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ (v)
expor

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
exibição, exposição
  Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expresident /ˌeks.pɾe.ziˈðen/ /ˌeks.pɾe.ziˈðent/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðen/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðent/ (n, masc)
ex-presidente

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ (adv)
expressamente

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ (v)
expressar

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ (adv)
expressivamente

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ (n, fem)
expressão
  Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
  Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
  Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ (v)
expulsar
  Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expulsió /eks.puɫ.siˈo/ /əks.puɫ.siˈo/ (n, fem)
expulsão

exsudar /ek.suˈða/ /ek.suˈðaɾ/ /ək.suˈða/ (v)
exsudar

extens /eksˈtens/ (adj, masc)
amplo

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ (n, masc)
exterior
  La part de fora.

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ (v)
exterminar

externament /eksˌtɛr.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈment/ /əksˌtɛr.nəˈmen/ /əksˌtɛɾ.nəˈment/ (adv)
externamente

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ (n, fem)
extinção

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ (n, fem)
extirpação

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ (n, masc)
extra
  Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ (n, neut)
extra
  Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ (v)
extraditar

extrajudicialment /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /ˌeks.tɾa.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈment/ (adv)
extrajudicialmente

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ (adj, masc)
extraordinário

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ (adv)
extraordinariamente

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ (v)
extrapolar

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ (adj)
extraterrestre

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ (adj)
extravagante

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ (adj)
extremo
  Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ (n, masc)
extremo
  Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ (adv)
extremamente

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ (n, fem)
extremidade

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ (v)
extrair

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ (v)
exultar

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ (n, masc)
exército
  Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ (adj, masc)
exótico

eòlic /eˈɔ.ɫik/ (adj, masc)
eólico
  Relacionat amb el vent.

eó /eˈo/ /əˈo/ (n, masc)
éon

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ (adv)
fabulosamente

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ (n, fem)
facção

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ (adj)
facial

facilitat /fa.si.ɫiˈtat/ /fə.si.ɫiˈtat/ (n, fem)
facilidade

facinerós /fa.si.neˈɾos/ (adj, masc)
facinoroso

facsímil /fakˈsi.miɫ/ /fəkˈsi.miɫ/ (n, masc)
fac-símile
  reproducció exacta d'un document original manuscrit o imprès, que es realitza utilitzant mitjans mecànics.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ (adj)
factível

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ (n, masc)
fazedor
  Persona que fa alguna cosa.
fator
  Element que influeix en un resultat final.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ (n, fem)
faculdade
  Capacitat innata per fer una cosa.
  Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ (n, fem)
fada

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ (n, fem)
fuinha

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ (n, masc)
fagote

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ (n, masc)
faia

faisà /fajˈza/ (n, masc)
faisão

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ (n, fem)
cinto
  (pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ (n, fem)
falange
  Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ (n, fem)
cunha

falcó /faɫˈko/ (n, masc)
falcão

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ (n, fem)
colo
  Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ (n, fem)
saia
  (sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
  (bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
faldistório

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ (n, fem)
feto

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ (n, fem)
falha
  (geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada de mercat (n, fem)
falha de mercado

fals /ˈfaɫs/ (adj, masc)
falso
  Que no s'ajusta a la veritat.

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ (adv)
falsamente

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ (n, fem)
falsidade
  Informació o dita falsa.

falsejar /faɫ.seˈd͡ʒa/ /faɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /faɫ.seˈʒa/ /fəɫ.səˈd͡ʒa/ /fəɫ.səˈʒa/ (v)
falsear

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
falsificação

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ (n, fem)
falta
  Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ (n, fem)
felucca

fal·laç /faɫˈɫas/ /faˈɫas/ /fəɫˈɫas/ /fəˈɫas/ (adj)
falaz

fal·lible /faɫˈɫi.bɫe/ /faɫˈɫib.bɫe/ /faˈɫi.βɫe/ /fəɫˈɫib.bɫə/ /fəˈɫi.βɫə/ (adj)
falível

fal·locentrisme /fa.ɫo.senˈtɾiz.me/ /faɫ.ɫo.senˈtɾiz.me/ /fə.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫo.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ (n, masc)
falocentrismo

fal·locèntric /fa.ɫoˈsɛn.tɾik/ /faɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fə.ɫuˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫuˈsɛn.tɾik/ (adj, masc)
falocêntrico

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ (n, masc)
falo

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ (n, fem)
falácia

falç /ˈfaɫs/ (n, fem)
foice

fam (n, fem)
fome

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ (n, fem)
fama

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ (adj)
familiar
  Relatiu a la família.
  Conegut, proper.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
familiarização

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ (v)
familiarizar, familiarizar-se
  Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ (n, fem)
família

família monoparental (n, fem)
família monoparental

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ (adj, masc)
famoso, célebre

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ (n, masc)
lampião
  Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ (n, masc)
lama
  Barreja d'aigua i terra.

fansub /fanˈsup/ (n, masc)
fansub

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ (n, fem)
fantasia

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ (n, masc)
fantasma

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ (adj)
fantástico
  Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ (adv)
fantasticamente

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ (adj, masc)
fanático

fanàticament /faˌna.ti.kaˈmen/ /faˌna.ti.kaˈment/ /fəˌna.ti.kəˈmen/ /fəˌna.ti.kəˈment/ (adv)
fanaticamente

far (n, masc)
farol
  Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ (n, masc)
roca

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ (n, masc)
faraó
  Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.
  Joc d'apostes en el que per guanyar cal endevinar el valor d'un naip que destaparà el crupier.

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ (v)
preencher

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ (n, masc)
fardo

farga /ˈfaɾ.ɣa/ (n, fem)
forja

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ (n, fem)
tomilho, timo

farina /faˈɾi.na/ (n, fem)
farinha

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ (n, fem)
mingau
  Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
faringealização

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ (n, fem)
faringe

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ (n, masc)
atril

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ (n, fem)
farmacovigilância

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ (adj, masc)
farmacêutico
  Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ (n, masc)
farmacêutico
  Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ (n, fem)
farmácia, botica

fart /ˈfart/ (adj, masc)
cansado
  Que ha menjat en excés.
  Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ (n, fem)
fascinação

fase /ˈfa.ze/ (n, fem)
fase

fat /ˈfat/ (n, masc)
sina

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ (adj)
fatal
  Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ (adj)
fatalista
  Relatiu a la doctrina del fatalisme.
  Partidari de la doctrina del fatalisme.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ (n, neut)
fatalista
  Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ (n, fem)
fadiga

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ (n, fem)
fábula

fauna /ˈfaw.na/ (n, fem)
fauna

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ (n, fem)
fava
  Llavor i llegum de la favera.
cabeça
  (vulgarisme) Gland del penis.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ (n, masc)
favor

fax /ˈfaks/ (n, masc)
fax
  Sistema de transmissió de documents mitjançant la codificació de la imatge en tons d'àudio que alhora són transmesos a la línia telefònica i descodificats en destí.
  Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
  Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ (n, fem)
fachada
  Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ (n, fem)
fé

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ (adj)
débil
  Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ (n, fem)
febre

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ (n, masc)
fevereiro, Fevereiro
  Segon mes de l'any.

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ (adj)
fecal

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ (n, fem)
fecundação

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ (v)
fecundar

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
federação

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ (n, fem)
faina
  Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
trabalho
  Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ (n, masc)
feixe
  Grup de tiges col·locades en paral·lel i lligades.
fardo
  Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ (n, masc)
fascismo

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ (adj)
fascista
  Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ (n, neut)
fascista
  Partidari del feixisme.

fel /ˈfɛɫ/ (n)
fel
  Sentiment amarg.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ (n, masc)
feldspato

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ (n, fem)
felicitação

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ (v)
congratular

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ (n, fem)
felicidade, alegria
  Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ (adj)
feliz
  Que sent felicitat.

feliçment /feˌɫizˈmen/ /feˌɫizˈment/ /fəˌɫizˈmen/ /fəˌɫizˈment/ (adv)
felizmente

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ (n, masc)
feltro
  Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ (n, masc)
esterco
  Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ (n, fem)
fêmea
  Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
porca
  (botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femellisme /fe.meˈʎiz.me/ /fə.məˈʎiz.mə/ (n, masc)
femismo

femellista /fe.meˈʎis.ta/ /fe.meˈʎis.te/ /fə.məˈʎis.tə/ (n)
femista

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ (n, masc)
femicídio

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ (n, masc)
feminismo

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ (n, masc)
feno
  Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ (adj, masc)
fenício

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ (n, masc)
fenómeno

fenomenalment /fe.no.meˌnaɫˈmen/ /fe.no.meˌnaɫˈment/ /fə.no.məˌnaɫˈment/ /fə.nu.məˌnaɫˈmen/ (adv)
fenomenalmente

fenomenologia (n, fem)
fenomenologia

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ (n, masc)
feocromocitoma

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ (v)
fazer
  Portar a terme una acció.

fer el desentès (v)
fazer-se de desentendido

fer el préssec (v)
fazer figura de urso

fer els ulls grossos (v)
fazer vista grossa

fer l'andorrà (v)
fazer-se de desentendido

ferida /feˈɾi.ða/ (n, fem)
ferida
  Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ (v)
ferir, vulnerar
  Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ (adj, masc)
firme
  Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ (adv)
firmemente

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ (n, masc)
fermento

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ (n, fem)
fermentação

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ (n, fem)
firmeza

fermi (n, masc)
férmio

fermió (n, masc)
férmion

feroçment /feˌɾozˈmen/ /feˌɾozˈment/ /fəˌɾozˈmen/ /fəˌɾozˈment/ (adv)
ferozmente

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ (n, fem)
ferro-velho

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ (v)
ferrar
  Completar, reforçar o adornar amb ferro.
  Posar ferradures a un animal de peu rodó.
  Fer un senyal a la pell d'un animal o persona (un pres o un esclau) amb un metall incandescent.

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ (n, masc)
ferreiro
  Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ (n, masc)
ferro

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ (n, masc)
caminhos-de-ferro

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ (n, masc)
fez
  Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ (n, fem)
festa
  Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ (v)
namorar
  Afalagar algú per conquistar-lo.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ (n, masc)
festival

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ (adv)
festivamente

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ (n, fem)
festividade
  Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ (n, masc)
pistache

fet /ˈfet/ (n, masc)
facto, fato
  Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar (n, masc)
esconde-esconde

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ (adj)
fetal

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ (n, masc)
fígado
  Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ (n, masc)
fetiche

fetitxització /fa.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.d͡za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.d͡zə.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.zə.siˈo/ (n, fem)
fetichização

fetitxitzar /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za/ /fe.ti.t͡ʃiˈza/ /fe.ti.t͡ʃiˈzaɾ/ /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za/ (v)
fetichizar

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ (n, masc)
feudo

fi (adj, masc)
fino
  Dit dels materials poc gruixuts.

fi (n, fem)
fim
  Lloc on s'acaba una cosa.
fi
  Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi (n, masc)
objetivo
  Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
confiabilidade

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ (adj)
confiável
  Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ (n, fem)
fiança

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ (n, fem)
ferroada

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ (n, fem)
fibra

ficció (n, fem)
ficção

fidel /fiˈðɛɫ/ (adj)
fiel
  que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ (n, fem)
fidelidade

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ (adv)
fielmente

fideu /fiˈðɛw/ (n, masc)
miojo

fideu de cabell d'àngel (n, masc)
aletria

figa /ˈfi.ɣə/ (n, fem)
figo, figueira
  Fruit de la figuera (gènere Ficus).
figo
  (vulgarisme) vulva

figuera /fiˈɣe.ɾə/ (n, fem)
figueira

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ (n, masc)
figura

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ (adv)
figurativamente

fil (n, masc)
fio, linha
  Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ (n, masc)
filantropo

filantròpicament /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈmen/ /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈment/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈmen/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈment/ (adv)
filantropicamente

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ (v)
fiar

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ (n, fem)
fileira

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ (n, masc)
arame
  Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ (adj)
filial
  Propi del fill.

filialment /fi.ɫiˌaɫˈmen/ /fi.ɫiˌaɫˈment/ (adv)
filialmente

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ (n, fem)
filigrana
  Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
marca d'água
  Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
  Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filipí (adj, masc)
filipino
  Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí (n, masc)
filipino
  Persona que habita o és originària de les Filipines.
  Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ (n, masc)
filho

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ (n, fem)
filha

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ (n, fem)
enteada

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ (n, masc)
enteado

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ (n, masc)
afilhado

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
filologia
  Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
filológico

filològicament /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
filologicamente

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ (n, fem)
roca

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ (v)
filosofar

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ (n, fem)
filosofia

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ (adj, masc)
filosófico

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ (adv)
filosoficamente

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ (v)
filtrar
  Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
  Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
  Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ (n, masc)
filtro

filòleg /fiˈɫɔ.ɫek/ /fiˈɫɔ.ɫək/ (n, masc)
filólogo

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ (n, masc)
filósofo

final /fiˈnaɫ/ (adj)
final
  Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ (n, fem)
final
  Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ (n, masc)
fim
  fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ (n, fem)
finalidade

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ (adv)
no fim, finalmente

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ (v)
financiar

finestra /fiˈnes.tɾa/ (n, fem)
janela

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ (v)
fingir

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ (adj, masc)
finlandês
  Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins (preposition)
até

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ (adj, masc)
finlandês
  Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ (n, masc)
finlandês
  Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
  (només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ (n, fem)
frasco

fiord /fiˈɔrt/ (n, masc)
fiorde

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ (n, fem)
feira

fiscal (adj)
fiscal

fiscal (n, neut)
procurador

fiscorn /fisˈkɔrn/ (n, masc)
fliscorne

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
fisiológico

fisiològicament /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
fisiologicamente

fisioteràpia /ˌfi.zi.o.teˈɾa.pi.a/ /ˌfi.zi.o.təˈɾa.pi.ə/ /ˌfi.zi.u.təˈɾa.pi.ə/ (n, fem)
fisioterapia

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
fisiognomia

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ (n, fem)
fissura

fita /ˈfi.ta/ (n, fem)
marco
  Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ (n, masc)
ficha
  Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
  Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fix /ˈfiks/ (adj)
fixado

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ (v)
fixar
  Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
  Establir de forma definitiva.

flac /ˈfɫak/ (adj, masc)
fraco

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ (n, masc)
açoite

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ (adj)
flagrante

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ (n, fem)
chama, flama

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ (n, masc)
flamingo
  (epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ (n, fem)
flauta

flauta dolça (n, fem)
flauta doce

flauta travessera (n, fem)
flauta transversal

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ (n, masc)
flautim

flectir /fɫekˈti/ /fɫekˈtiɾ/ /fɫəkˈti/ (v)
dobrar

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ (n, fem)
fleuma

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ (n, masc)
padeiro

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ (n, masc)
fleróvio

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ (n, fem)
flecha, seta
  Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
flexibilidade

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ (adj)
flexível

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ (n, fem)
flexigurança

floc /ˈfɫɔk/ (n, masc)
floco
  Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ (n, fem)
flor

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ (adj, masc)
florentino
  Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ (n, masc)
florentino
  Persona que habita o és originària de Florència.

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ (n, fem)
mofo, bolor

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ (v)
florescer
  Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ (n, masc)
florim

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ (n, fem)
flotação

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ (v)
boiar
  (basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ (n, fem)
flotilha

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ (v)
flutuar

fluid /ˈfɫujt/ (n, masc)
fluido
  Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ (v)
fluir

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ (adj, masc)
frouxo
  Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ (n, masc)
flúor

flux /ˈfɫuks/ (n, masc)
caudal

foc (n, masc)
fogo, lume
  Quelcom que crema, que produeix combustió.
fogo
  Encenedor, llumí, misto.
  Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
  Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ (n, fem)
foca

foca barbuda (n, fem)
foca-barbuda

foca de Groenlàndia (n, fem)
foca da Groenlândia

foca de Weddell (n, fem)
foca-de-weddell

focus /ˈfɔ.kus/ (n, masc)
concentração
  (física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
  (geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ (n, fem)
fogueira

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ (n, masc)
foie gras

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ (n, masc)
folclore

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ (v)
comer
  (vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ (v)
forrar

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ (n, masc)
forro

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ (n, masc)
folículo
  (botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fomentar /fo.menˈta/ /fo.menˈtaɾ/ /fu.mənˈta/ (v)
fomentar

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ (n, fem)
funda
  Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ (adj)
fundamental

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ (n, masc)
fundamentalismo

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ (v)
derreter, fundir
  (transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

foner /foˈne/ /foˈneɾ/ /fuˈne/ (n, masc)
fundaeiro

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ (n, masc)
fungo

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ (n, masc)
funcho

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ (n, fem)
fonte
  Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ (adv)
foneticamente

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ (Interjection)
fora
  (esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ (adv)
fora
  A l'exterior de

fora de joc (n, masc)
fora-de-jogo
  (futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
  (hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
  (hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
  (futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ (v)
furar

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ (adj, masc)
forasteiro

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ (n, masc)
buraco, oco
  (golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
  (pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ (n, masc)
buraco negro

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ (n, fem)
forca
  Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ (adj)
forense

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ (n, fem)
frágua

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ (n, fem)
forma

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ (n, fem)
formação

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ (adj)
formal

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ (adv)
formalmente

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ (v)
formar
  Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ (n, masc)
formato

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ (v)
formatar

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ (n, masc)
queijo

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ (adj)
formidável

formidablement /for.miˌðab.bɫeˈmen/ /foɾ.miˌða.bɫeˈment/ /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/ /fur.miˌða.βɫəˈmen/ /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ (adv)
formidavelmente

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ (n, fem)
formiga

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ (n, masc)
betão, concreto
  Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
  Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ (n, masc)
formulário

forn (n, masc)
forno, padaria
  Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ (n, fem)
fornada
  Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
  (figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ (n, fem)
fornicação

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ (v)
fornicar

fornir /forˈni/ /foɾˈni/ /foɾˈniɾ/ /furˈni/ (v)
fornecer

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ (n, fem)
garfo
  Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ (n, masc)
ferrolho, trinco

fort (adj, masc)
forte
  Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ (n, fem)
fortaleza
  Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
fortificação
  Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ (n, fem)
fortitude

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ (n, fem)
fortuna
  Sort, particularment quan és bona.
  Patrimoni o propietats que hom posseeix.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ (n, fem)
força

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ (v)
forçar

fosc (adj, masc)
escuro
  Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ (n, fem)
escuridade, escuridão

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ (n, fem)
fosso

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ (n, masc)
fosso

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ (n, fem)
ninharia
  Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

foto /ˈfo.to/ /ˈfo.tu/ (n, fem)
foto

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ (n, fem)
copiadora

fotocopiar /fo.to.ko.piˈa/ /fo.to.ko.piˈaɾ/ /fu.tu.ku.piˈa/ (v)
fotocopiar

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
fotografia

fotogràficament /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /fo.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /fu.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ (adv)
fotograficamente

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ (n, masc)
fotojornalismo

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ (n, fem)
fotossíntese

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ (v)
foder
  (vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
  (col·loquial, transitiu) Tirar, llançar bruscament.
  (col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotre el camp /ˌfo.tɾe /ˌfo.tɾə (v)
cair fora

fotó /foˈto/ /fuˈto/ (n, masc)
fóton, fotão

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ (n, fem)
fração, fracção
  Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
fracção, fração
  Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ (adj)
fractal
  Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ (n, fem)
fractal
  (geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ (n, fem)
fratura

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ (n, masc)
fracasso

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ (n, fem)
fragata

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ (n, masc)
franco
  Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ (adv)
francamente

franci (n, masc)
frâncio

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ (n, fem)
francomaçonaria, maçonaria

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ (n, masc)
franco-maçom

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ (adj, masc)
francês
  Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ (n, masc)
francês
  (gentilici) Individu natural de França.
  (només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès antic (n, masc)
francês antigo

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ (n, fem)
flanela

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
porte

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ (n, masc)
franquismo

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ (n, masc)
frade
  Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ (n, masc)
papagaio-do-mar
  Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ (n, fem)
frase
  Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ (n, fem)
fraternidade

frau /ˈfɾaw/ (n, masc)
fraude

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ (n, masc)
freio, travão

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ (adj, masc)
frio
  De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ (n, masc)
frio
  Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredament /ˌfɾe.ðaˈmen/ /ˌfɾe.ðaˈment/ /ˌfɾə.ðəˈment/ /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ (adv)
friamente

fredolic /fɾe.ðoˈɫik/ /fɾə.ðoˈɫik/ /fɾə.ðuˈɫik/ (adj, masc)
friorento
  Que té fred quan els altres no en tenen.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ (n, fem)
frialdade, frieza

fregar /fɾeˈɣa/ /fɾeˈɣaɾ/ /fɾəˈɣa/ (v)
esfregar

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ (n, fem)
fragata

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ (v)
fritar, frigir

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ (adj, masc)
frito
  Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ (v)
freiar

frenèticament /fɾeˌnɛ.ti.kaˈmen/ /fɾeˌnɛ.ti.kaˈment/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈmen/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈment/ (adv)
freneticamente

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ (adj)
freqüente, frequente

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ (v)
freqüentar

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ (adv)
frequentemente

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
frequência

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ (adj, masc)
fresco
  Acabat de fer.

fricatiu /fɾi.kaˈtiw/ /fɾi.kəˈtiw/ (adj, masc)
fricativo

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ (n, masc)
geladeira
  Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris (n, masc)
friso

frisó /fɾiˈzo/ (adj, masc)
frisão, frísio
  Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ (n, masc)
frisão, frísio
  Persona que habita o és originària de Frísia.
frísio, frisão
  (invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental (n, masc)
frisão

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ (n, masc)
testa, fronte
  Part de la cara per sobre dels ulls
frente
  Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ (adj)
frontal

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ (n, fem)
fronteira
  Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ (n, masc)
frontispício
  Façana principal i destacada d’un edifici
  Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ (n, fem)
dobradiça, charneira

frugal /fɾuˈɣaɫ/ (adj)
frugal

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ (n, fem)
frugalidade

fruit (n, masc)
fruto, fruta
  Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ (n, fem)
fruta, fruto
  Fruit mengívol.

frustració (n, fem)
frustração

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ (adj)
frágil

fràgilment /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.ʒiɫˈment/ (adv)
fragilmente

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ (adj, masc)
frívolo

frívolament /ˌfɾi.vo.ɫaˈment/ /ˌfɾi.vo.ɫəˈment/ /ˌfɾi.vu.ɫəˈmen/ /ˌfɾi.βo.ɫaˈmen/ /ˌfɾi.βu.ɫəˈmen/ (adv)
frivolamente

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ (n, masc)
chicote
  Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ (n, fem)
fuga
  (música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ (adj)
fugaz

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ (v)
fugir
  Una cosa, allunyar-se ràpidament.
  Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ (adj, masc)
foragido
  Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ (n, masc)
foragido
  Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ (n, fem)
escapada

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ (n, masc)
fulcro

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ (n, masc)
folha

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ (n, fem)
folha
  (botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
lâmina
  Part tallant d'un objecte.

fullaraca /fu.ʎaˈɾa.ka/ /fu.ʎəˈɾa.kə/ (n, fem)
folharada

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ (n, masc)
folhagem
  Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ (n, fem)
folheado

fum (n, masc)
fumo, fumaça
  Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ (n, masc)
fumador
  Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ (v)
fumar

fumat /fuˈmat/ (adj, masc)
defumado
  Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ (adj)
funcional

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ (v)
funcionar

funció (n, fem)
função

fundació /fun.da.siˈo/ (n, fem)
fundação
  Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ (v)
fundar
  Establir, erigir, instituir.

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ (n, masc)
funâmbulo

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ (n, fem)
furão
  Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ (n, fem)
atiçador

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ (n, fem)
furgão
  Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furgó /furˈɡo/ (n, masc)
furgão
  Vehicle llarg, més petit que un camió, destinat normalment al transport de mercaderies o equipatges.
  En un tren, vagó on es transporten els equipatges dels passatgers.

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ (adv)
furiosamente

furt /ˈfurt/ (n, masc)
furto

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ (v)
furtar

fus /ˈfus/ (n, masc)
fuso
  Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
fuso horário
  Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ (n, masc)
fuzil

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ (n, masc)
fusível

fusió /fu.ziˈo/ (n, fem)
fusão

fusta /ˈfus.ta/ (n, fem)
madeira
  (normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
  (tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
  (golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.
fusta
  Tipus de vaixell.

fustejar /fus.teˈd͡ʒa/ /fus.teˈd͡ʒaɾ/ /fus.teˈʒa/ /fus.təˈd͡ʒa/ /fus.təˈʒa/ (v)
carpintejar

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ (n, masc)
marceneiro, carpinteiro
  (professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ (n, masc)
futebol

futbol americà (n, masc)
futebol americano

futbol sala (n, masc)
futebol de salão

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ (adj, masc)
futuro
  Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ (n, masc)
futuro
  Temps que ha de venir.
  Temps verbal diferent del present i del passat.

futvòlei (n, masc)
futevôlei

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ (n, fem)
fábrica
  Acció i efecte de fabricar.
fábrica, engenho
  Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
fábrica, usina
  Edifici sumptuós.

fàcil (adj)
fácil
  Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàcilment /ˌfa.siɫˈmen/ /ˌfa.siɫˈment/ (adv)
facilmente

fàcula /ˈfa.ku.ɫa/ /ˈfa.ku.ɫə/ (n, fem)
fácula

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ (adj, masc)
fálico

fàstic /ˈfas.tik/ (n, masc)
repugnância

fàtic /ˈfa.tik/ (adj, masc)
fático

fèmur /ˈfɛ.mur/ (n, masc)
fémur

fènix /ˈfɛ.niks/ (n, masc)
fénix

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ (n, fem)
tala

fètid (adj, masc)
fétido

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ (n, fem)
fíbula

fímbria /ˈfim.bɾi.a/ /ˈfim.bɾi.ə/ (n, fem)
fímbria
  (botànica) Part d’un òrgan dividida en lacínies, segments estrets semblant a unes franges.

físic /ˈfi.zik/ (adj)
físico
  Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ (n, fem)
física
  Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ (adv)
fisicamente

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ (n, fem)
fístula

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
fobia

fòrum (n, masc)
fórum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ (n, masc)
fósforo

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ (n, fem)
fórmula

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ (n, fem)
fúcsia

fútil /ˈfu.tiɫ/ (adj)
fútil

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ (n, masc)
gabinete

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ (adj, masc)
gabonês
  Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ (n, masc)
gabonês
  Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ (n, masc)
gadolínio, gadolíneo

gafet /ɡaˈfet/ /ɡəˈfɛt/ (n, masc)
colchete
  Cadascuna de les tanques de metall que es posen als llibres.

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ (adv)
quase

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ (n, fem)
gala
  Ostentació en una festa.

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ (n, fem)
galera, galé
  Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria (n, fem)
galeria

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ (n, fem)
biscoito, bolacha
  Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa (n, fem)
galeaça

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ (n, masc)
galimatias

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ (n, masc)
joanete

galiota /ɡa.ɫiˈɔ.ta/ /ɡa.ɫiˈɔ.tɔ/ /ɡə.ɫiˈɔ.tə/ (n, fem)
galeota

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ (n, masc)
galeão
  Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall (n, masc)
galo
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ (adj, masc)
galego
  Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ (n, masc)
galego
  (només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ (n, fem)
balde

gallerbo /ɡaˈʎɛɾ.bo/ /ɡəˈʎɛr.bu/ /ɡəˈʎɛɾ.bo/ (n, masc)
marachomba-pavão

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ (n, masc)
gatilho
  Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ (n, fem)
galinha
  Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ (n, masc)
galinheiro, capoeira

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ (n, masc)
galope

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ (v)
galopar

galta /ˈɡaɫ.ta/ (n, fem)
bochecha

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ (v)
galvanizar

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ (n, masc)
gálio

gal·licisme /ɡa.ɫiˈsiz.me/ /ɡaɫ.ɫiˈsiz.me/ /ɡə.ɫiˈsiz.mə/ /ɡəɫ.ɫiˈsiz.mə/ (n, masc)
galicismo

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ (adj, masc)
galês
  Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ (n, masc)
galês
  Individu de Gal·les.
  (només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ (n, fem)
galáxia

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ (n, masc)
galão

gamarús /ɡa.maˈɾus/ (n, masc)
coruja-do-mato
  Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ (n, fem)
camarão
  Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ (adj, masc)
gambiana
  Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ (n, masc)
gambiana
  Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ (n, fem)
gama

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ (n, fem)
gamapatia

gana (n, fem)
fome
  Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ (adj, masc)
preguiçoso
  Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ (n, masc)
preguiçoso
  Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ (n, fem)
cadeira de praia

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ (n, masc)
faca
  Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ (n, masc)
punhalada

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ (n, masc)
crochet

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ (n, masc)
gancho
  Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
  Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.
  (golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.
  (pilota basca) Llançament natural en què es mou el braç estirat des de dalt cap a baix.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ (v)
garantir

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
garagem

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ (n, fem)
gavela

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ (n, masc)
garatuja
  Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garguirot /ɡaɾ.ɣiˈɾɔt/ /ɡər.ɡiˈɾɔt/ (n, masc)
piparote

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ (n, fem)
festão
  Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ (n)
garnacha
  Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ (n, fem)
ninhada de leitões

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ (v)
parir

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ (n, masc)
alfarrobeira

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ (n, masc)
porquinho

garsa /ˈɡaɾ.sa/ (n, fem)
gralha, pega

gas (n, masc)
gás
  Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ (n, fem)
gaze

gascó /ɡasˈko/ /ɡəsˈko/ (n, masc)
gascão

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ (n, fem)
gazela

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ (adj, masc)
avaro

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ (n, fem)
gasolineira

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ (n, fem)
água gasosa

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ (v)
gastar

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ (n, fem)
gastroenterite

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
gastronomia

gastronòmicament /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /ɡəs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /ɡəs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ (adv)
gastronomicamente

gasós /ɡaˈzos/ (adj, masc)
gasoso
  Relatiu al gas o existent com a gas.

gat (n, masc)
gato, gata
  Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge (n, masc)
gato-bravo

gata /ˈga.tə/ (n, fem)
gato

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ (n, masc)
tubarão-gato-enfermeiro

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ (n, masc)
gatinha

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ (v)
aproveitar

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ (n, fem)
gavela

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ (n, fem)
guincho

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ (n, fem)
gê

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ (n, masc)
geada

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ (adj)
gigante

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ (n, masc)
gigante
  Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ (n, masc)
gelo
  Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ (n, masc)
gelado, sorvete
  (aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ (n, fem)
gelatina
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ (adv)
invejosamente

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ (n, fem)
inveja
  Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
  Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ (adj, masc)
ciumento

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ (n, masc)
gemido

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ (n, fem)
gema

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ (n, masc)
gene

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ (n, masc)
genro

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ (n, masc)
janeiro, Janeiro
  Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ (n, fem)
geração

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
generalização

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ (adv)
geralmente

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ (adv)
generosamente

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ (n, fem)
generosidade

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ (adj, masc)
generoso

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ (n, neut)
geneticista

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ (n, masc)
génio
  Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ (adj, masc)
genitivo

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ (n, fem)
gengiva

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ (n, masc)
genocídio

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ (n, masc)
joelho
  (anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollada /d͡ʒe.noˈʎa.ða/ /ʒə.noˈʎa.ðə/ /ʒə.nuˈja.ðə/ /ʒə.nuˈʎa.ðə/ (n, fem)
joelhada

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ (adv)
nada
  Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
mais
  (interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ (n, fem)
gente, pessoas

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ (n, masc)
demônimo

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
gentrificação

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ (v)
gentrificar

genuflexió /d͡ʒe.nu.fɫek.siˈo/ /ʒə.nu.fɫək.siˈo/ (n, fem)
genuflexão

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ (adj, masc)
autêntico

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ (adj, masc)
genético

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ (n, fem)
genética

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ (n, masc)
janízaro

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ (prefix)
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
geografia
  Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
geográfico

geogràficament /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ʒə.oˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ʒə.uˌɣɾa.fi.kəˈmen/ (adv)
geograficamente

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
geologia
  Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ (n, fem)
geometria

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ (adj, masc)
geométrico

geomètricament /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ʒə.oˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /ʒə.uˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ (adv)
geometricamente

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ (n, masc)
georgiano
  (masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ (n, masc)
corcunda

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ (adj, masc)
corcovado
  Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ (n, masc)
corcovado
  Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ (n, masc)
framboesa

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ (n, neut)
gerente

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ (n, fem)
irmã
  Filla dels mateixos pares.
  Membre d'una comunitat religiosa.
  Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ (n, masc)
irmão de criação
  Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ (n, masc)
germânio

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ (n, masc)
germe

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ (v)
germinar

germà /d͡ʒeɾˈma/ (n, masc)
irmão, frade
  Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ (adj)
germânico
  Relacionat amb el germani

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ (n, fem)
jarra
  Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ (n, masc)
vaso
  Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ (n, masc)
gerúndio

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ (n, fem)
grama, gramado

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ (n, masc)
gesto

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ (n, fem)
gestação

gestar /d͡ʒesˈta/ /d͡ʒesˈtaɾ/ /ʒəsˈta/ (v)
gestar
  Portar un embrió o fetus des de la concepció fins al moment del part.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ (adj, masc)
ganês
  Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ (n, masc)
ganês
  Persona que habita o és originària de Ghana.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ (adj, masc)
gibraltarino
  Relatiu o pertanyent al Gibraltar.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ (n, masc)
gibraltarino
  Persona que habita o és originària del Gibraltar.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ (adj, masc)
giboso

gihadisme /d͡ʒi.haˈðiz.me/ /ʒi.həˈðiz.mə/ (n, masc)
jihadismo

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ (n, masc)
ginásio
  Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ (adj, masc)
ginástico

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ (n, fem)
ginástica
  Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
  Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ (n, fem)
gim

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ (n, masc)
zimbro

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ (adj, masc)
genebrino
  Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ (n, masc)
genebrino
  Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
ginecologia

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
ginecológico

ginecològicament /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /d͡ʒi.ne.koˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ʒi.nə.koˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ʒi.nə.kuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
ginecológicamente

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ (n, fem)
turnê
  Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ (n, masc)
girassol

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ (n, fem)
girafa
  Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ (v)
girar
  (intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
  (intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ (adj, masc)
cigano
  Relatiu als gitanos o al romaní.

gla (n, fem)
bolota

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ (n, fem)
glabela

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ (adj)
glacial
  Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
glaciologia

glacis /ˈɡɫa.sis/ (n, masc)
glacis

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ (n, masc)
glande

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ (n, masc)
glaucoma

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ (n, fem)
glace
  Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ (n, fem)
geada

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ (v)
gelar

glaçó /ɡɫaˈso/ (n, masc)
cubo de gelo

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ (adj)
global
  Total, pres en conjunt.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ (n, masc)
globalismo

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
globalização
  Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ (adv)
globalmente

globus (n, masc)
globo
  Figura en forma esfèrica.
balão
  Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ (n, fem)
glosa
  Explicació del sentit d’un mot.

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ (n, masc)
glucagonoma

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ (n, fem)
glicose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ (n, fem)
glicemia

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ (n, masc)
glúten

gluó (n, masc)
glúon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ (n, fem)
glândula

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
glória

gobi /ˈɡɔ.βi/ (n, masc)
góbio

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ (n, fem)
folhado

gol /ˈɡɔɫ/ (n, masc)
baliza, gol
  (esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gol d'or (n, masc)
golo de ouro
  (esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
  (esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ (n, fem)
garganta
  (anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ (n, masc)
golfo
  Porció de mar tancada parcialment de terra.
golfe
  Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goll /ˈɡoʎ/ (n, masc)
bócio

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ (n, fem)
borracha
  Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
  Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
  Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
  (tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
  Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar (n, fem)
borracha

gonfanó (n, masc)
gonfalão

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ (n, masc)
gongo

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ (v)
googlar, guglar

googol /ɡuˈɣoɫ/ (n, masc)
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ (n, masc)
gorila
  Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ (n, fem)
boné

gos (n, masc)
cão
  Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua (n, masc)
cão d'água

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ (v)
ousar

gossa /ˈɡo.sə/ (n, fem)
cadela

got /ˈɡot/ (n, masc)
copo
  Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ (n, fem)
gota
  Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ (n, masc)
governo
  Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ (n, masc)
governador

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ (n, fem)
governança

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ (v)
direcionar
  Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
governar
  Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ (n, masc)
grão

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ (adv)
graciosamente

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ (adj, masc)
esbelto

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ (adv)
gradualmente

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ (n, fem)
grelha

grafia /ɡɾaˈfi.a/ /ɡɾəˈfi.ə/ (n, fem)
grafia

grafit (n, masc)
grafite
  Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ (n, fem)
gralha-de-nuca-cinzenta
  Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ (v)
crocitar, grasnar

gram /ˈɡɾam/ (n, masc)
grama

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ (adv)
gramaticalmente

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ (n, fem)
gramática

gran (adj)
grande
  De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ (n, fem)
granada
  Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ (n, masc)
granada
  Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
  (invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ (n, masc)
celeiro
  (agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ (n, fem)
granja, fazenda

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ (n, fem)
rã
  (zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
fato-macaco
  Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ (n, fem)
grampo
  Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ (n, fem)
agrafador

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ (n, masc)
punhado
  Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ (adv)
atrapalhadamente

gras /ˈɡɾas/ (adj, masc)
gorduroso
  Que conté greix.
gordo, obeso
  Amb molt de greix al cos, voluminós.

grassofòbia /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.a/ /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
gordofobia

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ (n, masc)
arranha-céu
  Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ (v)
rascar

gratar-se (v)
rascar-se

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ (n, fem)
gratidão

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ (adj, masc)
grátis

gratuïtament /ɡɾa.tuˌi.taˈmen/ /ɡɾa.tuˌi.taˈment/ /ɡɾə.tuˌi.təˈmen/ /ɡɾə.tuˌi.təˈment/ (adv)
gratuitamente

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ (n, fem)
cornelha
  Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ (n, fem)
brita
  (construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
  (geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
  (geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ (v)
gravar
  Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
filmar
  Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ (n, fem)
gravidade
  L'estat o condició de ser greu.
  Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó (n, masc)
gráviton, gravitão

grec (adj, masc)
grego
  Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec (n, masc)
grego
  Ciutadà de Grècia.
  (només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic (n, masc)
grego antigo

grec modern (n, masc)
grego moderno

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ (adj, masc)
gregário

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ (n, masc)
gordura

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ (v)
engraxar

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ (n, masc)
cadinho
  (metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
  Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ (adj)
grave
  Aplicat a la música o la parla, de to baix.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ (n, masc)
afronta
  Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ (n, fem)
grilo
  Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
cacho
  Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.

grilló /ɡɾiˈʎo/ (n, masc)
manilha

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ (v)
ranger
  Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip (n, fem)
gripe

gripau (n, masc)
sapo

gris (adj, masc)
cinza, cinzento
  Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ (n, masc)
grisu

groc (adj, masc)
amarelo
  Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc (n, masc)
amarelo
  Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groc de Nàpols /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.poɫs/ /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.puɫs/ (n, masc)
amarelo Nápoles

grog /ˈɡɾɔk/ (n, masc)
grogue

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ (adj, masc)
grosseiro

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ (adv)
grosseiramente

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ (n, masc)
balanço, baloiço

gros (adj, masc)
encorpado
  Considerable en volum.

gros (n, masc)
encorpado
  La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ (n, fem)
grosa
  Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ (adv)
a grosso modo

grotesc /ɡɾoˈtesk/ /ɡɾoˈtəsk/ /ɡɾuˈtɛsk/ (adj, masc)
grotesco

grotescament /ɡɾoˌtes.kaˈmen/ /ɡɾoˌtes.kaˈment/ /ɡɾoˌtəs.kəˈment/ /ɡɾuˌtɛs.kəˈmen/ (adv)
grotescamente

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ (n, fem)
grou
  Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
guindaste
  Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
guincho, reboque
  Camió per a remolcar vehicles.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ (adj, masc)
grosso

gruny /ˈɡɾuɲ/ (n, masc)
grunido

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ (v)
grunhir
  Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup /ˈɡɾup/ (n, masc)
grupo

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ (n, fem)
gruta

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ (n, fem)
serifa
  Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ (Interjection)
obrigado
  Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ (n, masc)
azevinho
  Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
galinha-montês
  Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

gual /ˈɡwaɫ/ (n, masc)
vau
  En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ (n, masc)
luva
  Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
  (pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ (n, fem)
porta-luvas
  Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ (n, masc)
ganho

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ (n, masc)
ganhador
  Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ (v)
vencer

guanyar-se la vida (v)
ganhar a vida

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ (n, fem)
graviola

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ (n, masc)
guarani
  (invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ (n, neut)
guarda-costas

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ (v)
guardar
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ (n, fem)
mealheiro
  Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ (n, masc)
guarda

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ (n, masc)
pousio

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ (v)
curar

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ (n, fem)
guarnição
  Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ (v)
guarnecer
  Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
abastecer
  Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ (adj, masc)
guatemalense

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ (n, fem)
codorna, codorniz

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ (n, fem)
guerra
  Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ (v)
guerrear
  Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ (n, masc)
guerreiro
  Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ (n, fem)
guerrilha

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ (n, masc)
gueto

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ (n, fem)
guia
  Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
  Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ (n, neut)
guia
  Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ (v)
guiar
  Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ (n, fem)
berimbau

guineu (n, fem)
raposa
  Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà (adj, masc)
guineano
  Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà (n, masc)
guineano
  Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ (n, neut)
roteirista

guirigall /ɡi.ɾiˈɣaj/ /ɡi.ɾiˈɣaʎ/ (n, masc)
bagunça

guitarra /ɡiˈta.ra/ (n, fem)
guitarra, violão

guitarra acústica (n, fem)
guitarra acústica

guitarra clàssica (n, fem)
guitarra clássica

guitarra elèctrica (n, fem)
guitarra elétrica

guix (n, masc)
gesso
  Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
giz
  Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
  (billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ (n, masc)
hífen
  Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
roteiro
  Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ (n, masc)
gujarati

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ (n, masc)
gules

guru /ˈɡu.ɾu/ (n, masc)
guru
  Guia espiritual hindú.

gust /ˈɡust/ (n, masc)
gosto
  Sentit que permet percebre els sabors.
sabor
  sabor

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ (n, fem)
guarda
  Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ (n, masc)
géiser

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ (n, fem)
gaiola

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ (adj)
gálico
  Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ (n, fem)
gárgula

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ (n, neut)
Gêmeos

gènere (n, masc)
género, gênero
  Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
  Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ (n, fem)
génese

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ (n, masc)
jujuba

h aspirada (n, fem)
h aspirado

ha /ˈha/ (Interjection)
ah
  Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ (v)
habilitar

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
habilidade

habitació /a.bi.ta.siˈo/ (n, fem)
aposento

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ (n, neut)
habitante
  Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
  Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ (v)
habitar

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ (adj)
habitual

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ (adv)
habitualmente

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ (v)
habituar

hac /ˈak/ (n, fem)
agá

hadró (n, masc)
hádron, hadrão

hafni (n, masc)
háfnio

hagiotopònim /a.d͡ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /a.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.u.tuˈpɔ.nim/ (n, masc)
hagiotopônimo

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ (adj, masc)
haitiano
  Relatiu o pertanyent a Haití.

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ (n, masc)
haitiano
  Persona que habita o és originària de Haití.

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ (n, masc)
haxixe

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ (adj)
halal

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ (n, masc)
auréola, halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ (n, masc)
halogênio

ham /ˈam/ (n, masc)
anzol

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ (n, masc)
andebol

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
haplologia

harem /aˈɾem/ /əˈɾɛm/ (n, masc)
harém
  Secció de la casa dels musulmans on viuen les dones.
  Grup de dones que viuen a casa del cap d'una família musulmana, que poden ser familiars, concubines o personal del servei domèstic.

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ (n, fem)
harmonia

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ (adv)
harmoniosamente

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ (v)
harmonizar
  (intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ (n, fem)
gaita

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ (n, masc)
arúspice
  Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi (n, masc)
hássio

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ (n, masc)
haussa, hauçá
  Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ (v)
ter
  Tenir en possessió.

haver de (v)
ter que
  (seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ (v)
haver

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ (adj, masc)
havano
  Relatiu o pertanyent a l'Havana.

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ (n, masc)
havano
  Persona que habita o és originària de l'Havana.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ (adj, masc)
havaiano
  Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ (n, masc)
havaiano
  Individu natural de Hawaii.
  (només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

he he /ˈheˈhe/ (Interjection)
hehe

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ (n, masc)
hebraico
  Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ (n, fem)
hecatombe

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ (n, fem)
hectare

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ (n, masc)
hedonismo

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ (n, fem)
hegemonia

heli (n, masc)
hélio

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ (n, masc)
helicóptero
  Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ (n, masc)
heliotrópio
  Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ (n, masc)
helenismo

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ (v)
helenizar

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ (adj)
helénico

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
hematologia

hematològic /e.ma.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ma.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.tuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
hematológico

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ (n, masc)
hematoma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ (n, fem)
hematúria

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ (n, masc)
hemisfério

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ (n, fem)
hemoglobina

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ (n, fem)
hemorragia

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ (n, masc)
hendíadis

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ (n, fem)
hepatite

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ (n, masc)
heptágono

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ (adj, masc)
hepático

herba /ˈer.bə/ (n, fem)
erva, grama

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ (adj, masc)
herbáceo
  De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
  Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbari /eɾˈba.ɾi/ (n, masc)
herbário

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ (v)
herdar
  Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ (n, neut)
herege

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ (n, masc)
herdeiro
  Persona que rep una herència.
primogénito
  Primogènit home, que antigament tenia el dret a la part més important de l'herència, és a dir, l'hisenda i les terres.

hermenèutica (n, fem)
hermenêutica

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ (adv)
hermeticamente

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ (n, masc)
herói

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ (adj, masc)
heróico

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ (adv)
heroicamente

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ (n, fem)
heroína
  Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ (n, masc)
heroína, cavalo
  (química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ (n, masc)
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
herança
  Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

herètic /eˈɾɛ.tik/ (adj, masc)
herético

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ (v)
hesitar

hetero- (prefix)
hetero-

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
heterofobia

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ (n, masc)
heteropatriarcado

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ (adj)
heterossexual

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
heterossexualidade

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ (n, masc)
heterónimo

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ (n, fem)
hera, trepadeira

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// (n, fem)
heurística

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ (adj)
hexadecimal

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ (n, masc)
hexágono

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ (n, fem)
hibernação

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ (v)
hibernar

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ (v)
hibridar

hidrat /iˈðɾat/ (n, masc)
hidrato

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ (n, masc)
hidrogénio, hidrogênio

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ (v)
hidrogenar

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ (n, fem)
hidronimia

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ (adj, masc)
hidrostático

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ (n, masc)
hidroxila

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ (n, masc)
hidrónimo, hidrônimo

hiena /ˈje.na/ (n, fem)
hiena

hiena tacada (n, fem)
hiena-malhada

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ (n, fem)
higiene

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ (adj, masc)
higiénico

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ (adv)
higienicamente

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ (n, masc)
hijabe

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ (n, masc)
hino

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ (n, masc)
hindi
  Llengua parlada a l'Índia.

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ (n, fem)
hiperinflação

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ (n, masc)
hipertexto

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ (v)
hipertrofiar

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ (v)
hiperventilar

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ (n, masc)
hiperónimo

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ (n, fem)
hipnose

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ (n, masc)
hipnotizador

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ (v)
hipnotizar

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ (n, masc)
hipocampo
  (anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ (n, fem)
hipocondria

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ (n, fem)
hipocrisia

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ (n, fem)
hiponatremia

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
hipopotomonstrosesquipedaliofobia

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ (n, masc)
hipopótamo

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ (n, fem)
hipoteca

hipotecable /i.po.teˈka.bɫe/ /i.po.teˈka.βɫe/ /i.po.teˈkab.bɫe/ /i.po.təˈkab.bɫə/ /i.pu.təˈka.βɫə/ /i.pu.təˈkab.bɫə/ (adj)
hipotecável
  Que es pot hipotecar.

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ (v)
hipotecar

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ (n, fem)
hipotenusa

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ (adv)
hipoteticamente

hipèrbaton /iˈpɛr.bə.tun/ /iˈpɛɾ.ba.ton/ /iˈpɛɾ.bə.ton/ (n, masc)
hipérbato

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ (n, fem)
hipérbole

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ (adj)
hipócrita
  Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ (n, neut)
hipócrita
  Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ (n, masc)
hipódromo

hipònim /iˈpɔ.nim/ (n, masc)
hipónimo

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ (n, fem)
hipótese, suposição

hisenda pública (n, fem)
finanças públicas

hisop /iˈzɔp/ (n, masc)
hyssopo

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ (v)
içar

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
histologia

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ (n, masc)
historiador

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ (n, fem)
estória, história
  relat
história, conto
  Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric (adj, masc)
histórico

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ (adv)
historicamente

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ (n, masc)
inverno

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ (n, masc)
estufa

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ (adj)
invernal

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ (v)
invernar

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ (pronoun)
o

hola /ˈo.ɫa/ (Interjection)
oi, olá
  (castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ (n, masc)
holismo

holmi (n, masc)
hólmio

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ (n, masc)
holograma

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ (adj, masc)
holista

hom /ˈɔm/ (pronoun)
a gente

home /ˈɔ.mə/ (n, masc)
homem, varão
  Persona del sexe masculí.
marido
  Marit, independentment de la situació legal.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
homenagem

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ (adj, masc)
homeostático

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ (n, fem)
homeostase

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ (n, masc)
homicídio

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ (prefix)
homo-

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ (adj, masc)
homogéneo

homogèniament /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈment/ /o.moˌʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌʒɛ.ni.əˈment/ /u.muˌʒɛ.ni.əˈmen/ (adv)
homogeneamente

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ (v)
admitir
  Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ (adj)
homossexual
  (LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ (n, neut)
homossexual, gay
  (LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
homosexualidade, homossexualidade

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
homossexualizar

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ (adj, masc)
homófono
  D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
homógrafo
  Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ (adj, masc)
homónimo

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ (adj, masc)
hondurenho
  Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ (n, masc)
hondurenho
  Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ (adj, masc)
honesto

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ (adv)
honestamente

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ (n, fem)
honestidade

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ (adj, masc)
húngara
  Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ (n, masc)
húngara
  Natural d'Hongria.
  (masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ (n)
honra
  Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
  (golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ (adj, masc)
honorário

honorificar /o.no.ɾi.fiˈka/ /o.no.ɾi.fiˈkaɾ/ /u.nu.ɾi.fiˈka/ (v)
honorificar

honorífic /o.noˈɾi.fik/ /u.nuˈɾi.fik/ (adj, masc)
honorífico
  que dona honor

honoríficament /o.noˌɾi.fi.kaˈmen/ /o.noˌɾi.fi.kaˈment/ /o.noˌɾi.fi.kəˈment/ /u.nuˌɾi.fi.kəˈmen/ (adv)
honorificamente

honrar /onˈra/ /onˈraɾ/ /unˈra/ (v)
honrar

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ (n, masc)
hóquei

hoquei sobre gel (n, masc)
hóquei no gelo

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ (n, fem)
hora, godzina

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ (adj)
horizontal

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ (adv)
horizontalmente

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ (n, masc)
horizonte

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ (n, fem)
hormona

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ (adj)
hormonal

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ (adj)
horrível

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ (adv)
horrivelmente

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ (n)
horror

horroritzar /o.ro.ɾiˈd͡za/ /o.ro.ɾiˈza/ /o.ro.ɾiˈzaɾ/ /u.ru.ɾiˈd͡za/ (v)
horrorizar
  Causar horror.

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ (n, fem)
horto

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ (n, masc)
hospital
  Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ (v)
hospitalizar

host /ˈɔst/ (n, fem)
exército

hostatjar /os.taˈd͡ʒa/ /os.taˈd͡ʒaɾ/ /os.təˈd͡ʒa/ /us.təˈd͡ʒa/ (v)
hospedar, hospedar-se
  Rebre hostes a casa donant-los allotjament.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ (n, masc)
hóspede, anfitrião
  Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ (n, fem)
aeromoça

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ (n, fem)
hostilidade

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ (adv)
hostilmente

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ (n, masc)
hotel

humanament /uˌma.naˈmen/ /uˌma.naˈment/ /uˌma.nəˈmen/ /uˌma.nəˈment/ (adv)
humanamente

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ (n, fem)
humanidade

humanitats (n, fem)
humanas

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ (v)
humanizar
  Adquirir qualitats humanes.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ (adj)
humanóide
  Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ (n, neut)
humanóide
  Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ (adj)
humilde
  Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ (n, fem)
humilhação

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ (v)
curvar
  Abaixar, inclinar alguna part del cos en senyal de submissió i acatament.
humilhar
  Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
humilhar-se
  (pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ (n, fem)
humildade

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ (adv)
humildemente

humit /uˈmit/ (adj, masc)
húmido, úmido
  Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ (n, fem)
umidade, humidade

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ (v)
umectar

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ (n)
humor
  Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
  Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
  Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà (n, masc)
humano

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ (n, masc)
furacão

hàbil /ˈa.βiɫ/ (adj)
hábil
  Apte, adequat, a propòsit.

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ (n, masc)
habitat
  Localització on viu la població humana.
  Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ (n, masc)
hamster

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ (n, fem)
hérnia

híbrid /ˈi.βɾit/ (adj, masc)
híbrido
  En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ (n, masc)
hiligaynon
  Llengua parlada a les Filipines.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ (n, fem)
hóstia
  Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ (n, masc)
úmero

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ (n, masc)
hussardo
  Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i (conjunction)
e
  Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ (n, masc)
vovô
  (infantil) Avi.

iambe (n, masc)
iambo

ianqui (n, neut)
ianque

iarda /ˈjaɾ.ða/ (n, fem)
jarda
  Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ (adj, masc)
ibérico

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ (n, fem)
ícone

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ (n, neut)
iconoclasta

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
iconografia

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ (n, fem)
icterícia

ictus /ˈik.tus/ (n, masc)
acidente vascular cerebral

idea /iˈðe.a/ (n, fem)
ideia, idéia
  Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ (adj)
ideal
  Que no és real, que només està en la ment.
  perfecte
  De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ (n, masc)
ideal
  Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
  Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
idealismo

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ (v)
idealizar

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ (v)
idear

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ (v)
identificar

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ (n, fem)
identidade

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
ideologia

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ (n, masc)
idílio

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ (n, masc)
idioleto

idioma /i.ðiˈo.ma/ (n, masc)
idioma
  Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ (adj, masc)
idiopático

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ (n, fem)
idiossincrasia

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ (adj)
idiota
  (medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ (n, neut)
idiota
  (pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ (v)
idolatrar

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ (n, fem)
idolatria

idèntic (adj, masc)
idêntico

idènticament /iˌðɛn.ti.kaˈmen/ /iˌðɛn.ti.kaˈment/ /iˌðɛn.ti.kəˈmen/ /iˌðɛn.ti.kəˈment/ (adv)
identicamente

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ (adj, masc)
idílico

ien /ˈjen/ (n, masc)
iene

iglú /iˈɣɫu/ (n, masc)
iglu
  Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ (adj, masc)
ígneo

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ (v)
ignorar
  No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
  Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ (n, fem)
ignorância

igual /iˈɣwaɫ/ (adj)
igual
  Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ (n, masc)
igual
  Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualar /i.ɣwaˈɫa/ /i.ɣwaˈɫaɾ/ /i.ɣwəˈɫa/ (v)
igualar
  Fer que diverses coses es tornin iguals, posar al mateix nivell.
  Ser igual una persona o cosa a una altra.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ (adv)
igualmente

iguals /iˈɣwaɫs/ (Interjection)
iguais

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ (n, fem)
igualdade

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ (n, fem)
iguana

illa /ˈi.ʎa/ (n, fem)
ilha
  Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears (pn)
Baleares

illes Britàniques (pn)
Ilhas Britânicas
  Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook (pn)
Ilhas Cook

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ (pn)
Faroé

illes Mariannes Septentrionals (pn)
Marianas Setentrionais

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ (pn)
Ilhas Marshall
  Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Turks i Caicos (pn)
Turks e Caicos

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ (adj)
ilegal

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ (n, fem)
ilegalidade

il·legalitzar /i.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /i.ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ (v)
ilegalizar

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ (adv)
ilegalmente

il·legibilitat /i.ɫe.d͡ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.d͡ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
ilegibilidade

il·legible /i.ɫeˈd͡ʒi.βɫe/ /i.ɫeˈʒi.βɫe/ /i.ɫəˈʒi.βɫə/ /iɫ.ɫeˈd͡ʒi.bɫe/ /iɫ.ɫeˈʒib.bɫe/ /iɫ.ɫəˈʒib.bɫə/ (adj)
ilegível

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
iluminação
  Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ (v)
iluminar
  Donar llum o esplendor.
  Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
  Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusionista /i.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /i.ɫu.zi.oˈnis.te/ /i.ɫu.zi.uˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.te/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈnis.tə/ (n, neut)
ilusionista

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ (n, fem)
ilusão
  Engany de la percepció.

il·lustrar /i.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾaɾ/ (v)
ilustrar
  Donar llum a l'enteniment.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ (adj)
ilustre

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ (adj)
ilícito
  Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
antilógico

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
ilogicamente

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ (n, fem)
imaginação

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ (v)
imaginar
  Inventar, recrear una imatge a la ment.
  Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ (adj, masc)
imaginário

imant /iˈman/ /iˈmant/ (n, masc)
ímã, íman

imantar /i.manˈta/ /i.manˈtaɾ/ /i.mənˈta/ (v)
magnetizar

imatge /iˈma.d͡ʒe/ (n, fem)
imagem, fotografia

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ (v)
imbricar

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ (v)
imbuir

imitació (n, fem)
imitação
  Acte o efecte d'imitar.
  Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
  (psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ (v)
imitar

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ (adj)
imaturo

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ (n, fem)
imaturidade

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ (adj)
imaterial

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ (adj, masc)
imediato

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ (adv)
imediatamente

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ (adj, masc)
imenso

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ (adv)
imensamente

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ (n, fem)
imersão

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
imigração

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ (v)
imigrar

imminentment /im.miˌnemˈmen/ /im.miˌnemˈment/ (adv)
iminentemente

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
imobilidade

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ (v)
imobilizar

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ (n, masc)
imóvel

immolar /im.moˈɫa/ /im.moˈɫaɾ/ /im.muˈɫa/ (v)
imolar

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ (adj)
imoral

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ (n, fem)
imoralidade

immoralment /im.moˌɾaɫˈmen/ /im.moˌɾaɫˈment/ /im.muˌɾaɫˈmen/ (adv)
imoralmente

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ (adj)
imortal
  que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
imortalidade

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ (v)
imortalizar

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ (adj, masc)
imunológico

immunitat /im.mu.niˈtat/ (n, fem)
imunidade

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ (v)
imunizar

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
imunológico

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ (adj)
imutável
  Que no pot mudar-se.

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ (adj)
impaciente
  Que no té paciència.

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ (adv)
impacientemente

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
impaciência

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ (n, masc)
impacto

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
imparcialidade

imparcialment /im.par.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈment/ /im.pər.siˌaɫˈmen/ /im.pəɾ.siˌaɫˈment/ (adv)
imparcialmente

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ (n, masc)
impedimento
  impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ (v)
impedir

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ (adj, masc)
imperativo
  Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ (n, masc)
imperativo
  (gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperativament /im.pe.ɾaˌti.vaˈment/ /im.pe.ɾaˌti.βaˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /im.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ (adv)
imperativamente

imperceptible /im.per.sepˈtib.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.βɫe/ /im.pər.səpˈti.βɫə/ /im.pər.səpˈtib.bɫə/ /im.pəɾ.səpˈtib.bɫə/ (adj)
imperceptível

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ (n, masc)
alfinete

imperfectament /im.perˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈment/ /im.pərˌfɛk.təˈmen/ /im.pəɾˌfɛk.təˈment/ (adv)
imperfeitamente

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ (n, masc)
imperfeito

imperi (n, masc)
império
  Acció d'imperar o manar amb autoritat.
  Estats subjectes a l'emperador.
  Dignitat de l'emperador.
  Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ (adj)
imperial
  pertanyent a l'emperador o a l'imperi

imperiosament /im.pe.ɾiˌo.zaˈmen/ /im.pe.ɾiˌo.zaˈment/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈmen/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈment/ (adv)
imperiosamente

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ (adj)
impermeável
  Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ (n, masc)
impermeável
  Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ (adj)
impessoal

impersonalment /im.per.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈment/ /im.pər.suˌnaɫˈmen/ /im.pəɾ.soˌnaɫˈment/ (adv)
impessoalmente

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ (n, masc)
implante

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ (v)
implicar
  Tenir com a conseqüència natural.
implicar-se
  (pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
  (amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ (adv)
implicitamente

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ (n, fem)
importação

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ (adj)
importante
  Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ (v)
importar
  Ser convenient, favorable, d'importància.
  (comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ (n, fem)
importância

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ (v)
impor
  Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ (adj)
impossível

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ (adv)
impossivelmente

impost (n, masc)
imposto

impost sobre el valor afegit (n, masc)
imposto sobre a circulação de mercadorias

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ (n, fem)
impostura

imprecació /im.pɾe.ka.siˈo/ /im.pɾə.kə.siˈo/ (n, fem)
imprecação

imprecar /im.pɾeˈka/ /im.pɾeˈkaɾ/ /im.pɾəˈka/ (v)
imprecar

imprecatori /im.pɾe.kaˈtɔ.ɾi/ /im.pɾə.kəˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
imprecatório
  que es fa amb imprecació

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ (adj)
indispensável

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ (adj)
impressionante

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ (v)
impressionar

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ (n, fem)
impressão
  Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ (n, fem)
impressora
  (informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ (v)
imprimir
  Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ (v)
improvisar

imprudentment /im.pɾuˌðemˈmen/ /im.pɾuˌðemˈment/ (adv)
imprudentemente

impuls /imˈpuɫs/ (n, masc)
impulso

impulsiu /im.puɫˈsiw/ (adj, masc)
impelente
  Que impel·leix o pot impel·lir.

impulsivament /im.puɫˌsi.vaˈment/ /im.puɫˌsi.vəˈmen/ /im.puɫˌsi.vəˈment/ /im.puɫˌsi.βaˈmen/ /im.puɫˌsi.βəˈmen/ (adv)
impulsivamente

impur /imˈpur/ (adj, masc)
impuro
  Que no és pur.

impurament /imˌpu.ɾaˈmen/ /imˌpu.ɾaˈment/ /imˌpu.ɾəˈmen/ /imˌpu.ɾəˈment/ (adv)
impuramente

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ (n, fem)
imputação

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ (n, fem)
inação

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ (adj, masc)
inativo

inadequadament /i.na.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /i.na.ðeˌkwa.ðaˈment/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈment/ (adv)
inadequadamente

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ (adv)
inadvertidamente

inanició /i.na.ni.siˈo/ /i.nə.ni.siˈo/ (n, fem)
inanição

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
inauguração

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ (adv)
incansavelmente

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ (adj)
incapaz

incendi (n, masc)
incêndio

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ (v)
incendiar

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ (adj, masc)
acalorado
  Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ (n, masc)
acalorado
  Qui maliciosament causa incendis.

incentiu (n, masc)
incentivo

incert /inˈsɛrt/ (adj, masc)
incerto
  Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
  No conegut amb certesa.

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ (adv)
incessantemente

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ (v)
incinerar

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ (v)
incitar

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ (v)
inclinar
  Tòrcer cap avall alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ (v)
incluir

incobrable /iŋ.koˈbɾa.bɫe/ /iŋ.koˈbɾab.bɫə/ /iŋ.koˈβɾa.βɫe/ /iŋ.koˈβɾab.bɫe/ /iŋ.kuˈbɾab.bɫə/ /iŋ.kuˈβɾa.βɫə/ /iŋ.kuˈβɾab.bɫə/ (adj)
incobrável

incoherent (adj, neut)
incoerente

incoherentment /iŋ.ko.eˌɾemˈmen/ /iŋ.ko.eˌɾemˈment/ /iŋ.ko.əˌɾemˈment/ /iŋ.ku.əˌɾemˈmen/ (adv)
incoerentemente

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ (v)
incomodar

incomoditat /iŋ.ko.mo.ðiˈtat/ /iŋ.ku.mu.ðiˈtat/ (n, fem)
incomodidade

incomparablement /iŋ.kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ (adv)
incomparavelmente

incompletament /iŋ.komˌpɫe.taˈmen/ /iŋ.komˌpɫe.taˈment/ /iŋ.komˌpɫɛ.təˈment/ /iŋ.kumˌpɫɛ.təˈmen/ (adv)
incompletamente

incomprensiblement /iŋ.kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /iŋ.kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ (adv)
incompreensivelmente

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ (adj)
incondicional

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
incondicionalmente

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ (adj)
desacordado
  Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ (n, masc)
desacordado
  Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ (adv)
inconscientemente

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ (adj)
inconstante

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ (v)
incorporar
  Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ (adv)
incorrectamente, incorretamente

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ (adj)
incrível, inacreditável
  Impossible de creure.
  Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ (adv)
inacreditavelmente

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ (v)
incriminar

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ (v)
incrustar

inculcar /iŋ.kuɫˈka/ /iŋ.kuɫˈkaɾ/ (v)
inculcar

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ (v)
incriminar

inculte /iŋˈkuɫ.te/ /iŋˈkuɫ.tə/ (adj, masc)
inculto
  No conreat.
  Sense educació.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ (n, masc)
incunábulo

incòmodament /iŋˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /iŋˌkɔ.mo.ðaˈment/ /iŋˌkɔ.mo.ðəˈment/ /iŋˌkɔ.mu.ðəˈmen/ (adv)
incomodamente

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ (adj, masc)
desconfortável, incômodo
  Que incomoda o que no té comoditat.

incòngruament /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ (adv)
de forma incongruente

indagador /in.da.ɣaˈðo/ /in.da.ɣaˈðoɾ/ /in.də.ɣəˈðo/ (adj, masc)
indagador
  Que indaga.

indagador /in.da.ɣaˈðo/ /in.da.ɣaˈðoɾ/ /in.də.ɣəˈðo/ (n, masc)
indagador
  Qui indaga.

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ (adj)
indecente

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
indecência

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ (adj, masc)
indefinido

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ (adj)
indemne
  lliure i exempt de cap dany

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ (n, masc)
indemnização

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ (adj)
independente
  Lliure, sense subjecció ni dependència

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ (n, masc)
independentismo

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ (adj)
independentista
  Relatiu o pertanyent a l'independentisme.

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ (n, neut)
independentista
  Individu partidari de l'independentisme

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ (adv)
independentemente

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ (n, fem)
independência

indexació /in.dek.sa.siˈo/ /in.dək.sə.siˈo/ (n, fem)
indexação

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ (v)
indexar

indi (n, masc)
índio
  Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ (v)
indicar

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ (n, masc)
indicador

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ (adj)
indiferente

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
indiferença

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ (n, neut)
indigente

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ (n, fem)
indignação

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ (n, masc)
indivíduo
  Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ (adj)
individual
  Propi de l'individu o que li pertany.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ (adj, masc)
indo-europeu

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ (adj, masc)
indonésio
  Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ (n, masc)
indonésio
  Natural d'Indonèsia.
  (només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ (v)
induzir
  Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
  Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ (adj)
industrial
  Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ (n, neut)
industrial
  Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ (v)
industrializar

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ (adj)
indígena
  Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ (n, neut)
nativo
  Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ (n, fem)
indústria

inert /iˈnɛrt/ (adj)
inerte

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ (n, masc)
caso inessivo

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ (adj)
instável

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ (adj)
incontornável

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ (adj)
inexorável

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ (adj, masc)
inexperiente

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ (adj)
famigerado
  que no té honra, crèdit o estimació.
  molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ (n, masc)
infante
  Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ (n, fem)
infantaria

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ (adj)
infantil
  Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
  Immadur, inconsistent, cridaner.

infantilisme /iɱ.fan.tiˈɫiz.me/ /iɱ.fən.tiˈɫiz.mə/ (n, masc)
infantilismo

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
enfatuamento

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ (n, fem)
infecção

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ (adj, masc)
contagioso

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ (v)
infectar

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ (adj)
infeliz
  Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ (adj)
inferior
  Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ (v)
inferir

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ (n, masc)
enfermeira

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ (n, fem)
enfermagem
  (incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ (n, masc)
inferno
  En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
  En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ (adj)
infernal

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ (v)
infiltrar

infinit /iɱ.fiˈnit/ (adj, masc)
infinito

infinitiu (n, masc)
infinitivo

infix /iɱˈfiks/ (n, masc)
infixo

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ (n, fem)
inflação

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ (n, fem)
inflamação

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ (v)
inflar
  Omplir de vent alguna cosa.
  (per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
  (pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

inflexibilitat /iɱ.fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /iɱ.fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
inflexibilidade

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ (adj)
inflexível

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ (v)
infligir

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ (adj)
influenciável

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ (v)
influenciar

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ (v)
influir, influenciar
  Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ (n, fem)
influência
  Acció i efecte d'influir.
  (metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ (n, fem)
informação
  Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ (v)
informar
  Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ (v)
informatizar

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ (n, masc)
relato
  Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ (n, fem)
informática, ciência da computação
  Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ (n, fem)
infraestrutura

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ (v)
infringir

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ (n, fem)
infusão

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ (n, fem)
infâmia
  purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ (n, fem)
infância

ingeni /iɲˈd͡ʒɛ.ni/ /iɲˈʒɛ.ni/ (n, masc)
engenho

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ (adj, masc)
ingénuo
  Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ (v)
ingerir
  Introduir per la boca a l'estómac.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ (n, masc)
ingrediente

ingrià /iŋ.ɡɾiˈa/ (n, masc)
ingriano

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ (n, masc)
íngucho

inhabilitar /in.a.βi.liˈta/ /in.a.βi.liˈtaɾ/ /in.ə.βi.liˈta/ (v)
inabilitar
  Impossibilitar a un per alguna cosa.
  (dret) Declarar a un inhàbil o incapaç d'exercir o obtenir algun càrrec.

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ (v)
inalar

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ (adj)
inerente

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ (v)
inibir

inhumà /in.uˈma/ (adj)
desumana

inhòspit /inˈɔs.pit/ (adj, masc)
inóspito

inicial /i.ni.siˈaɫ/ (adj)
inicial

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ (v)
inicializar

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ (v)
iniciar
  Donar inici o principi a alguna cosa.
  Introduir una persona en una associació o ideologia.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ (n, fem)
iniciativa

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ (adj)
impensável

ininterrompudament /i.nin.te.romˌpu.ðaˈmen/ /i.nin.te.romˌpu.ðaˈment/ /i.nin.tə.romˌpu.ðəˈment/ /i.nin.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ (adv)
ininterruptamente

iniquitat /i.ni.kiˈtat/ (n, fem)
iniquidade

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ (n, fem)
injecção, injeção

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ (v)
injectar

injuriar /in.d͡ʒu.ɾiˈa/ /in.d͡ʒu.ɾiˈaɾ/ /in.ʒu.ɾiˈa/ (v)
injuriar

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ (n, fem)
injúria
  Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innat /inˈnat/ (adj, masc)
inato

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ (adj)
inocente
  Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
inocência

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ (n, fem)
inovação

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ (adj, masc)
inovador
  Que innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ (v)
inovar

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ (adj)
inesquecível

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ (v)
inocular
  Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ (adj, masc)
inofensivo

inquiet /iŋ.kiˈet/ (adj, masc)
inquieto
  Que no està quiet.
  Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inquietud /iŋ.ki.eˈtut/ /iŋ.ki.əˈtut/ (n, fem)
inquietude

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ (adj)
inquestionável

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ (n, fem)
inscrição

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ (n, masc)
inseto, insecto
  Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ (adj, masc)
inseguro

insensibilitzar /in.sen.si.βi.liˈd͡za/ /in.sen.si.βi.liˈzaɾ/ /in.sən.si.βi.lidˈza/ (v)
insensibilizar

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ (adj)
inseparável
  Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ (n, fem)
inserção

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ (v)
inserir
  Incloure, introduir una cosa en altra.

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ (n, fem)
insinuação

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ (v)
insinuar
  Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
  Significar alguna cosa només suggerint-la.
  (dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ (v)
insistir

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ (adj)
insolente
  atrevit, desvergonyit, descarat.

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ (v)
insonorizar

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ (v)
fiscalizar

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ (n, fem)
inspeção

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ (n, fem)
inspiração
  Acció i efecte d'inspirar.
  Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ (v)
inspirar
  Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
instalação
  Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.
  Conjunt d'infraestructures destinades a un ús concret.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ (v)
instalar
  Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ (n, masc)
instante

instantani /ins.tanˈta.ni/ (adj, masc)
instantâneo

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ (v)
instaurar

instint /insˈtin/ /insˈtint/ (n, masc)
instinto

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ (v)
institucionalizar

institució /ins.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
instituição

institució educativa (n, fem)
instituição educacional

institut /ins.tiˈtut/ (n, masc)
instituto

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ (n, fem)
instrução

instructor (n, masc)
instrutor

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ (n, masc)
instrumento
  Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
  Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música (n, masc)
instrumento musical

instrument de percussió (n, masc)
instrumento de percussão

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ (adj)
instrumental
  Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumentalitzar /ins.tɾu.men.ta.liˈd͡za/ /ins.tɾu.men.ta.liˈzaɾ/ /ins.tɾu.mən.tə.ɫidˈza/ (v)
instrumentalizar

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ (v)
insubordinar

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ (adj)
insuficiente

insuflar /in.suˈfɫa/ /in.suˈfɫaɾ/ (v)
insuflar

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ (n, fem)
insulina

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ (n, masc)
insulto, ofensa

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ (adj)
injuriante
  Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ (v)
insultar, injuriar

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ (adj)
insurgente
  Que s'insurgeix, es revolta.

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ (n, fem)
distintivo

insípid /inˈsi.pit/ (adj, masc)
insípido

insòlit /inˈsɔ.lit/ (adj, masc)
insólito

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ (adj, masc)
intacto

integral /in.teˈɣɾaɫ/ /in.təˈɣɾaɫ/ (adj)
integral

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ (v)
integrar
  (matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ (n, fem)
integridade

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ (n, masc)
intelecto

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ (n, neut)
intelectual

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ (adj)
inteligente

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ (adj)
inteligível

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
inteligência
  (no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial (n, fem)
inteligência artificial

intel·ligència emocional (n, fem)
inteligência emocional

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ (n, fem)
intenção

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ (adj, masc)
tenso, intenso

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ (v)
intensificar

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ (n, fem)
intensidade

intensíssim /in.tenˈsi.sim/ /in.tənˈsi.sim/ (adj, masc)
intensíssimo

intent /inˈten/ /inˈtent/ (n, masc)
tentativa
  Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ (v)
tentar
  Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ (n, fem)
interação

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ (adj, masc)
interativo

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
interatividade

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ (adj)
intercalar
  Allò que s'intercala.

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ (v)
intercalar
  Interposar o col·locar un element entre altres d'una sèrie.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ (n, masc)
troca

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ (v)
interceptar
  Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ (adj, masc)
interdisciplinar

interessadament /in.te.ɾeˌsa.ðaˈmen/ /in.te.ɾeˌsa.ðaˈment/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈment/ (adv)
interessadamente

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ (adj)
interessante
  Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ (v)
interessar
  Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ (adj, masc)
interessado
  Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ (n, masc)
interessado
  Qui es deixa dominar per l'interès.

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ (n, masc)
interfixo

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e (n, fem)
interface gráfica

intergeneracional /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/ /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/ (adj)
intergeracional

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ (v)
interiorizar

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ (n, fem)
interjeição

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ (v)
entrelinhar

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ (n, masc)
interlíngua

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ (adj)
interminável
  Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ (n, masc)
seta
  Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ (adj, masc)
interno
  ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ (adj)
internacional

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
internacionalizar

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
interpelação

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ (v)
interpolar
  Interposar una cosa entre altres que són ordenades.
  Afegir, inserir notes, addicions i text nou en escrits d'altres.
  (matemàtiques) Efectuar la funció matemàtica de la interpolació.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ (n, fem)
interpretação

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ (v)
interpretar
  Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
  Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
  Executar o representar una obra artística.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ (v)
interrogar
  Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ (v)
interromper

interrupció /in.te.rup.siˈo/ /in.tə.rup.siˈo/ (n, fem)
interrupção

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ (v)
intersectar

interseccionalitat /in.teɾ.sek.si.o.na.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.si.u.nə.ɫiˈtat/ /in.təɾ.sək.si.o.nə.ɫiˈtat/ (n, fem)
interseccionalidade

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ (n, fem)
intersecção

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ (n, neut)
intersexual

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
intersexualidade

intervencionista /in.ter.βen.si.oˈnis.ta/ /in.ter.βen.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.te/ /in.tər.bən.si.uˈnis.tə/ /in.tər.vən.si.uˈnis.tə/ /in.təɾ.vən.si.oˈnis.tə/ (adj)
intervencionista

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ (n, fem)
intervenção

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ (v)
intervir
  Assistir amb autoritat a algun negoci.
  Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ (adj)
interventricular

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ (v)
inverter

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ (n, masc)
interesse
  Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
juros, interesse
  Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ (adj)
intestinal

intimar /in.tiˈma/ /in.tiˈmaɾ/ (v)
intimar
  (transitiu) Declarar, notificar, fer saber alguna cosa.
amigar
  (intransitiu) Esdevenir íntim.

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ (n, fem)
intimidação

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ (v)
intimidar

intitular /in.ti.tuˈɫa/ /in.ti.tuˈɫaɾ/ (v)
intitular

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ (adj, masc)
intracomunitário

intranquil·litat /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ (n, fem)
intranquilidade

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ (adj, masc)
intransitivo
  Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
  (gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ (adj, masc)
endovenoso

intricat /in.tɾiˈkat/ (adj, masc)
intrincado

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ (n, fem)
intriga

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ (adj)
intrigante
  Que intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ (v)
intrigar

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ (n, fem)
introdução
  (literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.
  (rugbi) Acció del mig de melé de posar la pilota al passadís d'una melé ordenada.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ (v)
introduzir
  Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

introspecció (n, fem)
introspecção

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ (v)
entubar

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ (v)
intuir

intuïció (n, fem)
intuição

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ (n, neut)
intérprete
  El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
  (teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
  (música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ (n, fem)
inundação

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ (v)
inundar

inusitat /i.nu.ziˈtat/ (adj, masc)
inusitado

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ (adj)
inesperado

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ (v)
invalidar

invasió (n, fem)
invasão
  (voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ (n, fem)
invenção

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ (v)
inventar
  Crear una cosa del no res.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ (n, masc)
existências

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ (v)
inventariar

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ (adj, masc)
inventor
  Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ (n, masc)
inventor
  Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ (n, fem)
investimento
  Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ (v)
inverter
  Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
investir
  (economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ (n, fem)
investigação
  Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ (adj, masc)
investigador

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ (v)
investigar

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ (v)
investir

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ (adj)
invisível

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ (n, fem)
invitação

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ (v)
invocar

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ (adj)
invulnerável

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ (n, fem)
inércia

inútil /iˈnu.tiɫ/ (adj)
inútil
  Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

inútil /iˈnu.tiɫ/ (n, neut)
inútil
  qui no és útil

inútilment /iˌnu.tiɫˈmen/ /iˌnu.tiɫˈment/ (adv)
inutilmente

io-io /ˌjoˈjo/ (n, masc)
ioiô

iode /ˈjɔ.ðə/ (n, masc)
iodo

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ (n, masc)
iogurte

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ (v)
ionizar

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tə/ (n, fem)
iota

ira /ˈi.ɾa/ (n, fem)
ira

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ (adj, masc)
iraniano
  Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ (n, masc)
iraniano
  Persona que habita o és originària de l’Iran.
  (masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ (adj, masc)
iraquiano
  Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ (n, masc)
iraquiano
  Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi (n, masc)
irídio

iris /ˈi.ɾis/ (n, masc)
íris
  (anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ (n, fem)
ironia

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ (adj)
irracional
  Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ (n, masc)
irracional

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ (adj)
irregular

irremeiablement /i.re.meˌja.bɫeˈment/ /i.re.meˌja.βɫeˈmen/ /i.re.meˌjab.bɫeˈmen/ /i.rə.məˌja.βɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈment/ (adv)
irremediavelmente

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ (adj)
irreversível

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ (v)
irrigar

irritar /i.riˈta/ /i.riˈtaɾ/ (v)
irritar
  Excitar vivament l'ira.

irrogar /i.roˈɣa/ /i.roˈɣaɾ/ /i.ruˈɣa/ (v)
irrogar

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ (v)
irromper

irrupció /i.rup.siˈo/ (n, fem)
irrupção

irònic (adj, masc)
irónico

islam /izˈɫam/ (n, masc)
islã

islamitzar /iz.ɫa.miˈd͡za/ /iz.ɫa.miˈza/ /iz.ɫa.miˈzaɾ/ (v)
islamizar

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
islamofobia

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ (adj, masc)
islandês
  Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ (n, masc)
islandês
  Habitant d'Islàndia.
  (masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isolacionisme /i.zo.ɫa.si.oˈniz.me/ /i.zo.ɫə.si.oˈniz.mə/ /i.zu.ɫə.si.uˈniz.mə/ (n, masc)
isolacionismo

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ (n, fem)
isquemia

isquèmic (adj, masc)
isquémico

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ (adj, masc)
israelo-palestino

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ (adj)
israelita
  Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ (n, neut)
israelita
  Persona de l’antic Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ (adj, masc)
israelense
  Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ (n, masc)
israelense
  Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ (n, masc)
istmo

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ (adj)
isósceles

isòtop (n, masc)
isótopo

italianitzar /i.ta.ɫi.a.niˈd͡za/ /i.ta.ɫi.a.niˈzaɾ/ /i.tə.ɫi.ə.nidˈza/ (v)
italianizar

italià /i.tə.ɫiˈa/ (adj, masc)
italiano
  Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ (n, masc)
italiano
  Habitant d'Itàlia.
  (només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi (n, masc)
itérbio

itri (n, masc)
ítrio

iuan /juˈan/ (n, masc)
yuan

iàmbic /ˈjam.bik/ (adj, masc)
iâmbico

ió /iˈo/ (n, masc)
íon, ião

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ (adv)
já
  Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ (n, masc)
depósito

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ (n, masc)
jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ (n, masc)
jaguar, onça

jamaicà /ʒə.məjˈka/ (adj, masc)
jamaicano
  Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ (n, masc)
jamaicano
  Persona que habita o és originària de Jamaica.

jangada /d͡ʒaŋˈɡa.ða/ (n, fem)
jangada

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ (adj, masc)
japonês
  Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ (n, masc)
japonês
  Habitant del Japó.
  (només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ (n, fem)
jaqueta

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ (n, masc)
jardineiro
  (professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ (n, masc)
jardim
  Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ (n, masc)
jazz

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ (n, masc)
jejuno

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ (n, fem)
hierarquia

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ (n, masc)
hieróglifo
  Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ (n, masc)
jérsei

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ (adj)
jesuita

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ (v)
estar deitado
  (oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ (n, masc)
iídiche
  Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ (n, masc)
eu
  Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ (pronoun)
eu
  Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ (n, masc)
jogo
  Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
  (esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
  (tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.
brincadeira, jogo
  (esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ (n, masc)
jogo de computador

joc de paraules (n, masc)
chalaça

joc de rol (n, masc)
jogo de interpretação
  (videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ (adj, masc)
jocundo
  D'alegria plàcida, gai, jovial.

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ (n, masc)
menestrel
  (històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.

joglaressa /d͡ʒo.ɣɫaˈɾe.sa/ /d͡ʒoɡ.ɡɫaˈɾe.sa/ /ʒoɡ.ɡɫəˈɾə.sə/ /ʒu.ɣɫəˈɾɛ.sə/ /ʒuɡ.ɡɫəˈɾɛ.sə/ (n, fem)
jogralesa

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ (n, fem)
brinquedo

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ (n, fem)
joia, jóia
  Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ (n, masc)
joalheiro
  Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ (adj, masc)
jordaniano
  Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ (n, masc)
jordaniano
  Persona que habita o és originària de Jordània.

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ (n, fem)
jornada

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ (n, fem)
jota

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ (n, masc)
jugo
  (agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ (n, fem)
angueira
  (històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
  Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ (adj)
jovem
  En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ (n, neut)
jovem
  Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ (n, fem)
juventude

jubilació (n, fem)
reforma

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ (v)
aposentar-se

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ (n, masc)
judaísmo

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ (v)
judaizar

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ (n, masc)
judas

judici /d͡ʒuˈði.si/ (n, masc)
juízo
  Acte de jutjar.

judici de valor (n, masc)
juízo de valor

judicialitzar /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈd͡za/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈza/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈzaɾ/ /ʒu.ði.si.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
judicializar

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ (n, masc)
judô

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ (adj, masc)
judeu, judaico

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ (n, masc)
judeu
  Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ (n, masc)
jogador

jugador de rugbi (n, masc)
jogador

jugador de voleibol (n, masc)
voleibolista

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ (v)
jogar
  Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ (n, masc)
julho
  Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ (n, masc)
salsa

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ (n, fem)
selva, jângal

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ (adj, masc)
junto
  Situat proper a un altre.
  Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ (adv)
junto

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ (n, masc)
junho, Junho
  Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ (v)
jungir
  (transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ (n, masc)
juramento, jura

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ (v)
jurar

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ (n, masc)
banca

jurisdiccional /d͡ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.dik.si.uˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.uˈnaɫ/ (adj)
jurisdicional

just /ˈd͡ʒust/ (adj, masc)
justo
  Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ (adv)
justo

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ (n, fem)
justa

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ (adv)
justamente

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ (v)
justar

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ (v)
justificar
  Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ (n, fem)
justiça

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ (n, neut)
juiz, juíza

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ (v)
julgar

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ (n, masc)
juizado

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ (v)
justapor

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
justaposição

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ (adj, masc)
jónico
  Relatiu a, o de Jònia o els jonis.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ (n, masc)
jónico
  Dialecte del grec antic originari de l’antiga Jònia.

jóc /ˈʒok/ (n, masc)
poleiro

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ (adj, masc)
kafkiano
  Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ (adj, masc)
canará
  Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ (n, masc)
canará
  Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
  (només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kantià /kan.tiˈa/ /kən.tiˈa/ (adj, masc)
kantiano

kappa (n, fem)
capa

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ (n, masc)
caratê

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ (n, masc)
carma

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ (n, masc)
katakana

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ (adj, neut)
cazaque
  Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ (n, neut)
cazaque
  Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
  (només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kaó (n, masc)
káon

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ (n, masc)
kebab

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ (n, fem)
carja

khi (n, fem)
qui

kirguís /kirˈɡis/ (adj)
quirguiz
  Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ (n, neut)
quirguiz
  Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
  (masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kirsch /ˈkirʃ/ (n, masc)
kirsch

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ (n, masc)
kiwi, quiuí

ksi /ˈksi/ (n, fem)
csi

kurd (adj, masc)
curdo
  Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd (n, masc)
curdo
  (només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ (adj, masc)
kuwaitiano
  Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ (n, masc)
kuwaitiano
  Persona que habita o és originària de Kuwait.

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ (n, masc)
cáiser

la venjança és un plat que se serveix fred (idiom)
a vingança é um prato que se serve frio

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ (n, masc)
labirinto
  Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
  Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
  Per extensió, camí o circuit intricat.
  Per extensió i en general, bolic o desordre.
  Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.

laberíntic /ɫa.beˈɾin.tik/ /ɫə.βəˈɾin.tik/ (adj, masc)
labiríntico
  Que té forma de laberint.
  Que és molt complicat.

labialització /ɫa.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /ɫa.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫə.βi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
labialização

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
labializar

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ (n, masc)
labirintite
  Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
laboratório

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ (v)
lacar

lacrosse (n, masc)
lacrosse

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ (adj, masc)
lacónico

laic /ˈɫajk/ (adj, masc)
laico, leigo

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ (n, masc)
lama

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ (n, fem)
lambda

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ (n, masc)
lamentação

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ (v)
lamentar

lantani /ɫənˈta.ni/ (n, masc)
lantânio

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ (adj, masc)
laosiano
  Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ (n, masc)
laosiano
  Persona que habita o és originària de Laos.
  Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
  (només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidació /ɫa.pi.ða.siˈo/ /ɫə.pi.ðə.siˈo/ (n, fem)
lapidação

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ (n, masc)
lápis-lazúli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ (n, fem)
laringe

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ (n, fem)
laringite

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ (n, fem)
larva

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ (n, fem)
lasanha

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ (adj, masc)
lascivo

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ (adj)
lateral

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ (n, neut)
lateral
  (handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

lateralitat /ɫa.te.ɾa.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈtat/ (n, fem)
lateralidade

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ (n, fem)
latitude

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ (n, fem)
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ (n, masc)
lavatório, lavabo
  Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
lavatório
  (per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lawrenci (n, masc)
laurêncio

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ (adj, masc)
leitor

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ (n, masc)
leitor
  Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ (n, fem)
leitura

legal /ɫeˈɣaɫ/ (adj)
legal

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ (adv)
legalmente

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ (v)
legislar

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ (adj, masc)
legislativo

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ (v)
legitimar
  Fer legítim allò que no ho era.
  Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ (n, fem)
legião

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ (adj, masc)
legítimo

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ (n, masc)
lema, mote
  (literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
  Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ (adj, masc)
lento, vagaroso
  Que es mou molt a poc a poc.

lent de contacte (n, fem)
lente de contato

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ (adv)
lentamente, devagar

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ (n, fem)
lentidão

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ (n, fem)
lepra

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ (adj, masc)
leproso

leptó (n, masc)
lépton

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ (adj)
leso
  (dret) Que ha estat ferit.

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ (n, fem)
lésbica

lesbianisme /ɫez.bi.aˈniz.me/ /ɫəz.bi.əˈniz.mə/ (n, masc)
lesbianismo

lesbià /ɫez.biˈa/ (adj, masc)
lésbico

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
lesbofobia

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ (n, fem)
lesão

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ (adj)
letal

letalitat /ɫe.ta.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
letalidade
  (neologisme, medicina) Qualitat de letal.

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ (n, fem)
letargia

letó /ɫəˈto/ (adj, masc)
letão
  Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ (n, masc)
letão
  Individu de Letònia.
  (masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ (n, masc)
leu

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ (n, fem)
leucemia

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ (n, masc)
leucócito

lev /ˈɫɛf/ (n, masc)
lev

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ (v)
levitar

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ (n, masc)
lexema

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
lexicografia

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
lexicográfico

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
lexicologia

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ (n, fem)
libação

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ (adj, masc)
libanês
  Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ (n, masc)
libanês
  Persona que habita o és originària del Líban.

libel·lista /ɫi.beɫˈɫis.ta/ /ɫi.beɫˈɫis.te/ /ɫi.bəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βeˈɫis.ta/ /ɫi.βeˈɫis.te/ /ɫi.βəɫˈɫis.tə/ /ɫi.βəˈɫis.tə/ (n, neut)
libelista

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ (adj)
liberal

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ (adj, masc)
liberiano
  Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ (n, masc)
liberiano
  Persona que habita o és originària de Libèria.

libi (adj, masc)
líbio
  Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi (n, masc)
líbio
  Persona que habita o és originària de Líbia.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ (n, fem)
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ (n, fem)
libélula

licor /ɫiˈkor/ (n, masc)
licor

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
liderança

lignificar /ɫiŋ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈkaɾ/ (v)
lignificar

lila /ˈɫi.ɫə/ (n, masc)
lilás

lilà /ɫiˈɫa/ (n, masc)
lilás

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ (n, fem)
linfa

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ (n, masc)
linfoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ (n, masc)
linfócito

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ (n, fem)
limitação

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ (v)
limitar
  Posar límits, fites o termes en algun terreny.
  Escassejar, donar amb limitació.

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ (adj, masc)
limítrofe

lingot /ɫiŋˈɡot/ (n, masc)
lingote

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ (adj, masc)
linguístico

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ (n, fem)
linguística
  Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ (n, masc)
lince

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ (v)
linchar

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ (n, masc)
linóleo

liofilitzar /ɫi.o.fi.ɫiˈd͡za/ /ɫi.o.fi.ɫiˈza/ /ɫi.o.fi.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.u.fi.ɫiˈd͡za/ (v)
criodessecar

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ (n, masc)
lipoma

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ (n, masc)
líquen

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ (v)
liquidar
  Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
  Resoldre un deute pendent.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ (n, fem)
lira
  Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
  Antiga unitat monetària de Malta.
  Unitat monetària de Turquia.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ (adj, neut)
alfacinha
  Relatiu o pertanyent a Lisboa.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ (n, neut)
alfacinha
  Persona que habita o és originària de Lisboa.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ (n, masc)
lisossomo

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ (adj)
literal

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ (adv)
literalmente

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ (adj)
literário

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ (n, fem)
literatura

liti (n, masc)
lítio

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ (v)
litigar

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ (v)
litografar

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ (adj)
litoral

lituà (adj, masc)
lituano
  Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà (n, masc)
lituano
  Individu de Lituània.
  (masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ (n, fem)
liturgia

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ (n, masc)
livermório

livià /ɫi.viˈa/ /ɫi.viˈa/ /ɫi.βiˈa/ (n, masc)
liviano

llac (n, masc)
lago, lagoa

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ (v)
ladrar
  Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ (n, neut)
ladrão

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ (n, masc)
latido

llaga /ˈʎa.ɣa/ /ˈʎa.ɣə/ (n, fem)
chaga

llagar /ʎaˈɣa/ /ʎaˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ (v)
chagar

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ (n, fem)
gafanhoto
  Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
lagosta
  Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ (n, fem)
lama
  Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamborda /ʎamˈboɾ.ða/ /ʎəmˈbor.də/ (n, fem)
paralelepípedo
  Llosa quadrilonga per lligar els empedrats.

llaminejar /ʎa.mi.neˈd͡ʒa/ /ʎa.mi.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.mi.neˈʒa/ /ʎə.mi.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.mi.nəˈʒa/ (v)
gulosar

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ (n, masc)
raio, relâmpago

llamprea /ʎamˈpɾe.a/ /ʎəmˈpɾɛ.ə/ (n, fem)
sucet
  Espècie d’àgnats de color blau verdós i ventre blanc, amb una ventosa bucal (Lampetra planeri).

llampresa /ʎamˈpɾe.za/ /ʎəmˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
lamprézo
  Espècie d’àgnat de la família dels petromizòntids de color grisenc amb el dors marbrejat de negre (Petromyzon marinus).

llana /ˈʎa.na/ (n, fem)
lã
  Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llancejar /ʎan.seˈd͡ʒa/ /ʎan.seˈd͡ʒaɾ/ /ʎan.seˈʒa/ /ʎən.səˈd͡ʒa/ /ʎən.səˈʒa/ (v)
alancear

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ (n, fem)
aro
  Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ (n, masc)
lagarto

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ (n, fem)
lanterna
  Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ (n, fem)
lança
  Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ (n, masc)
lançador
  (beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ (n, masc)
arremesso
  (esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
  (esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
  (beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament de corba (n, masc)
bola curva

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ (v)
lançar
  Tirar una cosa amb impuls.

llapis (n, masc)
lápis
  Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ (n, fem)
lareira
  Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
lar
  La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants (n, fem)
jardim de infância
  Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ (n, masc)
banha

llarg /ˈʎark/ (adj, masc)
longo, comprido
  Que té una llargada superior a la normal.

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ (v)
lastimar
  (valencià) Fer-se o prendre mal.
compadecer
  (balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ (n, masc)
latinismo
  Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ (n, fem)
latinização

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ (v)
latinizar

llatí /ʎaˈti/ (adj, masc)
latino, latim
  Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ (n, masc)
latim
  (lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí clàssic (n, masc)
latim clássico

llatí vulgar (n, masc)
latim vulgar

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ (n, fem)
lata
  Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ (v)
arar
  (agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ (n, masc)
lábio

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ (n, fem)
semente
  Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ (adv)
então
  aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ (n, masc)
laço

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ (n, masc)
alaúde
  Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ (n, fem)
lebre, lebrão
  Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ (n, masc)
lebroto

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ (n, masc)
lódão

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ (n, masc)
legado

llegenda (n, fem)
lenda

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ (adj, masc)
legendário

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ (v)
ler

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ (n, masc)
legume

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ (n, fem)
lei
  Norma d'obligat compliment.
  Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ (adj)
leal

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ (adv)
lealmente

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ (n, fem)
lealdade

lleig /ˈʎet͡ʃ/ (adj, masc)
feio

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ (n, fem)
calcinha
  Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
  Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ (n, fem)
idioma, língua
  Llenguatge (ús impropi).
língua
  (anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes (n, fem)
linguagem de sinais, língua gestual

llengua de signes francesa (n, fem)
língua gestual francesa

llengua estrangera (n, fem)
idioma estrangeiro

llengua minoritzada (n, fem)
língua minorizada

llengua oficial (n, fem)
língua oficial

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ (n, masc)
linguado
  Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ (n, masc)
linguagem
  Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
  Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ (n, fem)
farpa
  Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ (n, fem)
lentilha

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ (n, fem)
lenha
  Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ (adj, masc)
lenhoso
  Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
  Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ (n, masc)
tela

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ (v)
deitar fora

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ (n, masc)
lençol

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ (n, masc)
leopardo

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ (v)
lamber
  Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ (n, fem)
fatia
  Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ (v)
fatiar

llest /ˈʎest/ (adj, masc)
esperto
  Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet (n, fem)
leite

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ (n, fem)
letra
  Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ (v)
soletrar
  Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ (adj, masc)
leve
  De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ (adv)
ligeiramente

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ (n, fem)
limpa-neve

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ (n, masc)
levedura, fermento
  Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ (preposition)
exceto
  exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ (n, masc)
sacarrolhas, saca-rolhas

lleó /ʎəˈo/ (n, masc)
leão
  Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó marí de Steller (n, masc)
leão-marinho-de-steller

lleó marí sud-americà (n, masc)
otária

lli /ˈʎi/ (n, masc)
linho
  Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ (n, fem)
liberdade
  Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ (n, masc)
livro
  Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ (n, fem)
livraria
  Botiga on es poden comprar llibres.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ (adj, masc)
livresco

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ (n, fem)
caderno
  Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ (n, masc)
livreiro

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ (n, fem)
bacharelado

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ (adj, masc)
atrevido

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
licença

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ (n, fem)
liga
  Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ (n, fem)
jarreteira
  Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ (n, fem)
ligadura
  (música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ (v)
atar
  Assegurar amb una corda o similar.
dar em cima de alguém
  Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ (n, fem)
lima
  Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
  Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ (n, masc)
lesma

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ (v)
limar
  Treballar amb la llima.
  Polir o retocar alguna obra.
  (billar) Fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola, com a moviment de preparació d'un cop.

llimbs /ˈʎims/ (n, masc)
limbo

llimona /ʎiˈmo.na/ (n, fem)
limão, limão siciliano
  Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ (n, fem)
limonada

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
linhagem

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ (n, fem)
lintel

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ (n, masc)
limiar, soleira
  Peça travessera de baix de la porta.
  Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
  Límit de percepció d’un estímul.

lliri (n, masc)
lírio

llis /ˈʎis/ (adj, masc)
liso

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ (v)
deslizar
  Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ (adj, masc)
escorregadio

llissa capplà (n, fem)
puntchioedo-sama

llissa galta-roja (n, fem)
ganta rusa

llissa llobarrera (n, fem)
kabo

llista /ˈʎis.ta/ (n, fem)
lista
  Tira o ratlla diferent en una tela.
  (informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit (n, masc)
cama, leito
  Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
leito
  Camí per on corren les aigües fluvials.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ (n, fem)
maca
  Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
beliche
  Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ (n, fem)
libra

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ (n, masc)
entrega

lliure /ˈʎiw.ɾe/ (adj)
livre
  Que no depèn d'altri.

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ (adv)
livremente

lliçó (n, fem)
lição
  Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ (v)
loubar

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ (n, fem)
loba

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ (n, masc)
robalo

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ (n, masc)
lobato

lloc (n, masc)
lugar

lloc web (n, masc)
endereço eletrônico

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ (n, masc)
procurador

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ (v)
alugar
  Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
  Prendre a lloguer.
  Treballar per cert preu.

lloguer /ʎoˈɣe/ /ʎoˈɣeɾ/ /ʎuˈɣe/ (n, masc)
aluguel

llom /ˈʎom/ (n, masc)
lombo

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ (adj, masc)
lombardo
  Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ (n, masc)
umbigo

llop (n, masc)
lobo
  Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ (n, masc)
louro
  Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ (n, masc)
caçapo

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ (n, masc)
papagaio
  Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
  (peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ (n, fem)
camarote
  Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ (n, masc)
pintassilgo-verde

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ (n, fem)
vaga-lume
  Cuca de llum.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ (n, fem)
luta
  Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ (n, masc)
lutador

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ (v)
lutar

llum (n, fem)
luz
  Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum (n, masc)
luminária
  Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum verd (n, masc)
sinal verde
  (hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluminós /ʎu.miˈnos/ (adj, masc)
luminoso
  Molt il·luminat.
  Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ (n, fem)
lua, satélite
  Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
  (dialectal) mirall
  Període menstrual, regla.
  (peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ (adv)
longe

llunyà /ʎuˈŋa/ (adj, masc)
longe, distante

llur /ˈʎur/ (adj)
seu

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ (n, fem)
lágrima

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ (n, fem)
pena
  Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ (n, fem)
lontra

llúdria marina (n, fem)
lontra-marinha

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ (adj)
local

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
localização

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ (v)
localizar

localment /ɫoˌkaɫˈmen/ /ɫoˌkaɫˈment/ /ɫuˌkaɫˈmen/ (adv)
localmente

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ (n, fem)
circunlóquio

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ (n, masc)
logaritmo

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ (n, neut)
fonoaudióloga

logístic /ɫoˈd͡ʒis.tik/ /ɫoˈʒis.tik/ /ɫuˈʒis.tik/ (adj, masc)
logístico

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ (n, fem)
logística

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ (adj, masc)
duradouro

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ (n, fem)
comprimento

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ (adj)
tagarela
  Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ (n, fem)
lotaria

luci /ˈɫu.si/ (n, masc)
lúcio

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ (adj, masc)
lucrativo
  Que produeix benefici en diners.

ludoteca /ɫu.ðoˈte.ka/ /ɫu.ðoˈtɛ.kə/ /ɫu.ðuˈtɛ.kə/ (n, fem)
brinquedoteca

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ (n, masc)
lugre
  Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumbar /ɫumˈbar/ (adj)
lombar

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ (n, fem)
lupa

lupus /ˈɫu.pus/ (n, masc)
lúpus
  (medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

lustre /ˈɫus.tɾe/ /ˈɫus.tɾə/ (n, masc)
lustro

luteci (n, masc)
lutécio

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ (n, masc)
luxemburguês
  Persona originària de Luxemburg.
  (només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ (n, fem)
luxúria

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ (n, fem)
lâmina

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ (n, fem)
lápide

làser /ˈɫa.zeɾ/ (n, masc)
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ (n, masc)
látex

lèxic /ˈɫɛk.sik/ (n, masc)
léxico

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ (n, neut)
líder

lígur /ˈɫi.ɣur/ (adj)
ligúrio
  Relatiu o pertanyent a Ligúria o la seva parla.

lígur /ˈɫi.ɣur/ (n, neut)
ligúrio
  Persona que habita o és originària de Ligúria.

límit /ˈɫi.mit/ (n, masc)
limite

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ (n, fem)
linha
  Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
  (hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
espectral, recta
  Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
terra, linha
  (futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid (adj, masc)
líquido
  Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid (n, masc)
líquido

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ (n, fem)
lógica

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ (adv)
logicamente

lúcid /ˈɫu.sit/ (adj, masc)
lúcido

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ (adj, masc)
macabro

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ (adj, masc)
macedônio
  Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ (n, masc)
macedônio
  Persona que habita o és originària de Macedònia.

madeira /maˈðej.ɾa/ /məˈðɛj.ɾə/ (n, masc)
vinho Madeira

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ (n, fem)
madrasta

madrileny /mə.ðɾiˈɫəɲ/ /mə.ðɾiˈɫɛɲ/ (adj, masc)
madrilenho

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ (n, fem)
morango

maduixa de bosc (n, fem)
morango selvagem

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ (adj, masc)
maduro
  Crescut, adult.
  En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduració (n, fem)
maturação

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ (v)
madurar, amadurecer

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ (n, fem)
maturidade

mag /ˈmak/ (n, masc)
mago
  Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ (n, masc)
armazém

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ (n, fem)
madalena

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ (n, fem)
magenta

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ (n, masc)
magnata

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ (n, masc)
magnésio

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ (n, masc)
magnetismo

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ (v)
magnetizar
  Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnetòfon /maŋ.neˈtɔ.fon/ /maɡ.neˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fun/ (n, masc)
gravador
  Aparell d’enregistrament i de reproducció de sons per mitjà de la imantació permanent d'una cinta magnètica.

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ (n, fem)
magnitude

magnànimament /maŋˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈment/ /məŋˌna.ni.məˈmen/ /məŋˌna.ni.məˈment/ (adv)
magnanimamente

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ (adj, masc)
magnético

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ (adj, masc)
magnífico

magníficament /maŋˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈment/ /məŋˌni.fi.kəˈmen/ /məŋˌni.fi.kəˈment/ (adv)
magnificamente

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ (n, fem)
magnólia

magrana /maˈɣɾa.na/ (n, fem)
romã

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ (adj, masc)
magro

mai (adv)
nunca, jamais

maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ (n, neut)
iucateque

maig (n, masc)
maio
  Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ (n, fem)
maionese

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ (n, fem)
verdinho

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ (n, fem)
majestade

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ (n, masc)
maior
  Cap de l’exèrcit.

major d'edat (n, neut)
maior
  Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ (n, masc)
mordomo

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ (n, fem)
maioria

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ (n, neut)
atacadista

mal (adj, masc)
mau
  De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal (n, masc)
mal
  Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap (n, masc)
dor de cabeça

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ (adj, masc)
doente

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ (n, fem)
doença, enfermidade
  (medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltia òrfena (n, fem)
doença órfã

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ (adj, masc)
doentio

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ (adv)
mal

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ (n, fem)
malaquita

malbaratar /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/ /ˌmaɫ.βa.ɾaˈtaɾ/ /ˌmaɫ.βə.ɾəˈta/ (v)
malbaratar

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ (n, fem)
maldade

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ (n, masc)
dor de cabeça

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ (adj, masc)
desajeitado

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ (n, fem)
maldição

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ (v)
amaldiçoar
  Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ (v)
entender mal

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ (n, masc)
confusão

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ (n, fem)
mala

maleït /ma.ɫeˈit/ (adj, masc)
maldito

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ (n, fem)
malformaçao

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ (adj, masc)
madagascarense
  Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ (n, masc)
madagascarense
  Persona que habita o és originària de Madagascar.
  (masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ (v)
desperdiçar

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ (preposition)
a despeito de

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ (adj, masc)
malicioso

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ (adj, masc)
malvado
maligno
  Propens a fer el mal, dolent.
  (dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ (adj, masc)
maliano
  Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ (n, masc)
maliano
  Persona que habita o és originària de Mali.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ (n, fem)
malha
  Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
  (voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ (n, fem)
abelharuco

malparlar /ˌmaɫ.parˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫaɾ/ /ˌmaɫ.pərˈɫa/ (v)
falar mal

malson /ˌmaɫˈsɔn/ (n, masc)
pesadelo

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ (n, masc)
malte

maltosa (n, fem)
maltose

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ (v)
maltratar

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ (adj, masc)
maltês
  Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ (n, masc)
maltês
  Habitant de Malta.
  (masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ (n, masc)
quadril

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ (n, fem)
malva
  Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malversar /ˌmaɫ.veɾˈsaɾ/ /ˌmaɫ.vəɾˈsa/ /ˌmaɫ.βerˈsa/ /ˌmaɫ.βeɾˈsa/ /ˌmaɫ.βərˈsa/ (v)
malversar
  Fer un ús impropi dels diners que s'és responsable, però no absolutament propietari.

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ (adj, masc)
malvisto

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ (adj)
maleável

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ (n, masc)
maléolo

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ (n, fem)
malária

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ (adj, masc)
mal-intencionado

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ (n, fem)
malícia

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ (n, fem)
mamã
  (col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ (v)
boquete

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ (v)
mamar
  Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ (adj, masc)
mamário

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ (n, masc)
mamute

mamífer /maˈmi.feɾ/ (n, masc)
mamífero

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ (n, masc)
mandamento
  Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ (n, fem)
falta

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ (n)
mandala
  Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ (n, fem)
tangerina

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ (n, masc)
mandarim
  (només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ (n, masc)
mandato

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ (n, fem)
bandolim

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ (n, fem)
almôndega

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ (n, fem)
preguiça
  Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ (n, fem)
mandíbula

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ (v)
manejar
  Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ (n, fem)
maneira

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ (n, masc)
manga

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ (n, masc)
manganês

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ (n, masc)
manga

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ (n, fem)
mania

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ (n, masc)
hospital psiquiátrico

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ (n, fem)
demonstração

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ (v)
manifestar
  Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ (n, fem)
algema
  Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ (v)
manobrar
  Operar amb les mans instruments o màquines.
  (militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ (n, fem)
manipulação

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ (v)
manipular
  Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
  Influir, alterar de forma interessada.

maniqueisme /ma.ni.keˈiz.me/ /mə.ni.kəˈiz.mə/ (n, masc)
maniqueísmo

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ (n, masc)
manequim
  Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ (n, masc)
empréstimo
  (lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ (v)
pedir emprestado
  Obtenir en préstec.

mans /ˈmans/ (adj, masc)
domesticado
  Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ (n, fem)
cobertor, coberta
  Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ (n, fem)
manteiga

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ (n, masc)
manto

mantellina /man.teˈʎi.na/ /mən.təˈʎi.nə/ (n, fem)
mantilha
  Peça de roba fina usada per dones per a cobrir-se el cap.

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ (n, masc)
manutenção

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ (v)
amparar
  Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
  Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
afirmar
  Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ (adj)
manual
  Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ (n, masc)
manual
  Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ (n, fem)
halter
  (esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ (n, masc)
manuscrito

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ (n, fem)
fole

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ (n, masc)
chaveiro

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ (adj, masc)
maníaco

maonès /ma.oˈnes/ /mə.oˈnəs/ /mə.uˈnɛs/ (adj, masc)
mahonez

maori /maˈɔ.ɾi/ (adj)
maori
  Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ (n, neut)
maori
  Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
  (només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ (n, masc)
mapa, carta

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ (adj)
maquiavélico

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ (v)
maquilar

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ (n, masc)
maquilhagem, maquiagem
  Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ (n, masc)
hardware

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ (n, fem)
afia-lápis
  Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ (n, fem)
maquinaria

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ (n)
mar

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ (n, fem)
maracá

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ (n, fem)
esmeralda

maratonejar /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒa/ /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɾa.to.neˈʒa/ /mə.ɾə.to.nəˈd͡ʒa/ /mə.ɾə.tu.nəˈʒa/ (v)
maratonar
  Mirar molts episodis seguits d’una sèrie de televisió o seqüeles de pel·lícules.

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ (n, fem)
maratona

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ (n, masc)
mármore

marc /ˈmark/ (n, masc)
marco
  Antiga unitat monetària d’Alemanya.
moldura
  Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ (n, fem)
marca
  Senyal que un objecte deixa en un altre.

marcadament (adv)
marcadamente
  De manera marcada

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ (v)
marcar
  Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
pontuar
  (esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ (adj, masc)
marciano
  Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ (n, masc)
marciano
  Habitant del planeta Mart.
  Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ (n, fem)
mãe
  Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ (n, fem)
maré

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ (n, masc)
vertigem

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ (n, fem)
madrepérola

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ (n, fem)
margarida

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ (n, masc)
margem

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ (adj)
marginal

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ (n, fem)
lúcia-lima

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ (n, fem)
joaninha
  Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ (n, masc)
bicha, boiola
  (despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ (n, fem)
marinha
  Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ (v)
marinar

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ (n, masc)
marinheiro
  En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ (n, fem)
tripulação
  Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ (n, masc)
marisco

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ (n, masc)
marechal

marit /maˈɾit/ (n, masc)
marido, esposo

marmessor /mar.meˈso/ /maɾ.meˈsoɾ/ /mər.məˈso/ (n, masc)
testamenteiro

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ (n, fem)
marquesa

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ (n, masc)
marquês

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ (n, masc)
tubarão-golfinho

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ (adj, masc)
marroquino
  Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ (n, masc)
marroquino
  (gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ (n, masc)
carneiro
  Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ (adj)
marrom, castanho
  D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ (n, masc)
marrom
  Color castany.

marsopa de Burmeister (n, fem)
boto-de-burmeister

marsopa de Califòrnia (n, fem)
vaquita

marsopa de Dall (n, fem)
boto-de-dall

martell /maɾˈteʎ/ (n, masc)
martelo
  Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ (v)
martelar

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ (n, fem)
gamarra
  En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ (n, masc)
martírio

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ (n, masc)
estribo
  Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ (v)
marchar
  Desfilar.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ (adj)
marxista

març /ˈmals/ /ˈmars/ (n, masc)
março
  Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ (adj, masc)
marinho
  Relatiu al mar.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ (adj, masc)
marítimo
  Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ (n, masc)
macho
  Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.
  Peça que encaixa dins d'una altra com una clau en la seva femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ (n, masc)
machismo

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ (n, fem)
mascote

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ (v)
masculinizar

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ (adj, masc)
masculino
  Que pertany al mascle.
varonil
  Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ (n, fem)
masmorra

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ (n, masc)
masoquismo

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ (n, masc)
meeiro

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ (adv)
demais
  En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ (n, fem)
massa
  Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ (v)
massacrar

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ (n, fem)
massacre

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ (n, fem)
massa de vidraceiro
  Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massís /maˈsis/ (n, masc)
maciço

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ (v)
mastigar, mascar
  Trinxar el menjar amb les dents.

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ (v)
masturbar

mastí /masˈti/ /məsˈti/ (n, masc)
dogue

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ (n, fem)
mata

matalàs /ma.taˈɫas/ (n, masc)
colchão
  Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ (v)
matar
  Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ (adj, masc)
mesmo
  Sense canvis.

matemàticament /ma.teˌma.ti.kaˈmen/ /ma.teˌma.ti.kaˈment/ /mə.təˌma.ti.kəˈmen/ /mə.təˌma.ti.kəˈment/ (adv)
matematicamente

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ (adj)
material
  Relatiu a la matèria.
  Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ (n, masc)
material
  Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
materializar

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ (adj)
maternal
  Relatiu a la mare.

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ (n, fem)
matriarca

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ (n, masc)
matricídio

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ (n, masc)
matrimónio, casamento
  Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ (n, fem)
matriz

matrícula /maˈtɾi.ku.ɫa/ /məˈtɾi.ku.ɫə/ (n, fem)
matrícula
  Registre de les persones inscrites en un mateix grup (alumnes d'una acadèmia, etc).

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ (n, masc)
machete, catana

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ (n, fem)
matéria
  Component de l'Univers que té una massa i un volum.
  Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ (n, masc)
manhã

matís /maˈtis/ /məˈtis/ (n, masc)
matiz
  Variació d'una tonalitat.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ (adj, masc)
mauritana
  Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ (n, masc)
mauritana
  Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ (v)
maximizar

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ (n, fem)
maça
  Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
malho
  Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ (n, masc)
maçom

maó /maˈo/ (n, masc)
tijolo, tejolo

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ (n, masc)
meandro

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ (n, masc)
mecanismo

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ (v)
mecanizar

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ (v)
datilografar

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ (adj, masc)
mecânico

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ (n, fem)
mecânica

mecànicament /meˌka.ni.kaˈmen/ /meˌka.ni.kaˈment/ /məˌka.ni.kəˈmen/ /məˌka.ni.kəˈment/ (adv)
mecanicamente

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ (n, fem)
medalha

medi /ˈmɛ.ði/ (n, masc)
meio

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ (n, fem)
mediação

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ (adj)
ambiental
  relacionat amb el medi ambient

medicalitzar /me.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /me.ði.ka.ɫiˈza/ /me.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /mə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ (v)
medicalizar

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ (n, masc)
medicamento

medicament orfe (n, masc)
medicamento órfão

medicina /me.ðiˈsi.na/ (n, fem)
medicina
  Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ (adj)
medieval
  Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ (adj)
medíocre

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ (n, fem)
meditação
  Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
  Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ (v)
meditar

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ (adj, masc)
mediterrânico

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ (n, fem)
medula

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ (n, fem)
medusa

mefistofèlic /me.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.tuˈfɛ.ɫik/ (adj, masc)
mefistofélico

megafonia /me.ɣa.foˈni.a/ /mə.ɣə.fuˈni.ə/ (n, fem)
altifalante

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ (n, fem)
metade

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ (n, masc)
meitnério

mel (n, fem)
mel

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ (adj, masc)
melanésio
  Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ (n, masc)
melanésio
  Persona que habita o és originària de Melanèsia.
  (només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ (n, masc)
melanoma

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ (n, fem)
geleia

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ (n, fem)
melodia

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ (n, fem)
baço

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ (adj, masc)
melífluo

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ (n, fem)
escaleta

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ (n, masc)
melofone

melòman /meˈɫɔ.man/ /məˈɫɔ.mən/ (n, masc)
melômano

meló /məˈɫo/ (n, masc)
melão

mem /ˈmɛm/ (n, masc)
meme
  Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ (n, masc)
membro
  Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ (n, neut)
membro
  Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ (v)
memorizar

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
memória

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ (n, fem)
minério
  Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ (n, masc)
mendelévio

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ (n, fem)
meninge

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ (n, fem)
meningite

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ (n, masc)
menisco
  (anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ (n, masc)
sala de jantar
  Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ (n, masc)
comida
  Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ (v)
comer
  Ingerir aliments.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ (adj, masc)
minorquino
  Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ (n, masc)
minorquino
  Natural de Menorca.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ (n, fem)
menstruação, regras

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ (adj)
menstrual

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ (v)
menstruar

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ (adv)
mensalmente

ment /ˈmen/ /ˈment/ (n, fem)
mente

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ (n, fem)
hortelã, menta
  Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
  (especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ (adj)
mental
  Relatiu a la ment.

mentalisme /men.taˈliz.me/ /mən.təˈliz.mə/ (n, masc)
mentalismo

mentida /menˈti.ða/ (n, fem)
mentira
  Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ (v)
mentir
  Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ (conjunction)
enquanto
  Durant el mateix temps en què.
  en cas que

mentre que (conjunction)
enquanto

mentó /menˈto/ (n, masc)
queixo

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ (adv)
menos

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ (adj)
desprezível

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ (v)
desprezar

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ (n, masc)
desprezo, menosprezo

menú /meˈnu/ /məˈnu/ (n, masc)
menu, cardápio

mer /ˈmer/ (adj, masc)
mero

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ (n, fem)
maravilha

meravellosament /me.ɾa.veˌʎo.zaˈment/ /me.ɾa.βeˌʎo.zaˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈment/ /mə.ɾə.βəˌʎo.zəˈmen/ (adv)
maravilhosamente

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ (adj)
maravilhoso

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ (n, masc)
comerciante

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ (n, fem)
mercadoria

mercat /meɾˈkat/ (n, masc)
feira, mercado
  Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
  Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ (n, masc)
mercado negro

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ (n, masc)
mercenário

mercer /merˈse/ /meɾˈseɾ/ /mərˈse/ (n, masc)
retroseiro

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ (n, fem)
armarinho

merci /ˈmɛr.si/ (Interjection)
valeu
  (col·loquial, central) gràcies

mercuri /mərˈku.ɾi/ (n, masc)
mercúrio

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ (n, fem)
merda
  Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ (n, fem)
merengue

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ (adj)
meridional
  Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ (adj, masc)
meridiano

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ (n, fem)
melro
  (ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ (n, masc)
merlão
  En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
  Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ (n, masc)
badejo

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ (v)
merecer

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ (n, masc)
merónimo

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ (n, masc)
mês

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ (n, masc)
almíscar

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ (n, fem)
mistura

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ (v)
misturar
  Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ (adj, masc)
mesopotâmico
  Relatiu o pertanyent a Mesopotàmia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ (n, masc)
mesopotâmico
  Persona que habita o és originària de Mesopotàmia.

mesquita /mesˈki.ta/ (n, fem)
mesquita

mesquí /mesˈki/ /məsˈki/ (adj, masc)
mesquinho
  Moralment menyspreable, sense generositat.

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ (n, masc)
messias

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ (adj, masc)
messiânico

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ (n, masc)
mistral

mestre /ˈmes.tɾe/ (n, masc)
professor
  Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ (n, fem)
senhora
  Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa (n, fem)
dona de casa

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ (n, masc)
medida

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ (v)
medir

mesó (n, masc)
méson

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ (n, fem)
meta-análise

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ (adj, masc)
metabólico

metalingüístic /ˌme.ta.ɫiŋˈɡwis.tik/ /ˌmɛ.tə.ɫiŋˈɡwis.tik/ (adj, masc)
metalinguistica

metall /meˈtaʎ/ (n, masc)
metal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ (n, masc)
metalinguagem

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ (n, fem)
metalurgia

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ (v)
metamorfosear

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ (n, fem)
metamorfose
  Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ (adj, masc)
metamórfico

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ (n, masc)
estrela cadente

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ (n, masc)
meteorito

metge /ˈme.d͡ʒe/ (n, neut)
doutor, médico
  Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ (adj, masc)
meticuloso

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ (adj)
metodista

metodologia (n, fem)
metodologia

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ (n, fem)
metonímia

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ (n, masc)
metro

metre cúbic (n, masc)
metro cúbico

metre quadrat (n, masc)
metro quadrado

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ (n, masc)
metro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ (adj, masc)
metropolitano
  Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
  Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ (n, masc)
metropolitano
  metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ (n, masc)
metrônomo

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ (n, fem)
pavio, rastilho
  Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ (n, fem)
metáfora

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ (adj, masc)
metálico
  Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
  Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ (n, fem)
metátese

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ (adj, masc)
metódico

mexicà (n, masc)
mexicano
  Persona que habita o és originària de Mèxic.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ (n, fem)
mezuzá

mi /ˈmi/ (n, fem)
mi
  Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ (n, fem)
mica
  Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ (n, fem)
micela

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ (n, masc)
mono, macaco
  Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ (n, fem)
micorriza

microfil·le /mi.kɾoˈfiɫ.ɫe/ /mi.kɾuˈfiɫ.ɫə/ (n, masc)
microfilo

micromasclisme /mi.kɾo.masˈkɫiz.me/ /mi.kɾo.məsˈkɫiz.mə/ /mi.kɾu.məsˈkɫiz.mə/ (n, masc)
micromachismo

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ (adj, masc)
micronésio
  Relatiu o pertanyent a Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ (n, masc)
micronésio
  Persona que habita o és originària de Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

microrelat /mi.kɾo.reˈɫat/ /mi.kɾo.rəˈɫat/ /mi.kɾu.rəˈɫat/ (n, masc)
miniconto

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ (n, masc)
microfone

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ (n, fem)
tamanho
  Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ (n, masc)
amido

mielopatia /mi.e.ɫo.paˈti.a/ /mi.ə.ɫo.pəˈti.ə/ /mi.ə.ɫu.pəˈti.ə/ (n, fem)
mielopatia

mig /ˈmit͡ʃ/ (adj)
meio
  Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ (n, masc)
meio
  (matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ (n, neut)
meio
  (esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ (n, masc)
meio-dia
  Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ (n, fem)
sesta
  Temps destinat a dormir havent dinat.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ (n, fem)
enxaqueca

mil (number)
mil
  (cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
  (valor ordinal) Milè, milena.

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ (adj, masc)
milanês
  Relatiu o pertanyent a Milà.

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ (n, masc)
milhar

miliard /mi.ɫiˈart/ (number, masc)
bilhão

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ (adj, masc)
milionário

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ (adj)
militar
  Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ (n, neut)
soldado
  Persona que forma part d'un exèrcit.

militància /mi.ɫiˈtan.si.a/ /mi.ɫiˈtan.si.ə/ (n, fem)
militância

milió (number, masc)
milhão

mill /ˈmiʎ/ (n, masc)
milhete, painço

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ (n, fem)
milha

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ (adj)
melhor
  En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ (v)
melhorar
  (pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·li- (prefix)
mili-

mil·limètric /mi.ɫiˈmɛ.tɾik/ /miɫ.ɫiˈmɛ.tɾik/ (adj, masc)
milimétrico

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ (n, masc)
milissegundo

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ (n, masc)
milímetro

milà /miˈɫa/ (n, masc)
milhafre
  Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mim /ˈmim/ (n, neut)
mímica
  Actor que fa ús de la mímica.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ (n, masc)
mimetismo

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ (n, fem)
mina

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ (v)
minar
  Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ (n, masc)
minarete

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ (adj)
mineral
  Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ (n, masc)
mineral
  Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ (n, fem)
mineração

mini /ˈmi.ni/ (n, masc)
mínio

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
applet

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ (n, fem)
miniatura

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ (n, fem)
minissaia

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ (v)
minimizar
  Reduir la importància d'una cosa.
  (informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
ministério

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ (n, fem)
minoria

minoritzar /mi.no.ɾiˈd͡za/ /mi.no.ɾiˈza/ /mi.no.ɾiˈzaɾ/ /mi.nu.ɾiˈd͡za/ (v)
menorizar
  (lingüística) Fer esdevenir minoritari per força, sobretot l'ús de certa llengua o una cultura.
  Menysprear, menystenir.

minuciós /mi.nu.siˈos/ (adj, masc)
minucioso
  Que para l'atenció en els petits detalls.

minut (n, masc)
minuto

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ (n, fem)
ponteiro dos minutos

minúscul /miˈnus.kuɫ/ (adj, masc)
minúsculo

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ (n, masc)
miocárdio

miol /miˈɔɫ/ (n, masc)
miado

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ (v)
miar

miop /miˈop/ (adj)
míope
  Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ (n, neut)
míope
  Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ (n, masc)
milagre

miraculosament /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈmen/ /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈment/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈmen/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈment/ (adv)
milagrosamente

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ (n, fem)
olhada, mirada

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ (n, masc)
espelho
  Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ (v)
olhar
  Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
miragem
  Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ (n, masc)
crinolina

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ (n, fem)
mirra

mirífic /miˈɾi.fik/ (adj, masc)
mirífico

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ (n, masc)
misantropo

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ (adj, masc)
variado

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ (n, fem)
misoginia

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ (n, fem)
missa

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ (n, masc)
mensagem

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ (n, masc)
mensageiro

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ (n, masc)
missionário, missionária

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ (n, fem)
missiva

missió (n, fem)
missão

misteri (n, masc)
mistério
  Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriosament /mis.te.ɾiˌo.zaˈmen/ /mis.te.ɾiˌo.zaˈment/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈmen/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈment/ (adv)
misteriosamente

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ (adj, masc)
misterioso

mistificar /mis.ti.fiˈka/ /mis.ti.fiˈkaɾ/ (v)
burlar

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ (n, masc)
fósforo
  Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ (n, fem)
misandria

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ (n, fem)
miséria
  Situació de pobresa.

mite (n, masc)
mito
  Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ (v)
mitigar

mitja lluna (n, masc)
crescente
  Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ (n, fem)
meio
  Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ (n, fem)
meia-noite

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ (preposition)
por meio de

mitjà (n, masc)
meio
  Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ (n, masc)
meia

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
mitologia

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ (n, fem)
mitomania

mitosi /miˈtɔ.zi/ (n, fem)
mitose

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ (n, fem)
mnemotécnica

moai /moˈaj/ (n, masc)
moai

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ (adj, masc)
movediço
  Relatiu als béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
mobilidade

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ (n, masc)
muco
  Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ (n, masc)
lenço
  Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ (n, fem)
moção

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ (n, fem)
moda
  Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
  Xifra més repetida en un estudi estadístic.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ (n, masc)
modelo

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ (v)
modelar

moderadament /mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ (adv)
moderadamente

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ (v)
moderar

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ (adj, masc)
moderno
  Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ (n, masc)
modernismo
  Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
  (sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ (v)
modernizar

modestament /moˌðes.taˈmen/ /moˌðes.taˈment/ /moˌðes.təˈment/ /muˌðes.təˈmen/ (adv)
modestamente

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
modificação

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ (v)
modificar

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ (v)
modular
  Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ (n, fem)
modéstia

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ (n, fem)
gambá, cangambá

moixera de pastor (n, fem)
mostajeiro

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ (n, masc)
argentina
  (peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ (n, masc)
mol
  Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ (n, fem)
mó
  Pedra rodona i plana del molí.
  Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.
  Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ (adj)
molar
  Relatiu a un mol de matèria.
  (medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ (v)
moer

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ (v)
perturbar

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ (n, masc)
molibdénio

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ (n, masc)
moleiro

moll (adj, masc)
molhado
  Ple d'aigua.

moll (n, masc)
tutano
  Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
cais
  Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ (n, fem)
miolo
  Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
mola
  Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ (n, fem)
musgo
  Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ (adj)
muito
  En gran quantitat o nombre.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs (Interjection)
muito obrigado

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ (n, masc)
molusco

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ (n, fem)
molécula
  Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ (n, masc)
moinho

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ (n, masc)
momento

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ (v)
mumificar

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ (n, fem)
monarquia
  Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ (n, fem)
moeda

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ (n, masc)
bolsa
  Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ (adj, masc)
monegasco
  Relatiu o pertanyent a Mònaco o la seva llengua.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ (n, masc)
monegasco
  Habitant de Mònaco.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ (n, masc)
mosteiro, monastério

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ (adj, masc)
monetário

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ (n, fem)
feijão

mongeta tendra (n, fem)
vagem

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ (n, masc)
mongol
  (masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ (n, masc)
batata-doce

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ (n, masc)
monitor
  Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ (n, fem)
monja, freira

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ (n, masc)
monge

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ (v)
monologar

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ (n, masc)
esqueite

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ (v)
monopolizar

monosexual /mo.no.sek.suˈaɫ/ /mo.no.sək.suˈaɫ/ /mu.nu.sək.suˈaɫ/ (adj)
monossexual

monosexualitat /mo.no.sek.su.a.ɫiˈtat/ /mo.no.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /mu.nu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
monossexualidade

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ (n, masc)
monstro

monsó /monˈso/ /munˈso/ (n, masc)
monção

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ (adj, masc)
montenegrino
  Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ (n, masc)
montenegrino
  Persona que habita o és originària de Montenegro.
  Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ (n, masc)
monumento

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ (adj)
monumental

monumentalitat /mo.nu.men.ta.ɫiˈtat/ /mo.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ /mu.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
monumentalidade

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ (n, masc)
toco

monòtonament /moˌnɔ.to.naˈmen/ /moˌnɔ.to.naˈment/ /moˌnɔ.to.nəˈment/ /muˌnɔ.tu.nəˈmen/ (adv)
monotonamente

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ (adj)
moral

moralitat (n, fem)
moralidade

moralment /moˌɾaɫˈmen/ /moˌɾaɫˈment/ /muˌɾaɫˈmen/ (adv)
moralmente

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ (n, fem)
mordaça
  Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ (n, fem)
moreia
  (peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ (adj, masc)
mourisco

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ (n, masc)
morfema

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ (n, fem)
morfina

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ (n, fem)
morfologia

morfològicament /mor.foˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /moɾ.foˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /mur.fuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
morfologicamente

morganàtic /moɾ.ɣaˈna.tik/ /mur.gəˈna.tik/ (adj, masc)
morganático

moribund /mo.ɾiˈbunt/ /mo.ɾiˈβun/ /mu.ɾiˈbun/ /mu.ɾiˈβun/ (adj, masc)
moribundo

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ (v)
morrer
  Deixar d'existir, cessar.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ (adj, masc)
mourisco
  Relatiu als moros o als descendent dels mudèjars.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ (n, masc)
mourisco
  Descendent cristianitzat dels mudèjars.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ (n, fem)
morsa

mort (adj, masc)
morto, morte
  Que no viu.
morto
  (esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort (n, fem)
morte
  Fi de la vida.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ (n, fem)
mortadela

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ (adj)
mortal
  Que pot morir.
  Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
mortalidade

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ (n, fem)
sudario

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ (adv)
mortalmente

mosca /ˈmos.kə/ (n, fem)
mosca
  Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ (n, masc)
moscatel

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ (n, masc)
moscóvio

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ (adj, neut)
moscovita
  Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ (n, neut)
moscovita
  Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ (n, masc)
mosquete

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ (n, masc)
mosquito, melga
  Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ (n, fem)
mordedura
  Acció i efecte de mossegar.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ (v)
morder
  Clavar les dents en alguna cosa.

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ (adj)
moçárabe

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ (n, neut)
moçárabe
  Persona de religió cristiana durant la dominació andalusina.

most /ˈmost/ (n, masc)
mosto

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ (n, fem)
mostarda

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ (n, masc)
bigode

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ (n, fem)
doninha

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ (n, fem)
amostra
  (estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostra aleatòria (n, fem)
amostra aleatória

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
amostragem

mot (n, masc)
palavra

motiu /muˈtiw/ (n, masc)
motivo
  Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ (n, fem)
motivação

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ (v)
motivar

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ (n, masc)
molde

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ (n, fem)
motocicleta

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ (n, masc)
motociclismo

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ (adj, masc)
motor
  Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ (n, masc)
motor
  Màquina que genera un moviment.

mots encreuats (n, masc)
palavras cruzadas

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ (n, fem)
mochila

motí /moˈti/ /muˈti/ (n, masc)
motim

moure /ˈmɔw.ɾe/ (v)
mover
  Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ (n, masc)
movimento
  Acció de moure.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ (adj, masc)
moçambicano
  Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ (n, masc)
moçambicano
  Persona que habita o és originària de Moçambic.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ (v)
mudar-se
  Canviar de domicili.

mugró (n, masc)
mamilo

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ (v)
molhar
  Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ (n, fem)
esposa

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ (n, fem)
multa

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ (v)
multar

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ (n, masc)
multiculturalismo

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ (adj)
multilíngue

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ (adj)
multimídia

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ (n, fem)
multinacional

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
multiplicação

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ (v)
multiplicar

multiplicatiu /muɫ.ti.pɫi.kaˈtiw/ /muɫ.ti.pɫi.kəˈtiw/ (adj, masc)
multiplicativo

mundial /mun.diˈaɫ/ (adj)
mundial
  Relatiu a tot el món.

mundial /mun.diˈaɫ/ (n, masc)
mundial
  Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ (adv)
mundialmente

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ (adj)
municipal
  Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi (n, masc)
comuna

munició /mu.ni.siˈo/ (n, fem)
munição

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ (n, masc)
amontoado
  (per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntacàrregues /mun.taˈka.re.ɣes/ /mun.təˈka.rə.ɣəs/ (n, masc)
monta-cargas

muntanya /munˈta.ɲa/ (n, fem)
montanha, monte

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ (adj, masc)
montanhoso

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ (v)
montar
  Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
  Armar, acoblar les parts d’un objecte.
  Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ (v)
ordenhar

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ (n, masc)
muro
  Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ (n, fem)
muralha
  Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ (n, fem)
mirto

murí (adj, masc)
murino

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ (n, fem)
musa

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ (n, masc)
mexilhão

muscular /mus.kuˈɫar/ (adj)
muscular

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ (n, fem)
cabedal

musell (n, masc)
focinho

museu /muˈzew/ (n, masc)
museu
  Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical (n, masc)
musical
  Espectacle teatral amb música i cançons.

musicalitat /mu.zi.ka.ɫiˈtat/ /mu.zi.kə.ɫiˈtat/ (n, fem)
musicalidade

musicar /mu.ziˈka/ /mu.ziˈkaɾ/ (v)
musicar

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ (n, fem)
musicoterapia

mussol (n, masc)
mocho-galego, mocho galego
  Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ (adj, masc)
muçulmana, muçulmano
  Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ (n, masc)
muçulmana, muçulmano
  Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ (adj, masc)
mudo

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ (n, masc)
mutismo

muó (n, masc)
múon, muão

mà (n, fem)
mão
  (anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ (n, fem)
magia, mágica

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ (adj, masc)
mágico

màndorla /ˈman.doɾ.ɫa/ /ˈman.doɾ.ɫə/ /ˈman.dur.ɫə/ (n, fem)
mandorla

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ (n, masc)
cabo
  Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ (n, fem)
mangueira
  Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
tromba
  Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga (n, fem)
manga

màquia /ˈma.ki.a/ /ˈma.ki.ə/ (n, fem)
maquis

màquina /ˈma.ki.na/ (n, fem)
máquina

màquina de cosir (n, fem)
máquina de costura

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ (n, masc)
marketing

màrtir /ˈmar.tir/ (n, neut)
mártir

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ (n, fem)
máscara
  Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ (n, masc)
mastro

màxim /ˈmak.sim/ (adj, masc)
máximo

mèdic (adj, masc)
médico
  Que té relació amb la medicina.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ (n, masc)
mérito

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ (n, masc)
método

mètode comparatiu (n, masc)
método comparativo

mèu /ˈmɛw/ (Interjection)
miau

més (adv)
mais
  Diferència comparativa per excés.

més (n, masc)
mais
  (aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

més content que un gínjol (adj)
mais feliz que pinto no lixo

mínim /ˈmi.nim/ (adj, masc)
mínimo

místic /ˈmis.tik/ (adj, masc)
místico

mític /ˈmi.tik/ (adj, masc)
mítico

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ (n, masc)
móvel
  Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ (n, masc)
modem

mòdul (n, masc)
módulo

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ (n, fem)
múmia

món (n, masc)
mundo
  Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ (n, fem)
amora
  Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ (adj)
múltiplo
  Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ (adj, masc)
múltiplo
  Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ (n, masc)
múltiplo
  Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul (n, masc)
músculo

músic /ˈmu.zik/ (n, masc)
músico

música /ˈmu.zi.ka/ (n, fem)
música
  Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ (n, masc)
mirtilo

nabla /ˈna.bɫa/ /ˈna.βɫa/ /ˈna.βɫə/ /ˈnab.bɫa/ /ˈnab.bɫə/ (n, masc)
nabla
  (música) Instrument musical hebreu de deu cordes amb un marc rectangular.
  (matemàtiques) Símbol ∇ usat per representar l’operador diferencial vectorial.

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ (adj)
nacional

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ (n, masc)
nacionalismo

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ (adj)
nacionalista
  Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ (n, neut)
nacionalista
  Partidari del nacionalisme.

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
naturalizar

nacionalment /na.si.oˌnaɫˈmen/ /na.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
nacionalmente

nació /na.siˈo/ (n, fem)
nação
  Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ (n, masc)
madrepérola

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ (n, fem)
cantiga de Natal

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ (adj, masc)
natalício

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ (n, masc)
bebé

naixement (n, masc)
nascimento

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ (adj, masc)
namibiano
  Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ (n, masc)
namibiano
  Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ (adj)
anão

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ (n, fem)
armadilha para peixes
  Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap (n, masc)
nabo
  Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ (adj, masc)
napolitano
  Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ (n, masc)
napolitano
  Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ (n, masc)
narina

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ (n, fem)
narração

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ (n, masc)
narval

nas (n, masc)
nariz
  En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

natació /na.ta.siˈo/ (n, fem)
natação

natal /naˈtaɫ/ /nəˈtaɫ/ (adj)
natal

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ (n, fem)
fundilhos

natura /naˈtu.ɾa/ (n, fem)
natureza
  Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
  Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ (adj)
natural
  Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ (adv)
naturalmente

nau (n, fem)
nave
  Embarcació.
  Vehicle aeri o espacial.
  (arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ (v)
naufragar

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ (n, masc)
naufrágio

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ (adj, masc)
nauruano
  Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ (n, masc)
nauruano
  Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
  Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

naval /naˈvaɫ/ /naˈβaɫ/ /nəˈvaɫ/ /nəˈβaɫ/ (adj)
naval

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ (n, fem)
navalha
  Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ (n, fem)
navegação

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ (v)
navegar

nazi /ˈna.zi/ (n, neut)
nazi

naïf /naˈif/ /nəˈif/ (adj)
naïf

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ (n, fem)
sobrinha

neboda valenciana (n, fem)
sobrinha segunda

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ (n, masc)
sobrinho

nebot valencià (n, masc)
sobrinho segundo

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ (adj, masc)
necessário

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ (v)
precisar, necessitar

necessitat /ne.se.siˈtat/ (n, fem)
necessidade

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ (adv)
necessariamente

necrologia /ne.kɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.kɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.kɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.kɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
necrologia

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ (n, fem)
necrose

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ (v)
nadar

nefast /neˈfast/ /nəˈfast/ (adj, masc)
nefasto

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
nefrologia

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ (adj)
negacionista
  Relatiu al negacionisme.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ (n, neut)
negacionista
  Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ (n, fem)
negação

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ (v)
negar
  Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ (adj, masc)
negativo
  Que no és positiu.
  Pessimista.
  En matemàtiques, nombre menor que zero.
  Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ (n, masc)
negativo
  (fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negativisme /ne.ɣa.tiˈviz.me/ /ne.ɣa.tiˈβiz.me/ /nə.ɣə.tiˈviz.mə/ /nə.ɣə.tiˈβiz.mə/ (n, masc)
negativismo

negligent /ne.ɣɫiˈd͡ʒen/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒent/ /ne.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒent/ (adj)
negligente

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ (v)
negligenciar
  Deixar de tenir cura.
  No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
negligência

negoci /neˈɣɔ.si/ (n, masc)
negócio

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ (n, fem)
negociação

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ (v)
negociar
  Fer negoci amb béns, mercaderies.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ (adj, masc)
preto, negro
  Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ (n, masc)
negro
  Color completament fosc.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ (n, fem)
negrito

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ (n, fem)
negridão

nen /ˈnen/ (n, masc)
criança, menino
  Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ (n, masc)
neodímio

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ (n, masc)
neologismo

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
neonatologia

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ (adj)
neonazi

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ (n, masc)
neonazi

neptuni /nəpˈtu.ni/ (n, masc)
neptúnio

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ (n, masc)
nervo
  Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ (adj, masc)
nervoso
  Relatiu al nervi.
  Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nespla /ˈnes.pɫa/ /ˈnes.pɫə/ (n, fem)
nêspera

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ (adj, masc)
limpo
  Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netbol (n, masc)
netball

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ (n, fem)
limpeza

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ (v)
limpar

neu (n, fem)
neve

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ (n, fem)
wafer
  Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ (prefix)
neuro-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
neurociência

neurodegeneratiu /new.ɾo.ðe.d͡ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /new.ɾo.ðe.ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /nəw.ɾo.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ /nəw.ɾu.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ (adj, masc)
neurodegenerativo

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
neurologia

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
neurológico

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ (n, fem)
neurónio, neurônio

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ (n, fem)
neuropatia

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ (n, fem)
neurose

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ (n, fem)
neutralidade

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ (v)
neutralizar

neutrí (n, masc)
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ (n, masc)
neutrão, nêutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ (n, fem)
nevada

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ (v)
nevar

newton /ˈniw.ton/ (n, masc)
newton

newtonià /niw.to.niˈa/ /niw.tu.niˈa/ (adj, masc)
newtoniano

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ (n, masc)
nexo

neòfit /neˈɔ.fit/ (n, masc)
neófito

neó /nəˈo/ (n, masc)
neônio, néon

ni /ni/ /ˈni/ (conjunction)
nem
  Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ (v)
nidificar

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ (adj, masc)
nicaraguense
  Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ (n, masc)
nicaraguense
  Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ (n, fem)
nicotina

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ (adj, masc)
nigeriano
  Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ (n, masc)
nigeriano
  Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ (n, fem)
necromancia

nihoni (n, masc)
nihónio

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ (n, masc)
nimbo
  Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ (n, fem)
ninfa

nina /ˈni.na/ (n, fem)
boneca
  Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ (pronoun)
ninguém

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ (n, masc)
boneca
  Joguina que representa una figura humana masculina.
  (plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ (n, masc)
boneco
  Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
fantoche
  Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu (n, masc)
boneco de neve

niobi (n, masc)
nióbio

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ (v)
niquelar

nit (n, fem)
noite
  Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
  Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ (n, masc)
nitrato

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ (n, masc)
nitrogénio, azoto

niu (n, masc)
nido, ninho
  Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
ninho
  Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
  Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
  Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ (n, masc)
nível

no (adv)
não
  Partícula de negació o contradicció.

no fotis (Interjection)
nem fodendo

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ (adj, masc)
não binário
  (LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ (n, masc)
vazio

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ (n, masc)
nobélio

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ (adj)
nobre
  Relatiu o pertanyent a la noblesa.
  Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ (n, fem)
nobreza
  Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
  Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ (adj, masc)
daninho

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ (n, fem)
noção
  concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ (adj, masc)
noturno

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ (n, masc)
nodo

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ (adv)
no entanto

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ (n, masc)
nogueira

noi (n, masc)
garoto

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ (n, fem)
garota, moça

nom /ˈnom/ (n, masc)
nome
  (lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
  Apel·latiu personal.

nom de fonts (n, masc)
nome de batismo

nom propi (n, masc)
nome próprio, substantivo próprio

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ (n, masc)
número

nombre atòmic (n, masc)
número atómico

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ (adj, masc)
numeroso

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ (n, fem)
nomenclatura

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ (adj, masc)
nominativo

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ (n, masc)
nominativo

només /noˈmes/ /nuˈmes/ (adv)
somente

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ (n, fem)
nora

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ (number)
noventa

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ (number)
noventa, noventa e cinco

noranta-cinquè /noˌɾan.ta.siŋˈke/ /noˌɾan.tə.siŋˈkə/ /nuˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ (number)
nonagésimo-quinto

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ (number)
noventa

noranta-dosè /noˌɾan.ta.ðoˈze/ /noˌɾan.tə.ðoˈzə/ /nuˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
nonagésimo-segundo

noranta-dues /noˌɾan.taˈðu.es/ /noˌɾan.təˈðu.əs/ /nuˌɾan.təˈðu.əs/ (number)
noventa
  Forma femenina de noranta-dos.

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ (number)
noventa

noranta-novè /noˌɾan.ta.noˈve/ /noˌɾan.ta.noˈβe/ /noˌɾan.tə.noˈvə/ /nuˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /nuˌɾan.tə.nuˈβɛ/ (number)
nonagésimo-nono

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ (number)
noventa

noranta-quatrè /noˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /noˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /nuˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
nonagésimo-quarto

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ (number)
noventa

noranta-setè /noˌɾan.ta.seˈte/ /noˌɾan.tə.səˈtə/ /nuˌɾan.tə.səˈtɛ/ (number)
nonagésimo-sétimo

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ (number)
noventa

noranta-sisè /noˌɾan.ta.siˈze/ /noˌɾan.tə.siˈzə/ /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ (number)
nonagésimo-sexto

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ (number)
noventa

noranta-tresè /noˌɾan.ta.tɾeˈze/ /noˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
nonagésimo-terceiro

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ (number)
noventa

noranta-una /noˌɾan.taˈu.na/ /noˌɾan.təˈu.nə/ /nuˌɾan.təˈu.nə/ (number)
noventa
  Forma femenina de noranta-un.

noranta-unè /noˌɾan.ta.uˈne/ /noˌɾan.tə.uˈnə/ /nuˌɾan.tə.uˈnɛ/ (number)
nonagésimo-primeiro

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ (number)
noventa

noranta-vuitè /noˌɾan.ta.vujˈte/ /noˌɾan.ta.βujˈte/ /noˌɾan.ta.βwiˈte/ /noˌɾan.tə.vujˈtə/ /nuˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /nuˌɾan.tə.βujˈtɛ/ (number)
nonagésimo-oitavo

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ (number)
nonagésimo

nord (n, masc)
norte

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
norte-americano
  De l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ (adj, masc)
norte-coreana

nord-est /ˌnɔrˈtest/ (n, masc)
nordeste

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ (n, masc)
nor-nordeste

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ (n, masc)
noroeste

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ (n, fem)
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ (adj)
normal
  Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ (n, fem)
normalidade

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
normalização

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ (v)
normalizar

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ (adv)
normalmente

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ (adj, masc)
normando
  Relatiu o pertanyent a Normandia o la seva llengua.
normanda
  Relatiu o pertanyent a l'estil arquitectònic normand, present també a Anglaterra i a la Itàlia meridional.

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ (n, masc)
normanda
  Persona que habita o és originària de Normandia.
  Teixit de cotó fet amb lligat de sarja.
normando
  (masculí singular) Llengua romànica parlada a Normandia.

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ (adj, masc)
normativo

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ (adj, masc)
norueguês
  Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ (n, masc)
norueguês
  Natural de Noruega.
  (només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ (pronoun)
nós

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ (adj, masc)
nosso

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ (n, fem)
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ (n, fem)
bilhete
  Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
nota
  Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
  Cada un dels elements de l'escala musical.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ (adj)
notável
  Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ (n, masc)
notário

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ (n, fem)
notoriedade

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ (n, fem)
notícia

nou (adj, masc)
novo
  Recent, modern, que implica novetat.

nou (n, fem)
noz
  (botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
  (botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou (number)
nove
  (cardinal) Vuit més un.

nou-centes /ˌnɔwˈsen.tes/ /ˌnɔwˈsen.təs/ (number)
novecentas
  Forma femenina de nou-cents.

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ (number)
novecentos

nounat /ˌnɔwˈnat/ (adj, masc)
neonato

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ (n, fem)
romance

novel·la gràfica (n, fem)
romance gráfico

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ (n, neut)
novelista

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ (n, masc)
novembro, Novembro
  Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ (n, fem)
novidade

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ (n, masc)
noviço

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ (number)
nono

nu (adj, masc)
nu
  Sense roba o vestit.

nuca /ˈnu.ka/ /ˈnu.kə/ (n, fem)
nuca

nuclear /nu.kɫeˈar/ (adj)
nuclear

nuclearitzar /nu.kɫe.a.ɾiˈd͡za/ /nu.kɫe.a.ɾiˈza/ /nu.kɫe.a.ɾiˈzaɾ/ /nu.kɫe.ə.ɾiˈd͡za/ (v)
nuclearizar
  Armar amb armes nuclears.

nucleó (n, masc)
nucleon

nucli /ˈnu.kli/ (n, masc)
núcleo

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ (n, fem)
nudez

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
numeração
  Acció de numerar.
  Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ (v)
numerar

numismàtic (n, masc)
numismático

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ (n, fem)
numismática
  Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ (adj, masc)
numérico

nus (n, masc)
nó
  Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià (n, masc)
nó górdio

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ (n, fem)
nutrição

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ (n, masc)
noivo

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
enxoval
  Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ (n, masc)
nandu, nhandu

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ (n, masc)
galo

nynorsk (n, masc)
nynorsk
  Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ (n, masc)
gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ (n, masc)
nahuatl
  Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ (n, masc)
náufrago

nàusea /ˈnaw.ze.a/ (n, fem)
náusea
  (normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ (adj, masc)
náutico

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ (v)
nascer
  Sortir a llum del ventre de la mare.

nét (n, masc)
neto

néta /ˈne.ta/ (n, fem)
neta

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ (n, masc)
nicho

níquel /ˈni.kəɫ/ (n, masc)
níquel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ (adj)
nómada
  Relacionat amb el nomadisme.

nònius /ˈnɔ.niws/ (n, masc)
nónio

nòrdic /ˈnɔr.dik/ (adj)
nórdico
  Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic (n, masc)
nórdico antigo

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ (n, masc)
número
  Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ (n, fem)
noiva

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ (n, masc)
nuvem
  Condensació d'aigua al cel.
  Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ (conjunction)
ou
  Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ (n, fem)
ó

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ (n, masc)
oásis

obedientment /o.be.ðiˌemˈment/ /o.bə.ðiˌemˈment/ /o.βe.ðiˌemˈmen/ /u.bə.ðiˌemˈmen/ /u.βə.ðiˌemˈmen/ (adv)
obedientemente

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ (v)
obedecer

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ (n, masc)
obelisco

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ (n, masc)
ovém, brandái

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ (adj, masc)
aberto

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ (n, fem)
obesidade

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ (n, masc)
objeto, complemento

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ (adj, masc)
objetivo, objetiva
  Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ (n, masc)
alvo
  (militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
objetivo
  Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
objetiva
  (òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivament /ob.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ob.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /ob.ʒəkˌti.vəˈment/ /ub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /ub.ʒəkˌti.βəˈmen/ (adv)
objetivamente

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
objectividade

objurgar /ob.d͡ʒurˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣaɾ/ /ob.ʒuɾˈɣa/ /ub.ʒurˈɡa/ /ub.ʒurˈɣa/ (v)
objurgar

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ (adj, masc)
oblíquo
  Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ (v)
esquecer
  No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ (n, fem)
obrigação

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ (v)
obrigar

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
obrigatório

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ (n, masc)
esquecimento

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ (adj, masc)
oblongado

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ (v)
obnubilar

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ (n, masc)
oboé

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ (n, fem)
obra

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ (n, masc)
abre-garrafas

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ (n, masc)
trabalhador

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ (v)
abrir

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ (n, fem)
obscenidade
  Qualitat d’obscè.
  Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ (adj, masc)
obsceno

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ (n, fem)
observação
  Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ (v)
observar
  Seguir puntualment allò prescrit.
  Mirar amb atenció.

obsessivament /op.seˌsi.vaˈment/ /op.seˌsi.βaˈmen/ /op.səˌsi.vəˈment/ /up.səˌsi.vəˈmen/ /up.səˌsi.βəˈmen/ (adv)
obsessivamente

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ (n, fem)
obsessão

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ (n, fem)
obsidiana

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ (adj)
obsoleto

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ (n, masc)
obstáculo

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ (n, fem)
obstetrícia

obstinadament /ops.tiˌna.ðaˈmen/ /ops.tiˌna.ðaˈment/ /ops.tiˌna.ðəˈment/ /os.tiˌna.ðaˈmen/ /ups.tiˌna.ðəˈmen/ (adv)
obstinadamente

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ (Interjection)
obstrução

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ (adj, masc)
obstrutivo

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ (v)
entupir

obtenció /op.ten.siˈo/ /op.tən.siˈo/ /up.tən.siˈo/ (n, fem)
obtenção

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ (v)
obter

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ (adj, masc)
óbvio

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ (adj, masc)
obeso

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ (n, fem)
ganso, gansa

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ (n, fem)
ocarina

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ (adv)
ocasionalmente

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ (n, fem)
ocasião
  Moment determinat, vegada, cop, cas.
  Moment d'oportunitat.

occidentalitzar /ok.si.ðen.ta.ɫiˈd͡za/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈza/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈzaɾ/ /ok.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ /uk.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
ocidentalizar

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ (n, masc)
occitano
  (només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ (n, masc)
pássaro, ave

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ (n, masc)
oceano

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ (adj, masc)
oceânico
  Pertanyent o relatiu als oceans.

oci /ˈɔ.si/ (n, masc)
ócio

ociós /o.siˈos/ /u.siˈos/ (adj, masc)
ocioso

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ (n, fem)
quiabeiro

ocre /ˈɔ.kɾə/ (n, masc)
ocre

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ (n, masc)
outubro, Outubro
  Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ (n, masc)
octógono

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ (v)
ocupar
  Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
  Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ (n, fem)
ode

odi (n, masc)
ódio

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ (v)
odiar

oest /oˈest/ /uˈest/ (n, masc)
oeste, ocidente

oest-nord-oest /oˌest /uˌest (n, masc)
oés-noroeste

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ (n, masc)
oés-sudoeste

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ (v)
afogar-se
  Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ (v)
ofender

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ (n, fem)
ofensa

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ (adj, masc)
ofensivo

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ (v)
oferecer
  Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ (n, fem)
oferta
  Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ (n, masc)
ofício
  Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.
  Domini d'un art.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ (n, masc)
oficial
  Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ (adv)
oficialmente

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ (n, fem)
escritório

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ (n, masc)
oganésson, oganessônio

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ (n, masc)
ogro

ogressa /oˈɣɾe.sa/ /oˈɣɾə.sə/ /uˈɣɾɛ.sə/ (n, fem)
ogra

oic /ˈɔjk/ (Interjection)
oinc

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ (n, masc)
olfato

oli (n, masc)
óleo
  (normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ (n, fem)
olimpíada

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ (n, fem)
oliva, azeitona

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ (n, masc)
oliveira

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ (n, fem)
pote

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ (n, fem)
odor

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ (adj, masc)
olímpico

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ (n, masc)
ulmeiro

ombra /ˈom.bɾa/ (n, fem)
sombra
  Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ (n, fem)
ómega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ (v)
omitir

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ (n, fem)
omissão
  Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ (adj)
onisciente

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ (v)
encher

on (adv)
onde

ona /ˈo.na/ (n, fem)
onda

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ (n, fem)
onda, vaga
  Ona gran.
onda
  Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ (n, masc)
onagro

oncle /ˈoŋ.kɫe/ (n, masc)
tio
  Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
oncologia

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ (n, fem)
onomatopeia

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ (adj, masc)
onomatopaico

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ (adj, masc)
onomástico

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ (n, fem)
onomástica

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ (adv)
em qualquer lugar

onze /ˈon.ze/ (number)
onze

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ (number)
décimo-primeiro, décimo primeiro

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ (adj)
sonial
  Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ (adj, masc)
opaco

opció (n, fem)
opção
  Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
operação
  Acció d'operar.
  Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ (v)
operar

opercle (n, masc)
opérculo

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ (v)
opinar

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ (n, fem)
opinião

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo (n, fem)
opinião pública

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ (n, fem)
oportunidade

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ (adj, masc)
adequado

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ (v)
opor

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ (adj, masc)
oposto

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
oposição
  Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
  Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ (adj, masc)
opressivo

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ (v)
oprimir
  Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ (n, masc)
otimismo

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ (adj)
otimista
  Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ (n, masc)
ouro, oiro

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ (n, fem)
orade

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ (n, masc)
orador

oralment /oˌɾaɫˈmen/ /oˌɾaɫˈment/ /uˌɾaɫˈmen/ (adv)
oralmente

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ (n, masc)
orangotango

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
oratória

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ (v)
orbitar

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ (n, fem)
orca

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ (n, masc)
ordem

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ (n, fem)
fórmula
  Norma dictada per un organisme públic.
  Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ (v)
ordenar
  Arranjar en un ordre.
  Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ (n, masc)
cevada

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ (n, masc)
computador

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ (adj, masc)
ordinário

ordinàriament /or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ (adv)
ordinariamente

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ (n, fem)
ordem
  Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ (n, masc)
ordem
  Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ (n, fem)
orelha, ouvido

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ (n, fem)
andorinha

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ (n, fem)
orégano
  Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ (n, masc)
órfão

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ (n, neut)
ourives

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ (n, masc)
orfanato

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ (n, masc)
organismo

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ (n, neut)
organista

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
organização
  Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
  (metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ (v)
organizar
  Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ (n, masc)
orgasmo

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ (n, fem)
orgia

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ (n, masc)
órgão

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ (n, masc)
orgulho

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ (adv)
orgulhosamente

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ (adj)
orgulhoso
  Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ (adj, masc)
orgânico

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ (n, masc)
oriente

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ (n, fem)
orientação

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ (adj)
oriental

orientalitzar /o.ɾi.en.ta.ɫiˈd͡za/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈza/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈzaɾ/ /o.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ /u.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
orientalizar

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ (n, masc)
origem

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ (adj)
original
  Que es remunta a l’origen.
  Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
  Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ (n, fem)
originalidade

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ (v)
originar

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ (n, fem)
urina

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ (v)
mijar

orinc /oˈɾiŋ/ /oˈɾiŋk/ /uˈɾiŋ/ /uˈɾiŋk/ (n, masc)
arinque

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ (n, masc)
oriolo
  Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornar /orˈna/ /oɾˈna/ /oɾˈnaɾ/ /urˈna/ (v)
ornar

ornitologia /or.ni.to.ɫoˈʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈʒi.ə/ /ur.ni.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
ornitologia
  Branca de la zoologia que estudia els ocells.

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ (n, masc)
ornitorrinco

ornitònim /oɾ.niˈtɔ.nim/ /ur.niˈtɔ.nim/ (n, masc)
ornitónimo

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ (n, masc)
auripigmento

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ (n, fem)
orquestra

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ (v)
orquestrar

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ (n, fem)
orquídea

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ (v)
irritar
  Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ (adj, masc)
ortodoxo
  Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ (n, masc)
ortodoxo
  Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ (n, fem)
ortodoxia

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
ortografia

ortopràxia /oɾ.toˈpɾa.t͡ʃi.a/ /oɾ.toˈpɾa.ʃi.ə/ /ur.tuˈpɾa.ʃi.ə/ (n, fem)
ortopraxia

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ (n, fem)
ortorexia

ortostàtic /oɾ.tosˈta.tik/ /ur.tusˈta.tik/ (adj, masc)
ortostático

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ (adj, masc)
orwelliano
  (literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.
  (per extensió, política) De caràcter totalitari i manipulant la informació, com el món imaginat per George Orwell.

orxata /oɾˈʃa.tə/ /urˈʃa.tə/ (n, fem)
orchata

os /ˈos/ (n, masc)
osso
  Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ (n, fem)
chanfro

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ (v)
chanfrar

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ (v)
oscilar
  Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi (n, masc)
ósmio

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ (adj, masc)
osmótico

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ (n, neut)
refém

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ (n, masc)
ostentação

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ (v)
ostentar

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ (n, fem)
ostr, ostra

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ (n, fem)
otite

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ (adj, masc)
otomano
  Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ (n, masc)
otomano
  Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
  Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
otorrinolaringologia

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ (n, masc)
otorrinolaringologista

ou /ˈow/ (n, masc)
ovo
  Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
  (aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
  (col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ (n, masc)
ovo de Páscoa

ou ferrat (n, masc)
ovo estrelado

ourensà /ow.ɾenˈsa/ /ow.ɾənˈsa/ (adj, masc)
ourensano
  Relatiu o pertanyent a Ourense, als seus habitants o la cultura.

ourensà /ow.ɾenˈsa/ /ow.ɾənˈsa/ (n, masc)
ourensano
  Individu d'Ourense.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ (adj)
ovoide
  De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ (n, masc)
ovoide
  Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ (n, masc)
ovário

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ (n, fem)
ovelha

ovoide /oˈvɔj.ðe/ /oˈvɔj.ðə/ /oˈβɔj.ðe/ /uˈvɔj.ðə/ /uˈβɔj.ðə/ (adj)
ovóide
  Que té forma d'ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ (n, masc)
miragem

ovoscòpia /o.vosˈkɔ.pi.a/ /o.vosˈkɔ.pi.ə/ /o.βosˈkɔ.pi.a/ /u.vusˈkɔ.pi.ə/ /u.βusˈkɔ.pi.ə/ (n, fem)
ovoscopia

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ (v)
ovular
  L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ (adj, masc)
ovárico

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ (v)
oxidar

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ (n, masc)
oxigénio, oxigênio

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ (v)
oxigenar

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ (n, masc)
oxímoro

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ (n, masc)
ozônio

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ (n, fem)
audição
  Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa (n, masc)
pão
  (aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de motlle (n, masc)
pão de forma

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ (adj)
paciente
  Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ (n, neut)
paciente

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ (adv)
pacientemente

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ (n, masc)
pacifismo

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ (n, fem)
paciência
  (no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
  (no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ (n, masc)
pacto

pacíficament /paˌsi.fi.kaˈmen/ /paˌsi.fi.kaˈment/ /pəˌsi.fi.kəˈmen/ /pəˌsi.fi.kəˈment/ (adv)
pacificamente

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ (n, masc)
padrasto
  El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ (n, fem)
madrinha

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ (n, masc)
padrinho
  Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ (n, fem)
frigideira
  Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
paelha
  Plat d'arròs cuinat a la paella.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ (n, masc)
pagamento

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ (v)
pagar

paginar /pa.d͡ʒiˈna/ /pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /pa.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ (v)
paginar

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ (n, masc)
paisagem

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ (adj, masc)
paquistanês
  Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ (n, masc)
paquistanês
  Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ (n, masc)
poste
  Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ (n, fem)
raquete
  (tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
  (pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ (n, masc)
céu da boca
  Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
  Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ (n, fem)
alavanca

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
palatalizar

palau (n, masc)
palácio

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ (v)
padejar
  Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ (n, fem)
paleografia

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ (adj, masc)
paleolítico

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ (n, masc)
palete
  Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ (n, fem)
trolha
  (construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ (n, neut)
pedreiro
  Mestre obrer de la construcció.

pali /ˈpa.li/ (n, masc)
páli
  Llengua indoària, usada en els llibres canònics del budisme theravada.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ (n, masc)
palimpsesto
  Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ (n, fem)
palha

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ (n, masc)
palheiro, meda

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ (n, fem)
sova
  Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ (n, masc)
palma
  (anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ (n, fem)
palmeira, palma
  Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ (n, masc)
paládio

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ (adj, masc)
paliativo

pam /ˈpam/ (n, masc)
espaço gerado
  Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ (n, fem)
panaceia

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ (adj, masc)
panamenho
  Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ (n, masc)
panamenho
  Persona que habita o és originària del Panamà.

pancreàtic /paŋ.kɾeˈa.tik/ (adj, masc)
pancreático

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ (n, masc)
panda

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ (n, fem)
pandeiro

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ (n, fem)
pandemia

pandèmic /panˈdɛ.mik/ (adj, masc)
pandémico

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ (adj, masc)
panegírico
  Pertanyent a l'oració homònima.

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ (n, masc)
panegírico
  Oració retòrica en alabança d'algú.
  lloança

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ (n, fem)
barata

panificar /pa.ni.fiˈka/ /pa.ni.fiˈkaɾ/ /pə.ni.fiˈka/ /pə.ni.fiˈka/ (v)
panificar

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ (n, fem)
uva passa
  Gra de raïm dessecat al sol.

pansit /panˈsit/ /pənˈsit/ (adj, masc)
murcho

pantagruèlic /pan.ta.ɣɾuˈɛ.ɫik/ /pən.tə.ɣɾuˈɛ.ɫik/ (adj, masc)
pantagruélico

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ (n, fem)
ecrã, tela
  (voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ (n, masc)
calças

panteix /panˈtaјʃ/ /pənˈtɛʃ/ (n, masc)
ofego

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ (v)
arfar

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ (n, masc)
panteão

pantà /panˈta/ /pənˈta/ (n, masc)
pântano

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
pantógrafo

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ (n, fem)
barriga
  Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ (n, masc)
panturrilha

pany (n, masc)
fechadura
  Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ (n, masc)
papa
  (religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ (n, fem)
borboleta, mariposa
  Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ (n, fem)
carrapato
  Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

papat /paˈpat/ /pəˈpat/ (n, masc)
papado

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ (n, masc)
papel
  Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
  rol, actuació

paper higiènic (n, masc)
papel higiénico, papel higiênico

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ (n, fem)
papelada

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ (n, fem)
papisa

papiament /pa.pi.aˈmen/ /pa.pi.aˈment/ /pə.pi.əˈmen/ /pə.pi.əˈment/ (n, masc)
papiamento

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ (n, fem)
papila

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ (n, masc)
papiro

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ (n, fem)
origâmi

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ (n, masc)
ceceio

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ (v)
cecear

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ (n, masc)
pacote
  Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ (n, masc)
paraquedismo

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ (n, fem)
parada
  Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ (n, masc)
paradigma

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ (n, fem)
paradoxo

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ (adj)
paradoxal

paradoxalment /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈmen/ /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðukˌsaɫˈmen/ (adv)
paradoxalmente

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ (n, masc)
paraíso, céu

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ (n, masc)
para-lama, guarda-lamas

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ (v)
parafrasear

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ (adj, masc)
paraguaio
  Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ (n, masc)
paraguaio
  Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ (n, masc)
guarda-chuva

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ (v)
entorpecer

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ (n, fem)
paralaxe

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ (adj, masc)
paralelo

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ (n, masc)
paralelogramo

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ (adj)
organização/força/exército paramilitar

paranimf /pa.ɾaˈniɱf/ /pə.ɾəˈniɱf/ (n, masc)
paraninfo
  Saló d'actes acadèmics en algunes universitats.

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ (n, fem)
paraplegia

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ (v)
parar
  Aturar una cosa perquè no avanci.

parar de (v)
parar de

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ (v)
parasitar

parasíntesi /ˌpa.ɾaˈsin.te.zi/ /ˌpa.ɾəˈsin.tə.zi/ (n, fem)
parassíntese

paratiroïdal /pa.ɾa.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾu.iˈðaɫ/ (adj)
paratireoide

paraula /paˈɾaw.ɫa/ (n, fem)
palavra, vocábulo
  Allò que es diu.

parc /ˈpark/ (n, masc)
parque
  Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
  Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic (n, masc)
parque temático

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ (n, masc)
parcial

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ (adv)
parcialmente

pardal /pərˈdaɫ/ (n, masc)
pardal
  (ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ (n, masc)
pai
  Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ (adj, masc)
parelho
  Dos semblants o iguals.
par
  (matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ (n, masc)
alguns
  (balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parell mínim (n, masc)
par mínimo

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ (n, fem)
casal
  Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
par
  (esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ (adj, masc)
pares
  Forma plural de parell.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
paremiologia

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ (n, masc)
pai-nosso

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ (adj)
parental

parenteral /pa.ɾen.teˈɾaɫ/ /pə.ɾən.təˈɾaɫ/ (adj)
parenteral

pareo /paˈɾe.o/ /paˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.u/ (n, masc)
canga

pares /ˈpa.ɾəs/ (n, masc)
pais
  Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ (n, fem)
parede
  Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ (v)
dar à luz

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ (adj, masc)
parisiense
  Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ (n, masc)
parisiense
  Persona que habita o és originària de París.

parkour /parˈkur/ (n, masc)
parkour, parcur

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ (n, fem)
fala

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ (n, masc)
parlamento
  Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ (adj, masc)
parlamentar
  Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ (adj)
falante

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ (v)
falar
  Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ (adj, masc)
parmesão
  Relatiu o pertanyent a Parma.

parmesà /paɾ.meˈza/ (n, masc)
parmesão
  Persona que habita o és originària de Parma.
  Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ (v)
parodiar

parpella /paɾˈpe.ʎa/ (n, fem)
pálpebra

parra /ˈpa.ra/ /ˈpa.rə/ (n, fem)
parra

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ (adj)
paroquial

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ (n, masc)
arrulho
  Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ (v)
arrulhar

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ (n, fem)
paróquia, freguesia

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ (n, fem)
parcimônia

part (n, fem)
parte
  Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part (n, masc)
parto
  Acte de donar a llum a un infant.

part interessada (n, fem)
parte interessada

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ (n, fem)
participação

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ (adj)
participante
  Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ (n, neut)
participante
  Individu que participa en alguna cosa.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ (adj)
específico

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ (v)
partir
  (intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ (adj, masc)
partisano
  Relatiu o pertanyent als partisans.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ (n, masc)
partisano
  Membre d'un grup guerriller organitzat contra una ocupació estrangera o contra l'autoritat constituïda.

partit /paɾˈtit/ (n, masc)
partido
  Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
partida
  (esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ (n, fem)
partitura

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ (n, fem)
partícula

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ (n, fem)
parábola

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ (n, masc)
parágrafo

paràlisi cerebral (n, fem)
paralisia cerebral

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ (n, masc)
parâmetro

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ (n, masc)
parasita
  Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ (n, masc)
parêntese

paròdia (n, masc)
paródia

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ (adj, masc)
parônimo

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ (n, masc)
parónimo

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ (n, fem)
parosmia

pas (n, masc)
passo
  Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ (n, masc)
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ (n, fem)
passo
  Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ (n, masc)
corredor
  Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ (n, masc)
passaporte

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ (v)
passar
  Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ (n, masc)
passado

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ (n, masc)
passatempo

passatge /paˈsa.d͡ʒe/ /pəˈsa.d͡ʒə/ (n, masc)
passagem
  Total dels passatgers d'un vehicle, en especial en les embarcacions.

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ (n, masc)
passageira
  Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ (n, masc)
caminhada
  Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ (v)
passear
  (transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ (n, masc)
passivo

passivament /paˌsi.vaˈment/ /paˌsi.βaˈmen/ /pəˌsi.vəˈmen/ /pəˌsi.vəˈment/ /pəˌsi.βəˈmen/ (adv)
passivamente

passivitat (n, fem)
passividade

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ (n, fem)
paixão, ardor

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ (n, fem)
massa

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ (n, fem)
cenoura
  Arrel comestible de la planta anterior.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ (n, fem)
amassadeira
  Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ (v)
pasteurizar

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ (n, fem)
pílula
  Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ (n, fem)
pastelaria

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ (n, masc)
pastiche

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ (n, masc)
pastor
  Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ (v)
pastar

pastís /pasˈtis/ (n, masc)
bolo
  Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ (n, fem)
batata

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ (n, fem)
patena, pátena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ (adj)
patente
  evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ (n, fem)
patente
  Llicència administrativa per a exercir una activitat.
  Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ (v)
patentear

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ (adj, masc)
paterno
  Relatiu al pare.
  De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ (n, masc)
pajem

pati /ˈpa.ti/ (n, masc)
pátio

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ (n, masc)
sofrimento

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ (v)
patinar
  (esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
patinagem

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ (n, masc)
trotineta, patinete

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ (v)
sofrer
  Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ (adj, masc)
patógeno

patologia /pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pa.to.ɫoˈʒi.a/ /pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
patologia

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ (n, masc)
patriarca

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ (n, masc)
patriarcado
  (sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ (n, masc)
património
  Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
  Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patriòticament /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈmen/ /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈment/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈmen/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈment/ (adv)
patrioticamente

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ (n, fem)
patrulha

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ (v)
patrulhar

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ (adj, masc)
patético

patí /paˈti/ /pəˈti/ (n, masc)
patim

patí de gel (n, masc)
patim de gelo

patí de rodes (n, masc)
patim

pau (n, fem)
paz
  Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ (n, fem)
pausa

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ (v)
pausar
  (intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
  (transitiu) Posar pausa.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ (n, masc)
pavilhão
  Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
  Edifici annex dedicat a un ús determinat.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ (n, masc)
pavimento

país /paˈis/ (n, masc)
país
  Unitat fisiogràfica o paisatgística.
  Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ (n, masc)
pavão, pavão real

pe /ˈpe/ (n, fem)
pê
  Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
portagem

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ (n, masc)
pimenta, pimenta-do-reino

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ (n, masc)
pimento, pimentão
  Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ (adj, masc)
pecador

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ (v)
pecar
  Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ (n, masc)
pecado

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ (adj)
esquisito

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ (n, masc)
pecíolo

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ (n, fem)
pedagogia

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ (n, masc)
pedal

pedaç /peˈðas/ (n, masc)
remendo
  Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ (n, masc)
pedestal

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ (n, masc)
pediatra

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ (n, fem)
pediatria

pedra /ˈpe.ðɾa/ (n, fem)
pedra
  Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ (n, masc)
moela
  Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ (n, fem)
pedreira

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ (v)
golpear
  Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ (n, masc)
peixe
  Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ (n, masc)
peixeiro

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ (v)
pelar, descascar

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ (v)
bater punheta

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ (n, masc)
peregrino
  Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ (n, masc)
pelicano

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ (n, fem)
pele
  Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ (n, masc)
peltre

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ (n, fem)
filme
  Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ (n, masc)
pênalti
  (esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
penalizar
  (esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ (adj)
pendente

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ (adj)
pendular

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ (n, masc)
arrependimento

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ (v)
arrepender-se

penell /peˈneʎ/ (n, masc)
cata-vento

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ (n, masc)
frieira

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ (n, fem)
penetração
  (voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ (v)
penetrar, introduzir-se

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ (n, masc)
penny

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ (n, fem)
penicilina

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ (n, masc)
pénis, pênis

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ (v)
enforcar
  Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
  Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ (n, masc)
pingente

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ (n, masc)
pensamento

pensament crític (n, masc)
pensamento crítico

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ (v)
pensar, refletir

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ (v)
pensionar

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ (n, fem)
albergue
  Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
  Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
  Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ (n, fem)
pauta

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ (v)
pentear
  Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ (n, masc)
falésia, penhasco

península /peˈnin.su.ɫa/ (n, fem)
península

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ (preposition)
a favor de

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ (preposition)
para

per casualitat /peɾ (adv)
por acaso

per exemple (adv)
por exemplo

per molts anys (Interjection)
feliz aniversário
  Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què (adv)
por que

per si de cas (adv)
por precaução

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ (n, fem)
pêra, pera

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ (n, fem)
perca

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ (n, masc)
craca, percebe

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ (v)
perceber
  Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
percentagem

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ (n, fem)
percepção

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ (v)
coar

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ (v)
percutir

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ (n, masc)
perdedor
  Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdiu /peɾˈðiw/ (n, fem)
perdiz

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ (v)
perdoar, desculpar
  Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ (v)
perder
  No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
  En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
  (esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ (n, masc)
perdão
  Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ (v)
peregrinar
  Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ (adj)
enjoado

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ (v)
aperfeiçoar

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ (n, masc)
perfeccionismo

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ (n, fem)
perfeição

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ (adv)
perfeitamente

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ (adj, masc)
perfeito
  Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ (n, masc)
perfeito

perfum /peɾˈfum/ (n, masc)
perfume

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ (n, fem)
perfusão

pergamí /pər.ɡəˈmi/ (n, masc)
pergaminho

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ (n, masc)
permafrost

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ (adj)
perecível

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ (adj, masc)
perifrástico

perill /peˈɾiʎ/ (n, masc)
perigo

perillosament /pe.ɾiˌʎo.zaˈmen/ /pe.ɾiˌʎo.zaˈment/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈmen/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈment/ (adv)
perigosamente

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ (adj, masc)
perigoso

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ (n, masc)
jornalismo, periodismo

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ (n, neut)
jornalista, periodista

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ (adj, masc)
jornalístico

periodísticament /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈmen/ /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈment/ /pə.ɾi.oˌðis.ti.kəˈment/ /pə.ɾi.uˌðis.ti.kəˈmen/ (adv)
jornalísticamente

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ (n, fem)
peripécia

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ (n, masc)
perito

peritoneal /pe.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.tu.neˈaɫ/ (adj)
peritoneal

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ (adj, masc)
periódico
  Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ (n, masc)
perjúrio

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ (n, fem)
pérola
  Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ (adj)
permanente

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ (adv)
permanentemente

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ (adj)
permeável

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ (v)
permitir, consentir

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ (v)
permutar
  Intercanviar de lloc dues coses.

pernil /pərˈniɫ/ (n, masc)
presunto, pernil
  (aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernil dolç (n, masc)
presunto de York

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ (v)
pernoitar

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ (adj)
perpendicular

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ (v)
perpetrar

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ (v)
perpetuar

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ (conjunction)
porque
  Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ (n, fem)
peruca

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ (adj)
persa
  Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ (n, neut)
persa
  Natural de Pèrsia.
  (només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ (n, fem)
perseguição

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ (v)
perseguir
  Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ (v)
perseverar

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ (n, fem)
persiana

persistentment /per.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈment/ /pər.sisˌtemˈmen/ /pəɾ.sisˌtemˈment/ (adv)
persistentemente

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ (v)
persistir

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ (n, fem)
persistência

persona /peɾˈso.na/ (n, fem)
pessoa

persona jurídica (n, fem)
pessoa moral

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ (adj)
pessoal
  Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat (n, fem)
personalidade
  Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
  Caracterització d'una persona.

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ (adv)
pessoalmente

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
personagem
  Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge no jugador (n, masc)
personagem não jogável

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
personificação

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ (v)
personificar

perspectiva de gènere (n, fem)
perspectiva de género

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ (v)
persuadir

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ (v)
pertencer
  Ésser alguna cosa propietat d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ (adj, masc)
peruano
  Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ (n, masc)
peruano
  Persona que habita o és originària del Perú.

perífrasi /peˈɾi.fɾa.zi/ /pəˈɾi.fɾə.zi/ (n, fem)
perífrase

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ (n, masc)
perímetro

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ (n, masc)
período
  Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ (n, masc)
peso
  (no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ (v)
pesar
  (transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ (adj, masc)
pesado

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ (n, fem)
pesca

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ (n, masc)
pescador
  Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ (v)
pescar
  Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ (n, masc)
presépio

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ (n, fem)
peseta
  Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ (n, masc)
beliscada
  Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
  Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
  Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ (v)
beliscar
  Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ (n, fem)
cócegas

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ (n, masc)
pessimismo

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ (adj)
pessimista
  Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ (n, fem)
peste, peste bubónica

pestanya /pesˈta.ɲa/ (n, fem)
pestana, cílio
  Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ (n, masc)
tranca

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ (n, masc)
peido
  Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ (n, fem)
petanca

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ (v)
peidar
  (pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ (n, masc)
traque
  Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ (n, fem)
petição

petit /peˈtit/ (adj, masc)
pequeno
  De poca grandària, volum o alçada.

petitesa /pe.tiˈte.za/ /pə.tiˈtə.zə/ /pə.tiˈtɛ.zə/ (n, fem)
pequenez

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ (n, fem)
impressão, pegada

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ (n, masc)
petricor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ (v)
petrificar
  Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
  (pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
  (figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ (n, masc)
petróleo
  Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ (n, masc)
petroleiro
  Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ (n, fem)
concha
  La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ (n, masc)
beijo

peu (n, masc)
pé
  Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ (n, fem)
peça

peó /peˈo/ (n, masc)
peão
  (escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
infante
  (històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ (n, fem)
casco, pata

pi (n, fem)
pi
  Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi (n, masc)
pinheiro, pinho
  (botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ (n, neut)
pianista

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ (n, masc)
piano
  Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua (n, masc)
piano de cauda

piano de maneta (n, masc)
realejo

pic /ˈpik/ (n, masc)
pico
  Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ (n, fem)
pia batismal
  Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
  Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
  aigüera
  (jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
  Pic, cim d'una muntanya.
espada, pia batismal
  (jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ (n, fem)
picada
  Acció i efecte de picar.
  Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ (adj)
picante
  Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ (n, masc)
canteiro
  Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ (v)
banquetear-se
  Menjar poc, menjar fora dels àpats.

picassià /pi.ka.siˈa/ /pi.kə.siˈa/ (adj, masc)
picassiano
  Corresponent o pertanyent a Picasso o a la seva obra.

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ (v)
mendigar

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ (adj, masc)
piemontês
  Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ (n, masc)
piemontês
  Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ (n, fem)
piedade

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ (n, fem)
sarda

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ (n, masc)
pigmento

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ (v)
pigmentar

pila /ˈpi.ɫa/ (n, fem)
pilha
  Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ (n, neut)
pilar
  Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ (n, neut)
piloto
  Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ (n, fem)
bola
  Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ (v)
pilotar

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ (n, masc)
pináculo

pineda /piˈne.ða/ (n, fem)
pinhal, pinheiral

pingüí (n, masc)
pinguim, pingüim

pinsà (n, masc)
tentilhão

pinta /ˈpin.ta/ (n, fem)
pente
  Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ (n, masc)
batom

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ (v)
pintar
  Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ (n, masc)
pintor, pintora

pintura /pinˈtu.ɾa/ (n, fem)
tinta, pintura
  Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ (n, fem)
pinha
  Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
  Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical (n, fem)
ananás

pinyol /piˈɲɔɫ/ (n, masc)
caroço

pinyó (n, masc)
gablete
  Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell (n, masc)
pincel

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ (v)
pincelar

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ (n, fem)
cachimbo
  Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ (n, fem)
pira

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ (n, fem)
piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ (adj)
corsário, pirata
  Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ (n, neut)
pirata, corsário
  Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ (v)
piratear
  Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
  Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ (adj)
pirenaico

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ (n, fem)
piromania

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ (n, fem)
pirotecnia

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ (n, fem)
pirâmide

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ (n, masc)
piromaníaco

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ (n, fem)
cerâmica
  Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ (n, fem)
piscina
  Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ (v)
roubar

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ (n, fem)
lousa, quadro
  Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ (n, fem)
dica, pista
  Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
pista
  Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de gel (n, fem)
pista de gelo

pista de joc (n, fem)
quadra

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ (n, fem)
pistola

pit (n, masc)
peito, seio
  Tòrax humà.
peito, colo
  Part exterior del tòrax humà.
seio, peito
  Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ (n, masc)
babador
  Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ (adj)
pior
  De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
  El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pitral /piˈtɾaɫ/ (n, masc)
arreio
  Accessori de l’arreu del cavall cenyit al pit.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ (v)
piar

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ (v)
girar

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ (v)
mijar
  (col·loquial) orinar

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ (n, neut)
garanhão de escritório
  (ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pixelar /pik.seˈɫa/ /pik.seˈɫaɾ/ /pik.səˈɫa/ (v)
pixelizar
  Generar una imatge o transformar-la totalment o parcialment de manera que els píxels es facin perceptibles i redueixin el detall d'allò que haurien de mostrar.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ (n, fem)
pizza

pió (n, masc)
píon, pião

pla (adj, masc)
plano
  Llis, sense elevacions.

pla (n, masc)
planície
  Zona geogràfica sense grans elevacions.
plano
  Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ (n, fem)
placenta

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ (n, masc)
prazer
  Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ (n, fem)
praga

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ (n, masc)
plágio

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ (v)
plagiar

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ (n, fem)
planície
  Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
linguado
  (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal (n, fem)
planície abissal

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ (v)
planar
  Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
  Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ (v)
planear
  (transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ (n, masc)
planeta

planetari (n, masc)
planetário

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
planeamento

planta (n, fem)
planta, vegetal
  Vegetal herbaci.
piso
  Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu (n, fem)
planta do pé

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ (v)
plantar
  Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
dar um bolo
  (col·loquial) Deixar, abandonar.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
plantago

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ (n, fem)
ferro, ferro de engomar
  Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu (n, fem)
snowboard

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ (v)
passar, passar a ferro

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ (n, fem)
plaqueta

plat (n, masc)
prato
  Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
  Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat suspès (n, masc)
prato suspenso

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ (n, fem)
plataforma
  Superfície plana, horitzontal i elevada.
  (figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ (n, fem)
praia

platí /pɫəˈti/ (n, masc)
platina

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ (adj, masc)
platónico

plaça /ˈpɫa.sə/ (n, fem)
praça

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ (adj, masc)
cheio, pleno
  Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ (n, fem)
plebe

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ (n, fem)
pleura

plom (n, masc)
chumbo

ploma /ˈpɫo.ma/ (n, fem)
pluma, pena
  Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ (n, masc)
espanador
  Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ (n, masc)
choro

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ (n, neut)
chorão

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ (v)
chorar

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ (v)
chover
  Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ (idiom)
chover a cântaros, chover a potes

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ (n, fem)
chuva

pluja d'idees (n, fem)
brainstorm

plural (adj)
plural
  Que denota més d’un.

plural (n, masc)
plural
  Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

pluricel·lular /pɫu.ɾi.se.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.sə.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ (adj)
pluricelular

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ (n, masc)
mais-que-perfeito

plutoni (n, masc)
plutónio

plàstic (n, masc)
plástico
  Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ (n, masc)
plátano

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
pneumologia

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ (n, fem)
pneumonia
  Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ (n, masc)
jarra
  (septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ (n, fem)
população
  Conjunt de gent residint a una zona.
  (estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ (v)
povoar

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ (n, masc)
povo
  Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
aldeia
  (castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ (adj, masc)
pobre, coitado
  Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ (n, masc)
pobre
  Persona sense recursos per viure.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ (n, fem)
pobreza
  Manca de diners o recursos.

pobresa energètica (n, fem)
pobreza energética

poc (adj, masc)
pauco
  En quantitat escassa.

poc (adv)
pauco
  De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ (n, fem)
poção

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ (v)
podar

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ (v)
poder
  Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ (adj, masc)
poderoso

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ (n, masc)
pódio

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ (v)
putrefazer

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ (n, masc)
poema, poesia

poemari /po.eˈma.ɾi/ /po.əˈma.ɾi/ /pu.əˈma.ɾi/ (n, masc)
poemário

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ (n, fem)
poesia

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ (n, neut)
poeta, poetisa

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ (n, masc)
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ (n, masc)
pólo

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ (n, fem)
polaina
  Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polar /poˈɫa/ /poˈɫaɾ/ /puˈɫa/ /puˈɫar/ (adj)
polar
  Relatiu o pertanyent a un pol o als pols.

polaritzar /po.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.ɫa.ɾiˈza/ /po.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ (v)
polarizar

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ (n, fem)
polca

poliamor /ˌpɔ.ɫi.aˈmoɾ/ /ˌpɔ.ɫi.əˈmor/ (n, masc)
poliamor

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ (n, fem)
polícia
  Cos de seguretat civil.

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ (n, fem)
polifonia

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ (adj, masc)
multilíngue

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ (n, masc)
polimorfismo
  Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ (adj, masc)
polinésio
  Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ (n, masc)
polinésio
  Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
  Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
  (només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ (v)
polir
  Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
  Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
  Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ (n, fem)
polissemia

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ (n, masc)
politeísmo

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ (adj)
politeísta

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ (v)
politizar

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ (n, fem)
roldana

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ (adj, masc)
poliédrico
  (geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ (n, masc)
piolho
  Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ (n, fem)
franga
  Gallina jove.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ (n, masc)
choupo

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ (n, masc)
frango

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ (n, masc)
pintinho, pintainho

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ (v)
parir

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ (adj, masc)
piolhento

polo /ˈpo.ɫo/ /ˈpo.ɫu/ (n, masc)
picolé
  Esport que es juga a cavall, consistent a fer passar una pilota sota un petit arc de metall, impulsada pel cop d'una maça.
  Samarreta o jersei de punt i coll camiser.
  Tros de gel amb gust de fruita, incrustat en un bastonet.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ (n, masc)
polónio

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ (adj, masc)
polaco
  Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ (n, masc)
polaco, polonês
  Habitant de Polònia.
  (masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols (n, fem)
pó, poeira
  Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols (n, masc)
pulso
  Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre (n, masc)
cavalete
  Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
  Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ (n, fem)
poltrona
  Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ (n, masc)
polegar

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ (n, masc)
pólen

pol·linitzar /po.ɫi.niˈd͡za/ /po.ɫi.niˈza/ /poɫ.ɫi.niˈd͡za/ /poɫ.ɫi.niˈzaɾ/ /pu.ɫi.niˈd͡za/ /puɫ.ɫi.niˈd͡za/ (v)
polinizar

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ (adj, masc)
polémico

polígon (n, masc)
polígono
  Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ (n, masc)
político
  Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ (n, fem)
política
  En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ (adv)
politicamente

pom /ˈpom/ (n, masc)
ramalhete
  Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
maçaneta
  Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ (n, fem)
maçã

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ (n, fem)
pomada
  Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ (n, fem)
macieira

pomes amb peres (n, fem)
misturar alhos com bugalhos

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ (n, fem)
pompa

pomposament /pomˌpo.zaˈmen/ /pomˌpo.zaˈment/ /pomˌpo.zəˈment/ /pumˌpo.zəˈmen/ (adv)
pomposamente

pompositat /pom.po.ziˈtat/ /pum.pu.ziˈtat/ (n, fem)
pomposidade

pompós /pomˈpos/ /pumˈpos/ (adj, masc)
pomposo

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ (v)
pôr
  Expulsar els ous, una au o animal ovípar.

poni /ˈpɔ.ni/ (n, masc)
pônei

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ (n, masc)
ponte
  Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
  (billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponx /ˈpoɲʃ/ (n, masc)
ponche

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ (n, masc)
poncho

pop (n, masc)
polvo
  Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ (n, fem)
popa
  (nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
  Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ (adj)
popular

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ (n, fem)
popularidade

popularitzar /po.pu.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.pu.ɫa.ɾiˈza/ /po.pu.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ (v)
popularizar

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ (adv)
popularmente

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ (n, fem)
medo, temor

porc (n, masc)
porco
  Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
  Brut, poc polit, que taca.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ (n, fem)
porcelana

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ (n, fem)
porção

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
pornografia

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
pornográfico

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
pornógrafo

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ (n, fem)
púrpura
  Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
  Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ (n, masc)
púrpura
  Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ (n, masc)
alho-porró, alho-porro
  Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
charro
  (argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ (n, masc)
porto, porta
  Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ (n, fem)
porta
  Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
  Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
  (futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ (n, masc)
porta-aviões

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
portabilidade

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ (n, fem)
capa
  Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ (n, masc)
portal
  Porta principal més gran.
  Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ (v)
vestir
  Vestir una roba concreta.
levar
  Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ (n, masc)
guarda-redes, goleiro
  (esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ (n, fem)
baliza

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ (adj, masc)
porto-riquenho

portolà /poɾ.toˈɫa/ /pur.tuˈɫa/ (n, masc)
portulano

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ (adj, masc)
português
  Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ (n, masc)
português
  Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ (adj, masc)
poroso

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ (v)
pôr
  Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició (n, fem)
posição

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ (adj)
positivo
  Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ (adv)
positivamente

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ (n, masc)
positivismo

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ (n, masc)
pósitron

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ (v)
adiar

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ (v)
possuir, ter
  Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ (adj, masc)
possessivo

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ (n, fem)
posse
  Acció de posseir, controlar o ocupar.
  Allò que es posseeix.
  (especialment mallorquí) Terreny de conreu amb casa a la mateixa finca.
  Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
  (esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
possibilidade

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ (adj)
possível
  Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ (n, masc)
possível
  Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ (adv)
possivelmente

post de planxar (n, fem)
tábua de passar roupa

postergar /pos.terˈɣa/ /pos.teɾˈɣa/ /pos.teɾˈɣaɾ/ /pos.təɾˈɣa/ /pus.tərˈɡa/ /pus.tərˈɣa/ (v)
postergar

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ (n, fem)
sobremesa
  (no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

postulat (n, masc)
postulado

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ (n, fem)
perna
  Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ (n, masc)
potássio

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ (adj)
potencial
  Relatiu o pertanyent a la potència.
  Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ (n, masc)
potencial
  Potència o capacitat de provocar un resultat.
  (física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ (n, fem)
poterna

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ (adv)
talvez, quiçá

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ (n, fem)
potência

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ (n, masc)
poço
  Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

poèticament /poˌɛ.ti.kaˈmen/ /poˌɛ.ti.kaˈment/ /poˌɛ.ti.kəˈment/ /puˌɛ.ti.kəˈmen/ (adv)
poeticamente

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ (n, masc)
praseodímio

prat /ˈpɾat/ (n, masc)
prado

precaritzar /pɾe.ka.ɾiˈd͡za/ /pɾe.ka.ɾiˈza/ /pɾe.ka.ɾiˈzaɾ/ /pɾə.kə.ɾiˈd͡za/ (v)
precarizar

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ (v)
anteceder, preceder

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ (n, masc)
preceito

preciosíssim /pɾe.si.oˈzi.sim/ /pɾə.si.oˈzi.sim/ /pɾə.si.uˈzi.sim/ (adj, masc)
preciosíssimo

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ (n, masc)
precipício

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ (n, fem)
precipitação

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ (adv)
exatamente

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ (n, fem)
precisão

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ (adj, masc)
precioso

precoç /pɾeˈkos/ (adj)
precoce

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ (adj, masc)
preciso
  Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ (n, masc)
pregador
  Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ (n, masc)
predicamento
  (filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ (v)
predicar

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ (n, masc)
predicado

predicció (n, fem)
predição

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ (v)
predizer

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ (adv)
de preferência

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ (v)
preferir

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
preferência

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ (n, masc)
prefixo
  En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ (v)
rezar
  (intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ (adj, masc)
fundo
  Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ (v)
proclamar

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ (n, fem)
pregunta, pergunta
  Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ (v)
perguntar

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ (n, fem)
oração

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
pré-história

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ (n, masc)
prêmio, prémio

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ (v)
premiar

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ (n, fem)
premonição

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ (n, fem)
imprensa, prensa
  Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsa rosa (n, fem)
imprensa rosa

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ (v)
agarrar
  (transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ (v)
emprenhar, engravidar

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ (n, fem)
preocupação
  Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ (n, fem)
preparação
  Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ (v)
preparar
  Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
preposição

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ (n, fem)
prerrogativa
  Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
barragem
  Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions (n, fem)
tomada de decisão

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
presbitério

prescindible /pɾe.sinˈdi.bɫe/ /pɾe.sinˈdi.βɫe/ /pɾe.sinˈdib.bɫe/ /pɾə.sinˈdi.βɫə/ /pɾə.sinˈdib.bɫə/ /pɾəs.sinˈdib.bɫə/ (adj)
dispensável

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ (v)
prescrever
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ (adj)
presente
  Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ (n, masc)
presente
  Moment actual.
  Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ (n, fem)
apresentação

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ (v)
apresentar
  Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
  Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ (adj, masc)
preservativo
  Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ (n, masc)
preservativo
  Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ (adj)
presidencial

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ (n, masc)
presidente

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ (v)
presidir

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
presidência

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ (n, masc)
presidiário
  Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ (n, fem)
pressa

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ (n, masc)
pressentimento

pressentir /pɾe.senˈti/ /pɾe.senˈtiɾ/ /pɾə.sənˈti/ (v)
pressentir

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ (n, fem)
pressão
  Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ (n, masc)
orçamento

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ (v)
financiar

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ (adj, masc)
orçamentário

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ (v)
emprestar
  Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ (n, fem)
estante

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ (n, masc)
prestígio

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ (adj, masc)
prestigioso

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ (v)
gabar
  Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
presumir
  Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presumpció /pɾe.zum.siˈo/ /pɾə.zum.siˈo/ (n, fem)
presunção

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ (n, fem)
presença

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ (n, fem)
prisão

pretensiosament /pɾe.ten.siˌo.zaˈmen/ /pɾe.ten.siˌo.zaˈment/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈmen/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈment/ (adv)
pretensiosamente

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ (n, masc)
pretor

preu (n, masc)
preço
  Valor acordat entre venedor i comprador.

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ (n, fem)
prevalência

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ (n, fem)
prevenção

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ (v)
prever

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ (n, fem)
previsão

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ (n, masc)
priapismo

prim /ˈpɾim/ (adj, masc)
magro, tênue
  Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ (n, fem)
prêmio
  Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.

primari /pɾiˈma.ɾi/ (adj, masc)
primário

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ (n, fem)
primavera
  Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ (adj)
primaveral

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ (adj, masc)
primeiro
  El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ (number)
primeiro
  (ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona (n, fem)
primeira pessoa

primerenc /pɾi.meˈɾeŋ/ /pɾi.meˈɾeŋk/ /pɾi.məˈɾəŋk/ /pɾi.məˈɾɛŋ/ /pɾi.məˈɾɛŋk/ (adj, masc)
antecipado
  Que neix, madura o actua abans del temps normal.

primitiu /pɾi.miˈtiw/ (adj, masc)
primitiva

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ (n, masc)
primogênito

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ (n, fem)
princesa

principal (adj)
principal
  El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ (adv)
principalmente

principat /pɾin.siˈpat/ (n, masc)
principado

principi (n, masc)
princípio
  començament
  Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ (n, masc)
prior

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ (n, masc)
priorado
  Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
  Districte en què té jurisdicció el prior.

prioritzar /pɾi.o.ɾiˈd͡za/ /pɾi.o.ɾiˈza/ /pɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /pɾi.u.ɾiˈd͡za/ (v)
priorizar
  Fer que alguna cosa tingui una alta prioritat.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ (n, masc)
binóculo

privadament /pɾiˌva.ðaˈment/ /pɾiˌva.ðəˈmen/ /pɾiˌva.ðəˈment/ /pɾiˌβa.ðaˈmen/ /pɾiˌβa.ðəˈmen/ (adv)
privadamente

privat (adj, masc)
privado, particular
  No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ (n, masc)
privilégio

pro /ˈpɾo/ (n, masc)
pró
  L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ (preposition)
pró
  A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ (n, fem)
proa

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ (adj)
provável

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ (adv)
provavelmente

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ (n, fem)
probidade

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ (n, masc)
problema

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ (n, masc)
procedimento
  Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

procedir /pɾo.seˈði/ /pɾo.seˈðiɾ/ /pɾo.səˈði/ /pɾu.səˈði/ (v)
proceder
  Continuar amb un procediment fins a la seva execució final.
  Venir d'un lloc on s'havia originat.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
procedência
  Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processar /pɾo.seˈsa/ /pɾo.seˈsaɾ/ /pɾu.səˈsa/ (v)
processar

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ (n, fem)
procissão

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ (n, fem)
proclamação

proclamar /pɾo.klaˈma/ /pɾo.klaˈmaɾ/ /pɾu.kləˈma/ (v)
proclamar

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ (n, fem)
procrastinação

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ (v)
procrastinar

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ (n, masc)
processo
  Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
  causa judicial
  Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ (n, masc)
procônsul

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ (n, masc)
prodígio

producció (n, fem)
produção

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ (n, masc)
produto

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ (adj, masc)
produtivo

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ (adj, masc)
produtor
  Que produeix alguna cosa.

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ (n, masc)
produtor
  Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ (v)
produzir
  Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

proer /pɾoˈe/ /pɾoˈeɾ/ /pɾuˈe/ (n, masc)
proeiro

proesa /pɾoˈe.za/ /pɾoˈə.zə/ /pɾuˈɛ.zə/ (n, fem)
proeza

profanar /pɾo.faˈna/ /pɾo.faˈnaɾ/ /pɾo.fəˈna/ /pɾu.fəˈna/ (v)
profanar

proferir /pɾo.feˈɾi/ /pɾo.feˈɾiɾ/ /pɾo.fəˈɾi/ /pɾu.fəˈɾi/ (v)
proferir

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ (adj)
profissional
  Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ (n, neut)
profissional
  Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ (n, fem)
profissão

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ (n, masc)
professor
  Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
  Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ (n, neut)
profeta, profetisa

profetitzar /pɾo.fe.tiˈd͡za/ /pɾo.fe.tiˈza/ /pɾo.fe.tiˈzaɾ/ /pɾo.fə.tiˈd͡za/ /pɾu.fə.tiˈd͡za/ (v)
profetizar

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ (n, masc)
lucro

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ (adj, masc)
fundo, profundo
  Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ (n, fem)
profundidade
  Qualitat de ser profund.

progenitor /pɾo.d͡ʒe.niˈtoɾ/ /pɾo.ʒe.niˈto/ /pɾo.ʒə.niˈto/ /pɾu.ʒə.niˈto/ (n, masc)
progenitor

progenitura /pɾo.d͡ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒə.niˈtu.ɾə/ /pɾu.ʒə.niˈtu.ɾə/ (n, fem)
progenitura

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ (n, masc)
programa
  Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
  Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
  Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ (n, fem)
programação

programació orientada a objectes (n, fem)
programação orientada a objetos

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ (v)
programar

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ (n, masc)
programa

progressivament /pɾo.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /pɾo.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /pɾo.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /pɾu.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /pɾu.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ (adv)
progressivamente

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
progressão

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ (n, fem)
proibição

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ (v)
proibir

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ (n, masc)
projeto
  Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ (n, masc)
projéctil, projétil

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ (n, masc)
projetor

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ (v)
prolongar

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ (adj, masc)
frutífero

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ (n, fem)
promessa

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ (n, fem)
promessa

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ (n, masc)
promécio

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ (v)
prometer

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ (adj, masc)
promíscuo

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ (n, masc)
promoção
  Acció de promocionar o de promoure.
  Conjunt de persones promogudes a un grau superior.
  (esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ (v)
promulgar

pronosticar /pɾo.nos.tiˈka/ /pɾo.nos.tiˈkaɾ/ /pɾu.nus.tiˈka/ (v)
prognosticar

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ (n, fem)
pronúncia

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ (adj, masc)
esdrúxulo

propi /ˈpɾɔ.pi/ (adj, masc)
próprio
  Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ (n, masc)
dono

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ (adj)
proporcional

proporcionalment /pɾo.por.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈment/ /pɾu.pur.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
proporcionalmente

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ (n, fem)
proporção

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ (v)
propor
  Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposició /pɾo.po.zi.siˈo/ /pɾu.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
proposição
  Acció de proposar.
  (filologia, filosofia) Enunciat d’un judici amb valor lògic.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ (n, fem)
proposta

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ (n, masc)
propósito

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ (n, fem)
prosa

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ (n, masc)
proselitismo

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ (v)
prosperar

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ (n, fem)
prosperidade

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ (n, fem)
prostatite

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
prostituição

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ (v)
prostituir

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ (n, fem)
prostituta

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ (n, masc)
prosélito

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ (n, fem)
prosódia

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ (n, neut)
protagonista

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ (v)
estrelar

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ (n, fem)
protecção, proteção
  Acció o efecte de protegir.
  (esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ (n, masc)
protetor
  Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ (n, masc)
protetorado

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ (v)
proteger
  Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ (n, fem)
protesta

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ (v)
protestar
  (intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ (n, masc)
proteu
  Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ (n, fem)
proteína

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ (n, masc)
protactínio

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ (n, masc)
protocolo

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ (n, masc)
protótipo

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ (n, masc)
próton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ (adv)
o suficiente

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ (n, fem)
prova
  Acció de provar.
  assaig
teste
  examen, control, test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ (v)
provar
  Fer examen i experiment de les qualitats.
  Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ (v)
prover

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ (adj)
provençal
  Relatiu o pertanyent a la Provença.
  Relatiu o pertanyent a la llengua provençal.

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ (n, neut)
provençal
  Persona que habita o és originària de la Provença.
  (masculí, singular) Dialecte de l'occità parlat principalment a la Provença.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ (n, masc)
provérbio

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ (adj, masc)
fornecedor

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ (adj)
provincial

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ (v)
provocar
  Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ (n, fem)
província

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ (n, fem)
proximidade
  Qualitat d'allò que és pròxim.

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ (n, masc)
próximo

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ (adj)
prudente

pruna (n, fem)
ameixa

pràctic /ˈpɾak.tik/ (adj, masc)
prático
  Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ (n, fem)
prática
  Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ (v)
pressionar

préssec (n, masc)
pêssego

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ (n, masc)
empréstimo

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ (n, masc)
príncipe
  Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ (adj, masc)
próspero
  Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ (n, fem)
próstata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ (n, fem)
prótese
  Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
  (lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ (adj, masc)
próximo

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
pseudociência

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ (n, masc)
pseudônimo
  Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ (n, fem)
psi

psicoanàlisi (n, fem)
psicanálise

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
psicologia

psicometria (n, fem)
psicometria

psicomotricitat (n, fem)
psicomotricidade
  Domini dels moviments corporals i de les funcions motores en general, dirigides pel sistema nerviós.

psicopatologia (n, fem)
psicopatologia

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ (n, fem)
psicose

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ (n, fem)
psicoterapia

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ (n, masc)
psicólogo

psicòpata (n, neut)
psicopata

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ (n, fem)
psique

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ (n, masc)
psiquiatra

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ (n, fem)
psiquiatria

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
publicação

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ (v)
publicar

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ (adj)
fedorento
  Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ (v)
feder
  Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ (n, fem)
fedor
  Mala olor, olor desagradable.

puig /ˈput͡ʃ/ (n, masc)
pico

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ (v)
subir
  Entrar en un vehicle.
  Augmentar de nivell.
  Anar creixent.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ (adj)
pulmonar

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ (n, fem)
pneumonia
  Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó (n, masc)
pulmão

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ (n, fem)
pulso

pul·lular /pu.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫaɾ/ (v)
pulular

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ (n, masc)
ponto
  Signe de puntuació que separa frases.
  Grau d'una escala de qualificació.
  Recompenses en el joc.

punt directe (n, masc)
ace

punt volat (n, masc)
ponto mediano
  Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)

punta /ˈpun.ta/ (n, fem)
ponta
  Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
pontuação
  Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ (adj)
pontual
  Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
pontualidade

puntuar /pun.tuˈa/ /pun.tuˈaɾ/ (v)
pontuar
  Posar punts i altres signes ortogràfics en un text.
corrigir
  Qualificar un exercici, un treball o un examen amb una puntuació.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ (n, masc)
furador

puny (n, masc)
punho
  En una peça de vestir, part final i diferenciada d'una màniga que es troba sobre el canell o a prop.

punyada /puˈɲa.ða/ /puˈɲa.ðə/ (n, fem)
soco

punyal /puˈɲaɫ/ (n, masc)
punhal

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ (n, fem)
punhalada

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ (n, fem)
pupila
  Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ (n)
poupa

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ (adj, masc)
puro

puré /puˈɾe/ (n, masc)
puré

pus /ˈpus/ (n, masc)
pus

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ (n, fem)
puta

puça /ˈpu.sa/ (n, fem)
pulga
  Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ (n, fem)
página

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ (adj, masc)
pálido

pàmpol /ˈpam.poɫ/ /ˈpam.puɫ/ (n, masc)
peixe-piloto
  (peixos) Peix teleosti de la família dels caràngids (Naucrates ductor).

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ (n, masc)
pâncreas

pànic (n, masc)
pânico

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ (n, fem)
pátina

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ (n, fem)
pátria

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ (n, masc)
pelo
  Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ (adj, masc)
ruivo

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ (n, masc)
sedimento
  Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ (n, masc)
pêndulo

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ (n, fem)
perda

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ (n, masc)
ervilha

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ (n, masc)
pétala

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ (n, fem)
abeto vermelho

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ (n, fem)
pílula

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ (n, masc)
piercing

pírric /ˈpi.rik/ (adj, masc)
pírrico

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ (n, masc)
pixel

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ (n, masc)
pólipo
  (medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòrtic /ˈpɔr.tik/ (n, masc)
pórtico

pòrtland /ˈpɔr.ɫan/ /ˈpɔr.ɫən/ /ˈpɔɾ.ɫan/ /ˈpɔɾ.ɫant/ /ˈpɔɾ.ɫənt/ (n, masc)
cimento Portland

pòstum /ˈpɔs.tum/ (adj, masc)
póstumo

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ (n, fem)
pólvora
  Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ (adj, masc)
público
  Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ (n, masc)
público
  Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ (adv)
publicamente

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ (n, masc)
caderno
  Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ (adj, masc)
quadrado
  Que té la forma d'un quadrat.
  (aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ (n, masc)
quadrado
  (geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ (n, masc)
tetravô

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ (n, masc)
quadro
  Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈβo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ (n, fem)
sobrinha-trineta

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ (n, masc)
sobrinho-trineto

quadrinét /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ (n, masc)
tetraneto

quadrinéta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ (n, fem)
tetraneta

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ (n, masc)
tio-trisavô

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ (n, fem)
tia-trisavó

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ (v)
quadruplicar

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ (n, fem)
tetravó

qualificar /kwa.ɫi.fiˈka/ /kwa.ɫi.fiˈkaɾ/ /kwə.ɫi.fiˈka/ (v)
qualificar

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ (n, fem)
qualidade

quall /ˈkwaʎ/ (n, masc)
coalho
  Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ (v)
coalhar

quan /ˈkon/ (adv)
quando
  En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin (adv)
quando os porcos voarem

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ (adj)
quanto
  (seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ (n, fem)
quantidade

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ (adj, masc)
quantitativo

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ (n, masc)
quarenta
  (tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ (number)
quarenta

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ (number)
quarenta

quaranta-cinquè /kwaˌɾan.ta.siŋˈke/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkə/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ (number)
quadragésimo-quinto

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ (number)
quarenta, quarenta e dois

quaranta-dosè /kwaˌɾan.ta.ðoˈze/ /kwəˌɾan.tə.ðoˈzə/ /kwəˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
quadragésimo-segundo

quaranta-dues /kwaˌɾan.taˈðu.es/ /kwəˌɾan.təˈðu.əs/ (number)
quarenta
  Forma femenina de quaranta-dos.

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ (number)
quarenta

quaranta-novè /kwaˌɾan.ta.noˈve/ /kwaˌɾan.ta.noˈβe/ /kwəˌɾan.tə.noˈvə/ /kwəˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /kwəˌɾan.tə.nuˈβɛ/ (number)
quadragésimo-nono

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ (number)
quarenta, quarenta e quatro

quaranta-quatrè /kwaˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
quadragésimo-quarto

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ (number)
quarenta

quaranta-setè /kwaˌɾan.ta.seˈte/ /kwəˌɾan.tə.səˈtə/ /kwəˌɾan.tə.səˈtɛ/ (number)
quadragésimo-sétimo

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ (number)
quarenta

quaranta-sisè /kwaˌɾan.ta.siˈze/ /kwəˌɾan.tə.siˈzə/ /kwəˌɾan.tə.siˈzɛ/ (number)
quadragésimo-sexto

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ (number)
quarenta, quarenta e três

quaranta-tresè /kwaˌɾan.ta.tɾeˈze/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
quadragésimo-terceiro

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ (number)
quarenta

quaranta-una /kwaˌɾan.taˈu.na/ /kwəˌɾan.təˈu.nə/ (number)
quarenta
  Forma femenina de quaranta-un.

quaranta-unè /kwaˌɾan.ta.uˈne/ /kwəˌɾan.tə.uˈnə/ /kwəˌɾan.tə.uˈnɛ/ (number)
quadragésimo-primeiro

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ (number)
quarenta

quaranta-vuitè /kwaˌɾan.ta.vujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βwiˈte/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtə/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /kwəˌɾan.tə.βujˈtɛ/ (number)
quadragésimo-oitavo

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ (n, fem)
quarentena

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ (v)
quarentenar

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ (number)
quadragésimo

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ (n, fem)
quaresma

quark /ˈkwark/ (n, masc)
quark

quart (number)
quarta
  (ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ (number)
quatro

quatre-centes /ˌkwa.tɾeˈsen.tes/ /ˌkwa.tɾəˈsen.təs/ (number)
quatrocentas
  Forma femenina de quatre-cents.

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ (number)
quatrocentos

que /ke/ (conjunction)
que
  Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ (v)
encontrar
  Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ (n, masc)
kefir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ (n, fem)
queixa

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ (n, masc)
molar

queixal del seny (n, masc)
siso, dente do siso

qui /ˈki/ (pronoun)
quem

quiet /kiˈet/ (adj, masc)
imóvel

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ (n, fem)
quilha

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ (n, masc)
quilo
  (col·loquial) quilogram
  (col·loquial) Un milió d'unitats monetàries, normalment euros.

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ (n, masc)
quilograma

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ (n, masc)
quilómetro

quim /ˈkim/ (n, masc)
quimo

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ (n, fem)
quimera
  Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ (n, masc)
quinina

quinqué /kiŋˈke/ (n, masc)
lâmpada de Argand

quintacolumnista /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.ta/ /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.te/ /ˌkin.tə.ko.ɫumˈnis.tə/ /ˌkin.tə.ku.ɫumˈnis.tə/ (n, neut)
quinta-colunista

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ (n, masc)
quintal
  Pes equivalent a cent lliures.

quintuplicar /kin.tu.pɫiˈka/ /kin.tu.pɫiˈkaɾ/ (v)
quintuplicar

quinze /ˈkin.ze/ (n, masc)
quinze
  (tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ (number)
quinze

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ (number)
décimo-quinto

quiosc /kiˈɔsk/ (n, masc)
barraca

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ (Interjection)
cocorocó

quiral /kiˈɾaɫ/ (adj)
quiral

quitrà (n, masc)
alcatrão

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ (adj, masc)
quixotesco
  Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual (n, masc)
quociente de inteligência

quotidià (adj, masc)
cotidiano

quàntum /ˈkwan.tum/ (n, masc)
quantum

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ (pronoun)
o que
  Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ (adj, masc)
químico
  Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ (n, fem)
química
  Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
  Forma femenina de químic.

químicament /ˌki.mi.kaˈmen/ /ˌki.mi.kaˈment/ /ˌki.mi.kəˈmen/ /ˌki.mi.kəˈment/ (adv)
quimicamente

químio /ˈki.mi.o/ (n, fem)
químio

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ (n, masc)
quíchua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ (n, masc)
quórum

qüestionable /kwes.ti.oˈna.bɫe/ /kwes.ti.oˈna.βɫe/ /kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ (adj)
questionável

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ (v)
questionar
  (transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ (n, masc)
questionário

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ (n, fem)
retranca

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ (n, masc)
rabeca

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ (adj)
racional

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
racionalmente

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ (n, masc)
racismo

racó /raˈko/ /rəˈko/ (n, masc)
canto
  Espai definit per dues parets en angle.

radi (n, masc)
rádio
  Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
  Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.
  Os del braç.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ (n, fem)
radiação

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ (n, masc)
radiador

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ (adj)
radical

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
radicalização

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ (n, fem)
transmissão

radiofreqüència /ˌra.ði.o.fɾeˈkwɛn.si.a/ /ˌra.ði.o.fɾəˈkwɛn.si.ə/ /ˌra.ði.u.fɾəˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
radiofrequência

radó /rəˈðo/ (n, masc)
rádon

rai /ˈraj/ (n, masc)
jangada
  Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ (n, masc)
raio
  Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ (n, fem)
resma

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ (n, fem)
arraia
  (peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ (n, fem)
tablete
  Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ (n, masc)
rali

ram /ˈram/ (n, masc)
buquê

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ (n, masc)
rebanho

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ (n, fem)
cãibra
  Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ (n)
rancor

ranejar /ra.neˈd͡ʒa/ /ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ra.neˈʒa/ /rə.nəˈd͡ʒa/ /rə.nəˈʒa/ (v)
roçar

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ (n, masc)
razoamento

rap /ˈrap/ (n, masc)
tamboril
  (Lophius budegassa)

rapar /raˈpa/ /raˈpaɾ/ /rəˈpa/ (v)
rapar

rapte /ˈrap.te/ /ˈrap.tə/ (n, masc)
arrebatamento

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ (n, masc)
rapé

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ (n, fem)
raquete

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ (adj, masc)
raquítico
  Que pateix raquitisme.

rar /ˈrar/ (adj, masc)
raro
  Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ (n, fem)
raridade

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ (n, masc)
escova
  Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ (v)
escovada

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ (n, masc)
rastel
  Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ (n, fem)
enfiada

rata /ˈra.tə/ (n, fem)
ratazana
  Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratafia /ra.taˈfi.a/ /rə.təˈfi.ə/ (n, fem)
ratafia

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ (n, fem)
morcego

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
ratificação

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ (v)
ralar
  Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ (adj, masc)
listrado

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ (n, masc)
rato, camundongo
  Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
  (informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ (n, fem)
lufa
  Bufada de vent.

rauc /ˈrawk/ (n, masc)
coaxada

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ (v)
coaxar

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ (n, masc)
rabanete
  Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ (n, fem)
raça

raïm /rəˈim/ (n, masc)
uva
  (normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ (n, fem)
razão
  Causa, motiu.
  Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ (n, fem)
reação, reacção

reacció en cadena de la polimerasa (n, fem)
reação em cadeia da polimerase

readmetre /re.adˈme.tɾe/ /re.ədˈmə.tɾə/ /re.ədˈmɛ.tɾə/ (v)
readmitir

real (adj)
real
  Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ (n, fem)
realidade

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ (n, fem)
realização

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ (v)
rebelar

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ (n, fem)
rebelião

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ (n, masc)
trisavô

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ (n, fem)
sobrinha-bisneta

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ (n, masc)
sobrinho-bisneto

rebesnét /re.βezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ (n, masc)
trineto

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ (n, masc)
tio-bisavô

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ (n, fem)
tia-bisavó

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ (n, fem)
trisavó

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ (n, masc)
entulho
  Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ (n, masc)
rebite

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ (n, masc)
despensa

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ (n, masc)
rebote
  (esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
  (basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ (v)
receber
  Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ (n, masc)
recusa
  (esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ (n, masc)
recibo

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ (v)
rejeitar
  Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recalcitrar /re.kaɫ.siˈtɾa/ /re.kaɫ.siˈtɾaɾ/ /rə.kəɫ.siˈtɾa/ (v)
recalcitrar

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ (adj)
recente

recepció (n, fem)
recepção
  Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
  Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
  (esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
  (voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ (n, fem)
receita
  Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptacle /rə.səpˈta.kɫe/ /rə.səpˈta.kɫə/ (n, masc)
receptáculo

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ (n, masc)
receptor
  Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ (n, fem)
pesquisa
  Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ (v)
reciclar
  Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
  Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ (n, masc)
reciclagem
  Acció i efecte de reciclar.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ (n, masc)
recipiente

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ (v)
necessitar
  Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
  Demanar la compareixença.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ (n, neut)
recruta

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ (v)
recrutar

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ (v)
recuperar

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ (v)
amontoar

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ (v)
apoiar

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ (v)
colher

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ (n, fem)
recomendação

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ (v)
recomendar

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ (n, fem)
recompensa

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ (v)
recompensar

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ (v)
reconciliar

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ (n, masc)
reconhecimento

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ (v)
reconfortar

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ (v)
reconsiderar

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ (n, masc)
reconstrução
  Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ (v)
reconstruir

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ (v)
reconhecer
  Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
  Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ (n, masc)
lembrança, recordação

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ (v)
lembrar-se

recriminalitzar /re.kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /rə.kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
recriminalizar

rectal /rekˈtaɫ/ /rəkˈtaɫ/ (adj)
retal

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ (n, masc)
rectângulo, retângulo

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ (n, masc)
reto
  Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ (adj, masc)
reitor

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ (n, fem)
recuperação
  (bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ (adj)
recorrente

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ (adj, masc)
recíproco

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ (v)
percorrer
  Fer un trajecte.

redacció /re.ðak.siˈo/ /rə.ðək.siˈo/ (n, fem)
redação

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ (v)
redefinir

redescobrir /re.ðes.koˈbɾiɾ/ /re.ðes.koˈβɾi/ /rə.ðəs.koˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈβɾi/ (v)
redescobrir

redimir /re.ðiˈmi/ /re.ðiˈmiɾ/ /rə.ðiˈmi/ (v)
comprar a liberdade

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ (v)
redireccionar

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ (n, fem)
redução

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ (n, fem)
reduflação

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ (v)
reduzir
  disminuir

reedificar /re.e.ði.fiˈka/ /re.e.ði.fiˈkaɾ/ /rə.ə.ði.fiˈka/ (v)
reedificar

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ (n, masc)
substituição

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ (v)
substituir

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ (n, fem)
refeição
  Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
  Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
  Àpat que fan els monjos en un monestir.

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ (v)
refazer
  Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ (v)
referir

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ (n, masc)
referência
  Fet de referir o referir-se.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ (n, masc)
plebiscito

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ (v)
purificar

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ (v)
refletir

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ (n, masc)
reflexo
  Cosa que es veu reflectida.
  Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ (v)
refletir

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ (adj, masc)
reflexivo

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ (n, fem)
reflexão
  Acció de reflexionar.

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ (v)
reformar
  Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ (n, masc)
reforço

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ (v)
arrefecer
  Reduir la temperatura.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ (n, masc)
resfriado

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ (n, masc)
refúgio

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ (n, masc)
asilado

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ (v)
refutar

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ (n, masc)
recusa

regal /reˈɣaɫ/ (n, masc)
presente, dádiva

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ (v)
dar
  Obsequiar graciosament amb un present.

regalèssia /re.ɣaˈɫɛ.si.a/ (n, fem)
alcaçuz
  Planta de l'espècie Glycyrrhiza glabra.
  Pega dolça.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ (v)
regar

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ (n, neut)
regente

reggaeton /re.ɣeˈton/ (n, masc)
reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ (n, masc)
regimento

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ (adj)
regional

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ (n, masc)
registro

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ (n, fem)
região

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ (n, fem)
regra
  Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ (n, masc)
régua

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ (n, fem)
rédea

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ (n, masc)
reinado

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ (n, masc)
reino
  Estat governat o representat per una monarquia.
  Classificació dels ens naturals.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ (adv)
normalmente

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
regência

rei /ˈrɛj/ (n, masc)
rei
  Cap del regne, monarca.
  (escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos (n, masc)
peixe-remo

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ (adj)
real

reig /ˈret͡ʃ/ (n, masc)
corvina

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ (n, fem)
rainha
  Forma femenina de rei.

reineta meridional (n, fem)
rela-meridional
  Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reinfecció /re.iɱ.fek.siˈo/ /rə.iɱ.fək.siˈo/ (n, fem)
reinfeção

reinstal·lar /re.ins.taɫˈɫa/ /re.ins.taɫˈɫaɾ/ /re.ins.taˈɫa/ /rə.ins.təɫˈɫa/ /rə.ins.təˈɫa/ (v)
reinstalar

reintegracionisme /re.in.te.ɣɾa.si.oˈniz.me/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.oˈniz.mə/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.uˈniz.mə/ (n, masc)
reintegracionismo

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ (v)
reiterar

reivindicar /re.i.vin.diˈkaɾ/ /re.i.βin.diˈka/ /rə.i.vin.diˈka/ /rə.i.βin.diˈka/ (v)
reivindicar
  Reclamar allò que es creu legítim.

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ (n, fem)
grade

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ (adj, masc)
relacionado

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ (n, fem)
relação, relacionamento

relació sexual (n, fem)
relação sexual

relatiu /re.ɫaˈtiw/ (adj, masc)
relativo
  Que està en relació amb alguna cosa

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ (n, fem)
relaxamento

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ (adj)
relaxante

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ (v)
relaxar

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ (n, fem)
religião

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ (n, masc)
religioso

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ (n, masc)
relevo

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ (n, fem)
escorregão

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ (v)
deslizar

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ (n, masc)
relógio

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ (n, masc)
relojeiro
  (professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ (n, fem)
relíquia

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ (n, masc)
remo
  Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ (v)
remar

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ (adj)
destacável

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ (v)
acabar com
  Acabar de matar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ (n, masc)
remédio

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ (v)
remediar

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ (v)
remodelar

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ (n, fem)
beterraba

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ (n, masc)
reboque, trailer

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ (v)
rebocar

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ (n, masc)
redemoinho, remoinho

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ (adj, masc)
distante
  Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ (v)
mexer

remunerar /re.mu.neˈɾa/ /re.mu.neˈɾaɾ/ /rə.mu.nəˈɾa/ (v)
remunerar

remuntada /re.munˈta.ða/ (n, fem)
virada
  (esports) Acció i efecte d'un esportista o un equip d'aconseguir superar l'adversari en una prova, un encontre o una competició després d'haver-hi mantingut un resultat o una posició desfavorable en el transcurs d'un determinat període de temps.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ (n, masc)
rena, rangífer, rangífero

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ (adj)
renal
  Relatiu al ronyó.

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ (adj)
lucrativo
  Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ (n, fem)
rendição

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ (v)
render-se
  Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni (n, masc)
rénio

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ (v)
relinchar

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ (adj)
renovável

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ (n, fem)
máquina de lavar, máquina de lavar roupa

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ (v)
lavar

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ (v)
ralhar

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ (v)
repartir

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ (n, masc)
espiga

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ (v)
repensar

repetició (n, fem)
repetição
  (esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ (v)
repetir

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ (n, masc)
jornalista

reprendre /reˈpen.dɾe/ /rəˈpən.dɾə/ /rəˈpɛn.dɾə/ (v)
apreciar

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
retomada
  Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ (n, fem)
representação
  Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
  Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
  Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ (adj, neut)
representativo

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ (v)
representar
  Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
  Substituir algú en la funció dels seus drets.
interpretar
  Fer una interpretació en públic.

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ (n, fem)
repressão

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ (n, fem)
represália

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ (n, fem)
reprodução

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ (v)
rastejar
  Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ (n, masc)
desafio
  Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
  Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ (adj, masc)
republicano

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ (n, fem)
reputação

repòs /reˈpɔs/ /rəˈpɔs/ (n, masc)
repouso

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ (n, fem)
república

república bananera (n, fem)
república bananeira

requerir /re.keˈɾi/ /re.keˈɾiɾ/ /rə.kəˈɾi/ (v)
requerer

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ (pronoun)
nada
  (negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ (v)
rezar

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ (n, masc)
resgate
  Acció de rescatar.
  Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescindir /re.sinˈdi/ /re.sinˈdiɾ/ /rə.sinˈdi/ /rəs.sinˈdi/ (v)
anular

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ (n, fem)
comporta

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ (adj)
habitante
  Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ (n, neut)
habitante
  Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
  Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ (v)
morar

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
domicílio

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ (n, fem)
resiliência

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ (n, fem)
resina
  (halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ (n, fem)
resistência
  Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ (n, fem)
resolução
  Acció de resoldre.
  (videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ (n, masc)
encosto

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ (adj)
respeitável
  Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ (v)
respeitar
  Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ (n, masc)
respeito

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ (adv)
respectivamente

respectuós /res.pek.tuˈos/ (adj, masc)
respeitoso

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ (n, fem)
respiração

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ (v)
respirar, espirar

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ (v)
resplandecer

respondre /resˈpɔn.dɾe/ (v)
responder
  (transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ (n, fem)
responsabilidade

responsabilitzar /ras.pun.sa.βi.ɾiˈza/ /res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ (v)
responsabilizar

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ (adj)
responsável
  Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ (n, neut)
responsável
  Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ (n, fem)
resposta
  Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
  Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ (n, fem)
sogra-avó

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ (v)
ressoar
  Produir una ressonància, un so prolongat.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ (n, fem)
ressonância

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ (v)
ficar
  No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ (n, masc)
restaurante

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ (v)
recuperar

restringir /res.tɾiɲˈd͡ʒi/ /res.tɾiɲˈd͡ʒiɾ/ /rəs.tɾiɲˈʒi/ (v)
restringir

resultat /re.zuɫˈtat/ (n, masc)
resultado

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ (n, fem)
ressurreição

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ (n, masc)
retábulo

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ (n, fem)
retina

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ (v)
ricochetear

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ (n, masc)
retrato

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ (v)
retratar

retribuir /re.tɾi.buˈiɾ/ /re.tɾi.βuˈi/ /rə.tɾi.βuˈi/ (v)
retribuir

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ (n, fem)
retrospectiva

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ (n, masc)
retrovírus

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ (n, masc)
espelho retrovisor

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ (n, fem)
retórica

reunió /re.u.niˈo/ (n, fem)
encontro
reunião
  Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ (v)
revelar
  Fer conèixer alguna cosa amagada.
  Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

reveure /reˈvew.ɾe/ /reˈβew.ɾe/ /rəˈvəw.ɾə/ /rəˈvɛw.ɾə/ /rəˈβɛw.ɾə/ (v)
rever

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
revitimização

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ (v)
reanimar

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ (n, fem)
revisão

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ (v)
revocar

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ (adj, masc)
revolucionário
  Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ (n, masc)
revolucionário
  Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ (n, fem)
revolução
  Canvi dràstic polític, social o econòmic.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ (v)
coisificar

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ (adj, masc)
rodesiano
  Originari, pertanyent o relatiu a l'antiga Rhodèsia.

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ (n, masc)
rodesiano
  Natural de l'antiga Rhodèsia, actualment Zimbabwe.

rial /riˈaɫ/ (n, masc)
rial
  Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ (n, fem)
risada

riba /ˈri.ba/ (n, fem)
margem

ribot /riˈβɔt/ (n, masc)
desbastador, plaina

ric /ˈrik/ (adj, masc)
rico
  Amb molts diners o recursos.

ric-ric /riɡˈrik/ (n, masc)
cricri

ridícul /riˈði.kuɫ/ (adj, masc)
ridículo
  Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ (n, masc)
riacho

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ (n, fem)
rifa

rifar /riˈfa/ /riˈfaɾ/ (v)
rifar

rigorosament /ri.ɣoˌɾo.zaˈmen/ /ri.ɣoˌɾo.zaˈment/ /ri.ɣoˌɾo.zəˈment/ /ri.ɣuˌɾo.zəˈmen/ (adv)
rigorosamente

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ (n, fem)
rima
  Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ (n, masc)
rinoceronte

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ (n, fem)
riqueza

risc (n, masc)
risco

ritme /ˈrid.me/ (n, masc)
ritmo

ritu /ˈri.tu/ (n, masc)
rito

riu (n, masc)
rio
  Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ (n, masc)
riso, risada
  El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ (v)
rir, risada
  Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ (n, neut)
rival

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ (n, fem)
rivalidade

rizoma /riˈzo.ma/ /riˈzo.mə/ (n, masc)
rizoma

ro /ˈro/ (n, fem)
ró

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ (n, fem)
roupa

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ (v)
roubar, furtar

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
roubo

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ (n, masc)
robot, robô
  Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
robot
  (tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ (v)
robotizar

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ (adj, masc)
robusto

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ (n, masc)
rubi
  Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ (n, fem)
robótica

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ (n, fem)
roda
  Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira (n, fem)
roda-gigante

rodi (n, masc)
ródio

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ (adj, masc)
cilíndrico
  De forma de cercle.

roentgeni (n, masc)
roentgénio, roentgênio

roig /ˈrot͡ʃ/ (adj, masc)
rubro
  Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ (n, masc)
função
  Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
  Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ (n, masc)
rum
  (aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ (n, masc)
romaico
  grec modern

romaji /roˈma.d͡ʒi/ /roˈma.ʒi/ /ruˈma.ʒi/ (n, masc)
romaji

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ (n, fem)
romanização

romantitzar /ro.man.tiˈd͡za/ /ro.man.tiˈza/ /ro.man.tiˈzaɾ/ /ro.mən.tiˈd͡za/ /ru.mən.tiˈd͡za/ (v)
romantizar

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ (n, masc)
romanche
  Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ (n, masc)
romeno
  (masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ (n, masc)
alecrim
  (botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
romani
  Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ (n, masc)
rombo

rompre el glaç (v)
quebrar o gelo

romà /roˈma/ /ruˈma/ (adj, masc)
romano
  Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ (n, masc)
romano
  Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ (adj, masc)
romântico

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ (adj, masc)
rouco
  Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ (v)
roncar

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ (v)
resmungar
  (intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ (n, masc)
rim
  Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú (n, masc)
baleia-comum

rorqual d'aleta blanca (n, masc)
baleia-anã

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ (adj, masc)
loiro, louro

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ (adj)
rosa, cor-de-rosa
  De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ (n, fem)
rosa, cor de rosa
  (botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ (n, masc)
rosa, cor-de-rosa
  Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ (n, fem)
orvalho

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ (n, masc)
rosário
  (religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ (n, masc)
rosbife

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ (adj, masc)
roedor
  Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ (n, masc)
roedor
  (masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ (v)
roer
  Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ (n, fem)
papoila, papoula

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ (n, masc)
rouxinol
  Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ (v)
assar

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ (n, masc)
assado

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ (n, masc)
restolho

rot /ˈrot/ (n, masc)
arroto

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ (v)
arrotar

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ (n, fem)
rotunda
  Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ (n, masc)
carvalho

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ (n, masc)
ferrugem
  Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
gema
  Nucli d'un ou, de color ataronjat.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ (adj, masc)
ruandês
  Relatiu o pertanyent a Ruanda.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ (n, masc)
ruandês
  Persona que habita o és originària de Ruanda.
  Llengua bantu parlada majoritàriament a Ruanda

rubidi (n, masc)
rubídio

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ (n, masc)
rublo

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ (n, fem)
rúcula
  Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi (n, masc)
râguebi

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ (v)
rociar

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ (n, masc)
toró

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ (n, masc)
curso

rumor (n)
bisbilhotice, fofoca

ruptura a la francesa (n, fem)
gelo

rural /ruˈɾaɫ/ (adj)
rural

rus (adj, masc)
russo
  Relatiu o pertanyent a Rússia.

rusc /ˈrusk/ (n, masc)
colmeia

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ (adj, masc)
russo-ucraniano

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ (n, fem)
caminho

ruteni (n, masc)
ruténio, rutênio

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ (n, masc)
rutherfórdio, ruterfórdio

ruà /ruˈa/ (adj, masc)
ruão

ruïna /ruˈi.na/ (n, fem)
ruína

ràbia /ˈra.bi.a/ (n, fem)
ira
  Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
raiva
  Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ (n, fem)
rádio
  Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ (n, fem)
rajada

ràpid /ˈra.pit/ (adj, masc)
rápido
  Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ (adv)
rapidamente
  D’una manera ràpida.

rèdit /ˈrɛ.ðit/ (n, masc)
rédito

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ (n, masc)
regime

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ (n, masc)
réptil

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ (adj, masc)
rígido

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ (n, masc)
rímel

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ (n, fem)
rótula

rústic /ˈrus.tik/ (adj, masc)
rústico

sa /sa/ /sə/ (adj, masc)
são
  Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi (adj, masc)
são e salvo

saba /ˈsa.ba/ (n, fem)
seiva

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ (n, fem)
savana

sabata /saˈba.ta/ (n, fem)
sapato

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ (n, masc)
sapateiro
  Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ (n, fem)
chinela
  Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ (n, masc)
saber
  Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ (v)
saber
  (transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
  (transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
  (intransitiu) Tenir sabor.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ (n, fem)
sável, alauzo
  (Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ (n, fem)
saboeiro

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ (n)
sabor

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ (v)
sabotar

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ (n, masc)
sabre
  Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ (n, masc)
sabão, sabonete

sac /ˈsak/ (n, masc)
saco
  Receptacle de roba.

sacabutx /sa.kaˈβut͡ʃ/ /sə.kəˈβut͡ʃ/ (n, masc)
sacabuxa

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ (n, masc)
sacerdote

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ (n, fem)
sacerdotisa

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ (n, masc)
sacro

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ (n, masc)
sacrifício

sacrílegament /saˌkɾi.ɫe.ɣaˈmen/ /saˌkɾi.ɫe.ɣaˈment/ /səˌkɾi.ɫə.ɣəˈmen/ /səˌkɾi.ɫə.ɣəˈment/ (adv)
sacrilegamente

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ (v)
sacudir

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ (n, fem)
bandeja

safir /səˈfir/ (n, masc)
safira

safrà /səˈfɾa/ (n, masc)
açafrão

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ (n, neut)
sagitariano
  Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ (adj)
malpassada
  Que perd sang, que sagna.
ensanguentado
  De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ (v)
sangrar
  (intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
indentar
  (transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagnia /saŋˈni.a/ /saɡˈni.a/ /səŋˈni.ə/ (n, fem)
sangria
  Acció o efecte de sagnar una ferida o, en general, de retirar sang de manera artificial.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ (n, masc)
sacramento

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ (adj, masc)
sacro

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ (n, masc)
sacristão

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ (adj, neut)
saarauí
  Relatiu o pertanyent a Sàhara Occidental.

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ (n, neut)
saarauí
  Persona que habita o és originària de Sàhara Occidental.

sal (n, fem)
sal
  Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
  (química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ (n, fem)
sala

sala d'operacions (n, fem)
sala de cirurgia

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ (v)
salgar
  Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ (n, masc)
salário
  Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

salconduit /ˌsaɫ.konˈdujt/ /ˌsaɫ.kunˈdujt/ (n, masc)
salvo-conduto

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ (n, masc)
saleiro

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ (n, fem)
saliva

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ (v)
babar

salmó /səɫˈmo/ (adj)
salmão
  Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ (n, masc)
salmão
  Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
  Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ (n, fem)
molho
  Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ (n, fem)
molheira
  Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ (n, fem)
salsicha

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ (n, masc)
salto
  Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ (n, masc)
gafanhoto
  Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ (v)
saltar, pular
  Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
pular, saltar
  Passar per alt, ometre.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ (n, masc)
saltério
  Recull de salms.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ (v)
saudar

salut /saˈɫut/ (Interjection)
saúde
  Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ (n, fem)
saúde
  Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ (n, masc)
saudação
  Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ (n, masc)
salvador

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ (v)
salvar

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ (adj)
selvagem
  No domesticat.
  No cultivat, silvestre.
  No civilitzat, primitiu.

salze /ˈsaɫ.ze/ (n, masc)
salgueiro

samari /səˈma.ɾi/ (n, masc)
samário

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ (n, fem)
regata
  Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
camiseta
  Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ (n, masc)
samogiciano
  Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ (adj, masc)
samoano
  Relatiu o pertanyent a Samoa o bé a la Samoa Americana.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ (n, masc)
samoano
  Persona que habita o és originària de Samoa o bé de la Samoa Americana.
  Llengua austronèsia parlada principalment a Samoa.

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ (n, fem)
sanção

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ (n, fem)
sandália, chinelo

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ (n, fem)
sangue

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ (n, masc)
soluço
  Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ (v)
soluçar
  Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ (n, fem)
sanguessuga

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ (n, fem)
saúde

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ (adj, masc)
santo
  Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ (n, masc)
santo
  Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

santament /ˌsan.taˈmen/ /ˌsan.taˈment/ /ˌsan.təˈmen/ /ˌsan.təˈment/ (adv)
santamente

saqueig /saˈket͡ʃ/ /səˈkət͡ʃ/ /səˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
saqueio

sarbatana /saɾ.baˈta.na/ /sər.bəˈta.nə/ (n, fem)
zarabatana

sarcàsticament /sarˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈment/ /sərˌkas.ti.kəˈmen/ /səɾˌkas.ti.kəˈment/ (adv)
sarcasticamente

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ (n, masc)
sarcófago

sard (adj, masc)
sardo
  Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard (n, masc)
sardenho, sardo
  Natiu de Sardenya.
sardo
  (només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ (n, fem)
sardino, sardinha

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ (n, fem)
lagartixa

sastre /ˈsas.tɾe/ (n, masc)
alfaiate

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ (n, fem)
alfaiata

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ (n, fem)
satisfação

satisfactòriament /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈment/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈment/ (adv)
satisfatoriamente

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ (v)
satisfazer
  Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ (n, masc)
satélite

satíricament /saˌti.ɾi.kaˈmen/ /saˌti.ɾi.kaˈment/ /səˌti.ɾi.kəˈmen/ /səˌti.ɾi.kəˈment/ (adv)
satiricamente

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ (n, fem)
sauna

saure /ˈsaw.ɾe/ /ˈsaw.ɾə/ (n, masc)
sáurio

savi /ˈsa.βi/ (adj, masc)
sensato
  Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ (n, masc)
guisa
  Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ (n, fem)
sabedoria

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ (n, masc)
saxofone

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ (n, masc)
seabórgio

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ (adj, masc)
seco
  Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ (n, fem)
casa da moeda

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ (adj)
secante

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ (adj, masc)
secreto, segredo
  Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ (n, masc)
segredo, secreto

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ (v)
secretar

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ (n, masc)
secretário

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ (n, fem)
seita

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ (n, masc)
setor

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ (n, fem)
secularização

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ (adj, masc)
secundário

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ (n, fem)
seda

sedar /seˈða/ /seˈðaɾ/ (v)
sedar

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ (adj, masc)
sedentário

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ (n, fem)
motim

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ (n, masc)
sedimento

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ (adj, masc)
sedimentário

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ (v)
seduzir
  Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ (v)
ceifar
  (agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ (n, masc)
selo
  Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
  Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ (v)
selar

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ (n, masc)
século

segon /seˈɣon/ (n, masc)
segundo
  Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ (number)
segundo
  (ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ (conjunction)
conforme, de acordo com

segregació (n, fem)
segregação

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ (v)
segregar

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ (n, masc)
rapto

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ (n, masc)
entourage

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ (n, masc)
seguidor

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ (v)
seguir
  Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.
  Anar per un trajecte sense abandonar-lo.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ (adj, masc)
seguro
  ferm, sense perill
  cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ (n, fem)
segurança
  Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ (n, masc)
farelo

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ (adj)
seguinte

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ (n, masc)
assento

seitó /sejˈto/ /səjˈto/ (n, masc)
antchoya

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ (number)
sessenta

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ (number)
sessenta

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ (number)
sexagésimo-quinto

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ (number)
sessenta

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
sexagésimo-segundo

seixanta-dues /sejˌʃan.taˈðu.es/ /seˌʃan.taˈðu.es/ /səˌʃan.təˈðu.əs/ (number)
sessenta
  Forma femenina de seixanta-dos.

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ (number)
sessenta

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ (number)
sexagésimo-nono

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ (number)
sessenta

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
sexagésimo-quarto

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ (number)
sessenta

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ (number)
sexagésimo-sétimo

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ (number)
sessenta

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ (number)
sexagésimo-sexto

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ (number)
sessenta

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
sexagésimo-terceiro

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ (number)
sessenta

seixanta-una /sejˌʃan.taˈu.na/ /seˌʃan.taˈu.na/ /səˌʃan.təˈu.nə/ (number)
sessenta
  Forma femenina de seixanta-un.

seixanta-unè /sejˌʃan.ta.uˈne/ /seˌʃan.ta.uˈne/ /səˌʃan.tə.uˈnə/ /səˌʃan.tə.uˈnɛ/ (number)
sexagésimo-primeiro

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ (number)
sessenta

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ (number)
sexagésimo-oitavo

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ (number)
sexagésimo

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ (v)
escolher

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ (n, fem)
seleção

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
seletividade

seleni /səˈɫɛ.ni/ (n, masc)
selénio

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ (n, fem)
Selenita
  Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ (n, fem)
sela

selva /ˈseɫ.va/ /ˈseɫ.βa/ /ˈsəɫ.və/ /ˈsɛɫ.və/ /ˈsɛɫ.βə/ (n, fem)
selva

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ (adj)
parecido
  Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ (v)
parecer

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ (v)
semear

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ (n, masc)
esperma

semicorxera /ˌse.mi.koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /ˌsə.mi.koɾˈʃə.ɾə/ /ˌsɛ.mi.kurˈʃɛ.ɾə/ (n, fem)
semicolcheia

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ (n, masc)
seminário
  Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
  Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

semivocàlic /ˌse.mi.voˈka.ɫik/ /ˌse.mi.βoˈka.ɫik/ /ˌsə.mi.voˈka.ɫik/ /ˌsɛ.mi.vuˈka.ɫik/ /ˌsɛ.mi.βuˈka.ɫik/ (adj, masc)
semivocálico

sempre /ˈsem.pɾe/ (adv)
sempre

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ (n, masc)
semáforo, sinaleira

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ (n, fem)
semântica

senat /seˈnat/ /səˈnat/ (n, masc)
senado

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ (adj, masc)
inteiro

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ (n, masc)
caminhadas
  Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ (adj, masc)
senegalense
  Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ (n, masc)
senegalense
  Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ (n, masc)
javali

sensació (n, fem)
sensação

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ (preposition)
sem

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ (adj)
sensível
  Que està dotat de sensibilitat.

sensiblement /senˌsi.bɫeˈment/ /senˌsi.βɫeˈmen/ /senˌsib.bɫeˈmen/ /sənˌsi.βɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈment/ (adv)
sensivelmente

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ (n, masc)
sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ (n, masc)
sentimento
  Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ (adj)
sentimental

sentimentalment /sen.ti.menˌtaɫˈmen/ /sen.ti.menˌtaɫˈment/ /sən.ti.mənˌtaɫˈmen/ /sən.ti.mənˌtaɫˈment/ (adv)
sentimentalmente

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ (n, masc)
centinelha

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ (v)
sentir
  Percebre amb els sentits, tret del visual.
ouvir
  Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ (v)
sentir
  Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ (n, masc)
sentido
  Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
  Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
sentença

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ (n, masc)
bom senso
  Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ (n, masc)
sinal
  Marca feta a alguna cosa.
  Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
  (beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyalitzar /se.ɲa.ɫiˈd͡za/ /se.ɲa.ɫiˈza/ /se.ɲa.ɫiˈzaɾ/ /sə.ɲə.ɫiˈd͡za/ (v)
sinalizar

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ (n, masc)
senhor
  (usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ (n, fem)
senhora
  Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
separação

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ (adv)
separadamente

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ (v)
separar

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ (adj)
setentrional

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ (n, masc)
sepulcro

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ (n, fem)
continuação
  Conseqüència produïda arran d'un fet.
  (literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
sequência

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ (v)
ser
  ésser, existir

serbi (adj, masc)
sérvio
  Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi (n, masc)
sérvio
  Individu de Sèrbia.
  (només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ (n, masc)
servo-croata

serclet /seɾˈkɫet/ /sərˈkɫɛt/ /səɾˈkɫət/ (n, masc)
piarda

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ (n, fem)
serendipismo

serf /ˈserf/ (n, masc)
servo

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ (n, masc)
sargento

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ (n, fem)
seriedade

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ (adj, masc)
sério

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ (n, masc)
braçadeira

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ (n, masc)
sermão

serp (n, fem)
cobra, serpente
  Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ (n, masc)
serpentão

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ (n, fem)
serra, serrote
  Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ (n, fem)
cordilheira

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ (v)
serrar, apretar
  Fer servir la serra o el xerrac.
  Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

servei de córner (n, masc)
escanteio

servei de porteria (n, masc)
pontapé de baliza

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ (n, masc)
empregado

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ (n, masc)
servidor
  (informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
  (pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

serviola /ser.βiˈɔ.ɫa/ /seɾ.viˈɔ.ɫa/ /seɾ.βiˈɔ.ɫɔ/ /sər.biˈɔ.ɫə/ /səɾ.viˈɔ.ɫə/ (n, fem)
serviola
  (nàutica) Pescant prop de l'amura per a l’aparell de l’àncora.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ (v)
servir
  Ésser apte o propi a un ús.
  (esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ (adj, masc)
sereno

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ (n, fem)
sessão
  Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
  Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.
  Cadascuna de les projeccions d'una pel·lícula en un cinema.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ (n, fem)
sede
  Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ (number)
sete
  (cardinal) Sis més un.
  (valor ordinal) Setè, setena.

set-centes /ˌsɛtˈsen.tes/ /ˌsɛtˈsen.təs/ (number)
setecentas
  Forma femenina de set-cents.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ (number)
setecentos

setanta /seˈtan.ta/ (number)
setenta

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ (number)
setenta, setenta e cinco

setanta-cinquè /seˌtan.ta.siŋˈke/ /səˌtan.tə.siŋˈkə/ /səˌtan.tə.siŋˈkɛ/ (number)
septuagésimo-quinto

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ (number)
setenta

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
septuagésimo-segundo

setanta-dues /seˌtan.taˈðu.es/ /səˌtan.təˈðu.əs/ (number)
setenta
  Forma femenina de setanta-dos.

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ (number)
setenta

setanta-novè /seˌtan.ta.noˈve/ /seˌtan.ta.noˈβe/ /səˌtan.tə.noˈvə/ /səˌtan.tə.nuˈvɛ/ /səˌtan.tə.nuˈβɛ/ (number)
septuagésimo-nono

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ (number)
setenta

setanta-quatrè /seˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
septuagésimo-quarto

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ (number)
setenta

setanta-setè /seˌtan.ta.seˈte/ /səˌtan.tə.səˈtə/ /səˌtan.tə.səˈtɛ/ (number)
septuagésimo-sétimo

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ (number)
setenta

setanta-sisè /seˌtan.ta.siˈze/ /səˌtan.tə.siˈzə/ /səˌtan.tə.siˈzɛ/ (number)
septuagésimo-sexto

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ (number)
setenta

setanta-tresè /seˌtan.ta.tɾeˈze/ /səˌtan.tə.tɾəˈzə/ /səˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
septuagésimo-terceiro

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ (number)
setenta

setanta-una /seˌtan.taˈu.na/ /səˌtan.təˈu.nə/ (number)
setenta
  Forma femenina de setanta-un.

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ (number)
septuagésimo-primeiro

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ (number)
setenta

setanta-vuitè /seˌtan.ta.vujˈte/ /seˌtan.ta.βujˈte/ /seˌtan.ta.βwiˈte/ /səˌtan.tə.vujˈtə/ /səˌtan.tə.vujˈtɛ/ /səˌtan.tə.βujˈtɛ/ (number)
septuagésimo-oitavo

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ (number)
septuagésimo

setciències /ˌsɛt.siˈɛn.si.es/ /ˌsɛt.siˈɛn.si.əs/ (n, neut)
sabichão

setembre /səˈtem.bɾə/ (n, masc)
setembro, Setembro
  Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ (n, masc)
cerco
  Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ (n, fem)
semana

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ (adj)
semanal

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ (n, masc)
azeiteira

setze /ˈse.d͡ze/ (number)
dezasseis, dezesseis

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ (number)
décimo-sexto

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ (number)
sétimo

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ (n, fem)
sé
  Catedral.

seure /ˈsɛw.ɾe/ (v)
sentar-se

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ (n, masc)
sexo, transa
  Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
  Sexualitat, activitat sexual.

sexofòbia /sek.soˈfɔ.bi.a/ /sək.soˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
sexofobia

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ (adj)
sexual

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
sexualidade

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
sexualizar

sexualment /sek.suˌaɫˈmen/ /sek.suˌaɫˈment/ /sək.suˌaɫˈmen/ /sək.suˌaɫˈment/ (adv)
sexualmente

si (conjunction)
se, caso
  Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ (adj)
sibarita

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ (adj, masc)
siberiano
  Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ (n, masc)
siberiano
  Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ (n, fem)
sibila

sicilià (adj, masc)
siciliano
  Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ (n, masc)
sifão
  Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
  Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ (n, fem)
sigma

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ (v)
assinar
  Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ (n, masc)
sinal

signe diacrític (n, masc)
acento diacrítico

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ (v)
significar
  Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ (n, masc)
significado

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ (adj, masc)
significativo

significativament /siŋ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.vaˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ (adv)
notavelmente

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ (adj)
sikh
  Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ (n, neut)
sikh
  Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ (n, masc)
silêncio
  Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ (adv)
silenciosamente

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ (adj, masc)
calado
  Que no parla, que guarda silenci.

silici (n, masc)
silício

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ (n, masc)
silogismo

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ (adj, masc)
silábico
  Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
  (lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ (n, fem)
simbiose

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ (v)
simbolizar

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ (adj, masc)
simbólico
  Relatiu al símbol.

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ (adv)
simbolicamente

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ (n, fem)
simetria

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ (n, fem)
sinfonia

simi /ˈsi.mi/ (n, masc)
símio

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ (n, fem)
cimitarra

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ (n, fem)
simonia

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ (n, fem)
simpatia

simple /ˈsim.pɫe/ (adj)
simple, simples
  Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificació (n, fem)
simplificação
  Resultat d'haver simplificat.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ (v)
simplificar

simposi /simˈpɔ.zi/ (n, masc)
simpósio

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ (adj, masc)
sintomático

simpàtic /simˈpa.tik/ (adj, masc)
simpático
  Que inspira, que té simpatia.
  Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació (n, fem)
simulação

simular /si.muˈɫa/ (v)
simular

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ (adv)
simultaneamente

simètric /siˈmɛ.tɾik/ (adj, masc)
simétrico

simètricament /siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ (adv)
simetricamente

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ (adj, masc)
sincero
  Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ (adv)
sinceramente

sincronitzar /siŋ.kɾo.niˈd͡za/ /siŋ.kɾo.niˈza/ /siŋ.kɾo.niˈzaɾ/ /siŋ.kɾu.niˈd͡za/ (v)
sincronizar

sindicat /sin.diˈkat/ (n, masc)
sindicato

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ (n, fem)
sinergia

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ (adj, masc)
cingalês
  Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ (n, masc)
cingalês
  Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
  (només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡlot/ (n, masc)
soluço
  Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ (v)
soluçar

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ (adj)
singular

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ (n, fem)
singularidade
  Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ (adj, masc)
sinistro
  Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sintaxi (n, fem)
sintaxe
  Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ (n, masc)
seno

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ (n, fem)
sinusite

sinònim /siˈnɔ.nim/ (adj, masc)
sinónimo, sinônimo
  Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ (n, masc)
sinónimo, sinônimo
  Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ (n, fem)
sereia, sirena
  Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
sirene, sereia
  So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ (n, masc)
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ (n, masc)
siríaco
  Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis (number)
seis

sis-centes /siˈsen.tes/ /siˈsen.təs/ (number)
seiscentas
  Forma femenina de sis-cents.

sis-cents /ˌsiˈsens/ (number)
seiscentos

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ (n, masc)
sistema

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ (v)
sistematizar

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ (adj, masc)
sistemático

sistemàticament /sis.teˌma.ti.kaˈmen/ /sis.teˌma.ti.kaˈment/ /sis.təˌma.ti.kəˈmen/ /sis.təˌma.ti.kəˈment/ (adv)
sistematicamente

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ (adj, masc)
sistêmico
  Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisó /siˈzo/ (n, masc)
sisão
  Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitar /siˈtar/ (n, masc)
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ (n, fem)
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
situação
  Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ (n, fem)
fivela

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ (n, masc)
som
  Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ (n, fem)
soberania

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ (n, masc)
soberano
  Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ (n, masc)
envelope
  Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrecarregar /ˌso.bɾe.ka.reˈɣaɾ/ /ˌso.βɾe.ka.reˈɣa/ /ˌso.βɾə.kə.rəˈɣa/ (v)
sobrecarregar

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ (v)
sobrescrever
  (informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ (adj)
sobrenatural

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ (n, masc)
alcunha

sobreprotecció (n, fem)
superproteção

sobresaltar /ˌso.bɾe.saɫˈtaɾ/ /ˌso.βɾe.saɫˈta/ /ˌso.βɾə.səɫˈta/ (v)
sobressaltar

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ (adv)
sobretudo

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ (v)
sobreviver

sobri /ˈsɔ.βɾi/ (adj, masc)
sóbrio

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ (adj, masc)
repentino

soc /ˈsɔk/ (n)
souk
  Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ (n, fem)
toco, cepo

soci (n, masc)
sócio
  Membre d'una empresa i accionista, en igualtat de drets que la resta de fundadors.
  Membre d'una institució o grup social.

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ (adj)
social
  Pertanyent a un grup de persones.
  Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ (n, fem)
social-democracia

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ (adj)
social-democrata
  Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ (n, neut)
social-democrata
  Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
socialismo

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ (adj)
socialista
  Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ (n, neut)
socialista
  Partidari del socialisme.

socialment /so.siˌaɫˈmen/ /so.siˌaɫˈment/ /su.siˌaɫˈmen/ (adv)
socialmente

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ (n, fem)
sociedade
  Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

societat de la informació (n, fem)
sociedade da informação

sociograma (n, masc)
sociograma

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ (n, masc)
socioleto

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// (n, fem)
sociolinguística

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
sociologia

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ (adj, masc)
sociopolítico

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ (v)
socorrer

sodi (n, masc)
sódio
  Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofisticar /so.fis.tiˈka/ /so.fis.tiˈkaɾ/ /su.fis.tiˈka/ (v)
sofisticar

sofre /ˈso.fɾə/ (n, masc)
enxofre

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ (n, masc)
softbol

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ (n, masc)
sofá
  Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ (n, fem)
sogra

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ (n, masc)
sogro

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ (v)
ficar

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ (n, masc)
sol
  Astre estel·lar, estrella.
  Lluentor o escalfor que produeix el sol.
  Moneda peruana.
  (química) Solució col·loïdal.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ (n, fem)
sola
  Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ (adj)
solar

solc /ˈsoɫk/ (n, masc)
sulco

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ (v)
soldar

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ (n, masc)
soldado
  Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ (n, masc)
sultão

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ (adj)
solene

solemnement /soˌɫem.neˈmen/ /soˌɫem.neˈment/ /soˌɫɛm.nəˈment/ /suˌɫɛm.nəˈmen/ (adv)
solenemente

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ (adj, masc)
solidário

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ (n, fem)
solidariedade

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ (adj, masc)
solitário

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ (n, masc)
paciência
  Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ (n, masc)
solstício

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ (adj, masc)
solteiro
  (central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
solubilidade

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ (n, fem)
solução
  Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
  Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
  (química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ (n, masc)
soluto

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ (adj)
somali
  Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ (n, neut)
somali
  Persona que habita o és originària de Somàlia.
  (només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ (v)
sonhar
  Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ (n, masc)
sonambulismo

somni /ˈsɔm.ni/ (n, masc)
sonho

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ (n, masc)
sorriso, sorrir
  Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ (v)
sorrir
  Riure lleument.

son /son/ /sun/ (n, masc)
sono
  Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ (v)
soar
  Emetre so.

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ (n, masc)
sundanês
  Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ (n, masc)
soneto

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ (adj, masc)
insípido

sopa /ˈso.pa/ (n, fem)
sopa

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ (n, masc)
ceia, jantar
  Àpat principal del vespre o de la nit.

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ (n, masc)
soprano

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ (n, masc)
sorvete

sord /ˈsort/ (adj, masc)
surdo

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ (n, fem)
surdez

sordmut /ˌsordˈmut/ (adj, masc)
surdo-mudo

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ (n, masc)
carapau
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ (n, masc)
ruído, barulho
  So no articulat i confús més o menys fort.
barulho
  So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ (adv)
alto

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ (adj, masc)
barulhento, ruidoso

sororitat /so.ɾo.ɾiˈtat/ /su.ɾu.ɾiˈtat/ (n, fem)
sororidade

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ (v)
surpreender

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ (adj)
surpreendente

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
surpresa

sorra /ˈso.ra/ (n, fem)
areia

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ (adj, masc)
areado

sort (n, fem)
sorte

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ (n, fem)
saída
  En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ (v)
sair
  Passar a fora.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ (v)
sair do armário

sospesar /sos.peˈza/ /sos.peˈzaɾ/ /sus.pəˈza/ (v)
sopesar
  Apreciar el pes d'alguna cosa posant-la sobre la mà.
  Tenir en compte pros i contres amb relació a una qüestió.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ (v)
suspirar

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ (n, fem)
suspeita

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ (v)
suspeitar
  Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitosament /sos.piˌto.zaˈmen/ /sos.piˌto.zaˈment/ /sos.piˌto.zəˈment/ /sus.piˌto.zəˈmen/ (adv)
culposamente

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ (adj, masc)
suspeito

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ (adj)
sustentável
  (ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ (n, masc)
sutiã

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ (v)
agüentar
  Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
  Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ (n, masc)
sustenido

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ (n, fem)
subtração

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ (n, masc)
teto
  Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ (n, fem)
valete

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ (n, masc)
porão

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ (v)
submeter
  Lliurar a la decisió d’altri.

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ (v)
sacudir

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ (v)
soçobrar

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ (adv)
seguido, frequentemente

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ (n, masc)
soviético
  (històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ (n, masc)
suaíli, suaíle

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ (v)
suar, transpirar

suau /suˈaw/ (adj)
macio

suaument /suˌawˈmen/ /suˌawˈment/ (adv)
suavemente

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ (n, fem)
suavidade

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ (v)
fazer pouco

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ (n, fem)
leilão

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ (v)
leiloar

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ (n, masc)
sujeito

subjectivament /sub.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /sub.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈment/ /sub.ʒəkˌti.βəˈmen/ (adv)
subjetivamente

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ (v)
subjetivar

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ (v)
subjugar

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ (n, masc)
conjuntivo

sublim /suˈβɫim/ (adj)
sublime

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ (v)
sublimar

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ (n, masc)
submarino
  Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ (n, fem)
submissão

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ (n, masc)
submundo

suborn /suˈβorn/ (n, masc)
suborno

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ (v)
subornar

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ (v)
sublinhar

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ (adj, masc)
subsidiário

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ (v)
subsistir

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ (n, masc)
substantivo

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
substituição

substituir /sups.ti.tuˈi/ /sups.ti.tuˈiɾ/ /sus.ti.tuˈi/ (v)
substituir

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ (n, masc)
substrato

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ (n, fem)
substância

subterrani /sup.teˈra.ni/ (adj, masc)
subterrâneo

subtil /supˈtiɫ/ (adj)
subtil

subtilment /supˌtiɫˈmen/ /supˌtiɫˈment/ (adv)
sutilmente

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ (n, masc)
legenda

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ (v)
subsidiar

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ (n, fem)
subvenção

subvertir /sub.berˈti/ /sub.beɾˈti/ /sub.veɾˈtiɾ/ /sub.vəɾˈti/ (v)
subverter

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ (n, masc)
subscrito

suc (n, masc)
sumo, suco
  Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ (adv)
sucessivamente

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ (n, fem)
sucessão
  Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
  Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
  Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

succió /suk.siˈo/ (n, fem)
sucção

succés /sukˈses/ (n, masc)
successo
  Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ (n, masc)
açúcar

sud (n, masc)
sul

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ (adj, masc)
sul-africana
  Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ (n, masc)
sul-africana
  Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
sul-americano
  Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ (n, masc)
sul-americano
  Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ (adj, masc)
sul-coreana

sud-est /ˌsuˈtest/ (n, masc)
sudeste

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ (n, masc)
sudoeste

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ (n, masc)
sul-sudeste

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ (n, masc)
sul-sudoeste

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ (adj, masc)
sudanês
  Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ (n, masc)
sudanês
  Persona que habita o és originària del Sudan.

suec (adj, masc)
sueco
  Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec (n, masc)
sueco
  Persona de Suècia.
  (només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ (adj)
suficiente

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ (adv)
suficientemente

sufix /suˈfiks/ (n, masc)
sufixo

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ (n, masc)
sufrágio

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ (n, masc)
sugestão

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ (v)
sugerir

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ (adj)
sugerível

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ (n, fem)
sugestão

suite /ˈsujt/ (n, fem)
suite
  (gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ (n, masc)
sulfeto

suma /ˈsu.ma/ (n, fem)
soma

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ (v)
somar, adicionar
  Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ (adj, masc)
sumário
  En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ (n, masc)
conciso
  Breu resum, compendi.

sumptuari /sum.tuˈa.ɾi/ (adj, masc)
suntuário
  Relatiu o pertanyent al luxe.
  (dret) Encaminat a disminuir el luxe.

sumàriament /suˌma.ɾi.aˈmen/ /suˌma.ɾi.aˈment/ /suˌma.ɾi.əˈmen/ /suˌma.ɾi.əˈment/ (adv)
sumariamente

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ (n, fem)
suor

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ (v)
ultrapassar
  Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ (adj)
superficial
  Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ (adj, masc)
supérfluo

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ (n, fem)
superfície
  extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ (n, neut)
superior
  Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ (n, masc)
superlativo

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ (n, masc)
supermercado
  Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició (n, fem)
superstição
  Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ (n, masc)
sobrevivente

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ (v)
suplicar

suplir /suˈpɫi/ /suˈpɫiɾ/ (v)
substituir

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ (v)
supor
  Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
supositório

suprem /suˈpɾem/ (adj, masc)
supremo

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ (n, fem)
supremacia

supressió /su.pɾe.siˈo/ /su.pɾə.siˈo/ (n, fem)
supressão

supurar /su.puˈɾa/ /su.puˈɾaɾ/ (v)
supurar

supí /suˈpi/ (adj, masc)
supino

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ (n, fem)
sura

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ (n, masc)
cortiça

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ (n, masc)
sushi

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ (n, masc)
fuligem

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ (n, fem)
ponto

suís /suˈis/ (adj, masc)
suíço
  Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ (n, masc)
suíço
  Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ (n, neut)
suicida

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ (v)
suicidar-se
  Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ (n, masc)
suicídio

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði (n, masc)
suicídio coletivo

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ (n, masc)
shabat

sàdic /ˈsa.ðik/ (adj, masc)
sádico

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ (n, masc)
sândalo
  Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ (n, masc)
sânscrito
  Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ (n, fem)
sátira

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ (n, masc)
sátrapa

sàviament /ˌsa.vi.aˈment/ /ˌsa.vi.əˈmen/ /ˌsa.vi.əˈment/ /ˌsa.βi.aˈmen/ /ˌsa.βi.əˈmen/ (adv)
sabiamente

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ (n, masc)
centeio

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ (n, fem)
sêmola

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ (n, masc)
sépala

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ (n, masc)
sépia
  Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ (n, fem)
série
  Conjunt ordenat d'elements
  Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí (adv)
sim
  Expressió d'afirmació com a resposta.

sí (n, masc)
sim
  Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ (n, masc)
pederneira

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ (n, fem)
sílaba
  Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síl·laba lliure (n, fem)
sílaba aberta

síl·laba travada (n, fem)
sílaba fechada

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ (n, masc)
símbolo

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ (n, masc)
sintoma

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ (n, fem)
síncope
  (patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndic de greuges (n, masc)
provedor de justiça

síndria /ˈsin.dɾi.a/ (n, fem)
melancia

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ (n, fem)
síndrome

síndrome de Down (n, fem)
síndrome de Down

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ (n, fem)
nora

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ (n, fem)
síntese

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ (n, fem)
sépia
  Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
  (col·loquial) Color sèpia.
  (col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ (n, fem)
sístole

sòl (n, masc)
solo

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ (n, masc)
sólido
  Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sòlidament /ˌsɔ.ɫi.ðaˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðaˈment/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈment/ (adv)
solidamente

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ (n, fem)
súplica
  acció de suplicar, o la petició que es fa.
  memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ (n, masc)
tabaco

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ (n, masc)
tabernáculo
  Sagrari de l’altar major.

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ (n, masc)
tabloide
  Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ (adj)
tabular
  De superfície plana.
  Organitzat formant una taula.

tac /ˈtak/ (n, masc)
taco
  (billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ (n, fem)
mancha, mácula
  Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ (v)
manchar

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ (adj, masc)
taciturno

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ (n, masc)
tato
  Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
  Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ (n, masc)
mexeriqueiro

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
tafonomia

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ (adj, masc)
taitiano
  Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ (n, masc)
taitiano
  (només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ (n, fem)
taiga

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ (adj, masc)
tailandês
  Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ (n, masc)
tailandês
  Persona que habita o és originària de Tailàndia.
  (masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ (adj, masc)
taiuanês
  Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ (n, masc)
taiuanês
  Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ (adj)
tal
  Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ (n, masc)
talento
  Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ (adj, masc)
talentoso

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ (n, masc)
talibã

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ (n, masc)
corte
  Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ (v)
cortar
  Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ (n, masc)
oficina

talp (n, masc)
toupeira

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ (n, masc)
tálio

taló /taˈɫo/ (n, masc)
talão, calcanhar
  Part del peu oposada a la banda dels dits.
tacão, calcanhar
  Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
calcanhar, tacão
  (golf) Part posterior del cap d'un bastó.
  (hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ (n, masc)
tambor
  Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ (n, masc)
banquinho
  Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ (v)
batucar

també /tamˈbe/ (adv)
também
  Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ (v)
tamisar

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ (adv)
tampouco

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
tanatofobia

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ (n, masc)
tanque
  Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ (n, fem)
cerca
  Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ (v)
fechar
  Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ (adj)
fechado

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ (n, masc)
tango

tant /ˈtan/ /ˈtant/ (adj, masc)
tanto
  La mateixa quantitat.
  Tal quantitat, tal nombre.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ (adv)
tanto
  En tal quantitat o grau.

tant de bo (Interjection)
oxalá

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ (adj, masc)
tanzaniano
  Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ (n, masc)
tanzaniano
  Persona que habita o és originària de Tanzània.

tap /ˈtap/ (n, masc)
rolha
  Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ (n, fem)
tampa
  Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ (v)
cobrir
  Tancar amb tap o tapa.
  Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ (n, masc)
tapete

taral·la /taˈɾa.ɫa/ /taˈɾaɫ.ɫa/ /təˈɾa.ɫə/ /təˈɾaɫ.ɫə/ (n, fem)
cantarolar

tard /ˈtart/ (adv)
tarde

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ (n, fem)
tarde

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ (n, fem)
outono

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ (n, fem)
cartão
  Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit (n, fem)
cartão de crédito

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ (n, fem)
tarifa

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ (n, masc)
taro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ (n, fem)
flor de laranjeira
  Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
cidreira
  Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ (n, fem)
laranja
  Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ (n, masc)
laranja, alaranjado
  Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ (n, fem)
laranjada

tars /ˈtars/ (n, masc)
tarso

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ (n, fem)
tarântula

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ (n, fem)
incumbência, tarefa

tassa /ˈta.sa/ (n, fem)
xícara, chávena

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ (v)
provar

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ (v)
tatuar
  Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
tatuagem

tau /ˈtaw/ (n, fem)
tau
  Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).

taula /ˈtaw.ɫa/ (n, fem)
mesa, távola
  Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
  (tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabela
  (informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ (n, masc)
balcão

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ (n, masc)
tabela
  (basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ (n, neut)
taurino

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ (n, fem)
corrida de touros

tauró /tawˈɾo/ (n, masc)
tubarão, cação

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo (n, masc)
tubarão-branco

tauró tigre (n, masc)
tubarão-tigre

tauó (n, masc)
tau

taxi /ˈtak.si/ (n, masc)
táxi
  Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ (n, fem)
taxonomia, taxionomia
  Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taïno /taˈi.no/ /təˈi.no/ /təˈi.nu/ (n, masc)
taíno

taüt /taˈut/ (n, masc)
ataúde, caixão
  Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ (n, masc)
chá
  (aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ (adj)
teatral

teatre /teˈa.tɾe/ (n, masc)
teatro

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ (adj, masc)
morno, tépido

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ (n, fem)
tecla

teclat /teˈkɫat/ (n, masc)
teclado

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ (n, masc)
tecnécio

tecnicisme /teŋ.niˈsiz.me/ /teɡ.niˈsiz.me/ /təŋ.niˈsiz.mə/ (n, masc)
tecnicismo

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
tecnologia

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ (n, masc)
teixo

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ (n, masc)
tecelão

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ (v)
tecer

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ (n, masc)
tecido
  Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ (n, masc)
texugo

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ (n, fem)
tela, tecido
  Material tèxtil per fer roba.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ (n, masc)
atlante
  Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telecomandar /ˌte.le.ko.manˈda/ /ˌte.le.ko.manˈdaɾ/ /ˌtɛ.ɫə.ku.mənˈda/ (v)
telecomandar

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ (v)
telefonar

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ (n, fem)
telefonia

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ (n, masc)
teleférico

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ (v)
telegrafar

telenovel·la /te.ɫe.noˈvɛɫ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫɛ/ /te.ɫe.noˈβɛɫ.ɫa/ /tə.ɫə.noˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛɫ.ɫə/ (n, fem)
telenovela

teleoperador /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðo/ /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðoɾ/ /ˌtɛ.ɫə.o.pə.ɾəˈðo/ /ˌtɛ.ɫə.u.pə.ɾəˈðo/ (n, masc)
teleoperador

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ (n, masc)
tear
  Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ (n, masc)
telescópio

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ (v)
teletrabalhar

televisar /te.ɫe.viˈzaɾ/ /te.ɫe.βiˈza/ /te.ɫe.βiˈzaɾ/ /tə.ɫə.viˈza/ /tə.ɫə.βiˈza/ (v)
televisar

televisiu /te.ɫe.viˈziw/ /te.ɫe.βiˈziw/ /tə.ɫə.viˈziw/ /tə.ɫə.βiˈziw/ (adj, masc)
televisivo
  Pertanyent o relatiu a la televisió.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ (n, fem)
televisão

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ (n, masc)
televisor

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ (n, masc)
telúrio

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ (n, masc)
telefone
  Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telègraf /teˈɫɛ.ɣɾaf/ /təˈɫɛ.ɣɾəf/ (n, masc)
telégrafo
  Dispositiu que permet transmetre missatges codificats a llarga distància.

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ (n)
temor

temperament (n, masc)
temperamento

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ (v)
controlar
  Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ (n, fem)
temperatura

tempesta /temˈpes.ta/ (n, fem)
tempestade

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ (n, fem)
têmpora

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ (n, masc)
templo

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ (adj, masc)
templário

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ (n, fem)
temporada
  Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ (adj)
temporário
  Que dura una temporada.
temporal
  Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ (adv)
temporariamente

temps (n, masc)
tempo
  Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
  Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ (n, fem)
tentação

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ (v)
tentar
  Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ (adj, masc)
temático

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ (n, fem)
tenca

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ (n, fem)
tenda, barraca
  Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ (n, masc)
toldo
  Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ (v)
tender

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ (adj, masc)
tenro, macio
  Tou, suau.
terno, macio
  Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ (n, fem)
tendência
  Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendència central (n, fem)
tendência central

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ (n, masc)
tendão

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ (adj, masc)
tenebroso

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ (v)
ter
  Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ (v)
acontecer

tennes /ˈtɛn.nəs/ (n, masc)
tenesso

tennis /ˈtɛn.nis/ (n, masc)
ténis, tênis

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ (adj, masc)
tenso
  Sotmès a tensió.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ (n, masc)
tentáculo

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ (v)
cambalear

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ (v)
tingir
  Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.
  (pintura) Rebaixar o apagar un color amb un altre de més fosc.
  Donar un altre color, visió o aparença a les coses, desmentint-les.
  Tacar alguna cosa, particularment amb sang.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
teologia

teològicament /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /te.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /tə.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /tə.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
teologicamente

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ (n, masc)
teorema

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ (n, fem)
teoria
  Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
  Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos (n, fem)
teoria do caos

teoritzar /te.o.ɾiˈd͡za/ /te.o.ɾiˈzaɾ/ /tə.u.ɾidˈza/ (v)
teorizar

terapeuta (n, neut)
terapeuta

terbi (n, masc)
térbio

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ (number)
terceiro, terço

tercera persona (n, fem)
terceira pessoa

terme /ˈteɾ.me/ (n, masc)
termo
  Fi, termini.
  Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.
fronteira
  Límit d'un territori.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
terminologia

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ (adj, masc)
termodinâmico

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ (n, fem)
termodinâmica

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ (n, fem)
termosfera

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ (n, masc)
termômetro

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ (n, masc)
termostato
  Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ (n, fem)
terra
  Sòlid esmicolat.
  Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
  Superfície del planeta no coberta per aigua.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ (n, masc)
solo
  Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ (n, fem)
terracota

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ (n, fem)
terrado

terrat /teˈrat/ /təˈrat/ (n, masc)
terraço

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ (n, masc)
terramoto, terremoto

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ (n, masc)
terreno

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ (adj)
terrestre

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ (adj)
terrível

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ (n, neut)
ceramista

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
território

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ (adj)
territorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ (n)
terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ (n, masc)
terrorismo

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ (adj)
terrorista

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ (n, masc)
torrão
  Grup compactat de terra.
  Ració de sucre compactada en forma de cub.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ (n, fem)
terapia

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ (v)
entesar
  Posar tesa una cosa.

tesi /ˈtɛ.zi/ (n, fem)
tese

test /ˈtest/ (n, masc)
teste
  Prova, assaig, experiment.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ (n, masc)
testamento

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ (n, masc)
testículo

testicular /tes.ti.kuˈɫaɾ/ /təs.ti.kuˈɫar/ (adj)
testicular

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ (n, neut)
testemunha

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ (v)
atestar
  Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ (n, fem)
testosterona

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ (n, fem)
chupeta

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ (n, fem)
tetraplegia

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ (n, fem)
telha
  Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ (n, fem)
telhado

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ (n, masc)
texto

texà /təkˈsa/ (adj, masc)
texano
  Relatiu o pertanyent a Texas.

texà /təkˈsa/ (n, masc)
texano
  Persona que habita o és originària de Texas.

teòric /teˈɔ.ɾik/ (adj, masc)
teórico
  Relatiu o pertanyent a la teoria.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ (n, fem)
teurgia

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ (n, fem)
teta

tia /ˈti.a/ (n, fem)
tia

tia valenciana (n, fem)
tia segunda

tibetà /ti.βəˈta/ (adj, masc)
tibetano
  Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ (n, masc)
tibetano
  Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
  (només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifus /ˈti.fus/ (n, masc)
tifo

tigre /ˈti.ɣɾə/ (n, masc)
tigre

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ (n, fem)
tigresa
  Femella del tigre.
  (col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ (n, fem)
caule

tiktok /tikˈtɔk/ (n, masc)
tiktok

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ (n, fem)
tímpano

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ (v)
timbalejar

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ (n, masc)
timbre
  (heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
  Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
campainha
  Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ (n, fem)
timidez

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ (n, masc)
timoneiro
  Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ (n, masc)
tímpano
  Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ (n, masc)
leme

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ (n, masc)
tenente
  Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ (n, fem)
tinta

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ (n, masc)
tinteiro

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ (n, fem)
tinha
  Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ (n, fem)
teorba

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ (n, masc)
ervilha de quebrar

tirania /ti.ɾaˈni.a/ (n, fem)
tirania

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ (v)
tiranizar
  Dominar, manar amb tirania.
  Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ (v)
puxar
  Fer força cap a si per portar algun pes.
  Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
  (petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ (n, masc)
tiroide

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ (adj, masc)
tirolês
  Relatiu o pertanyent al Tirol.

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ (n, masc)
tirolês
  Persona que habita o és originària del Tirol.

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ (adj)
tiroide

tirànicament /tiˌɾa.ni.kaˈmen/ /tiˌɾa.ni.kaˈment/ /tiˌɾa.ni.kəˈmen/ /tiˌɾa.ni.kəˈment/ (adv)
tiranicamente

tisores /tiˈzo.ɾes/ (n, fem)
tesoura
  Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani (n, masc)
titânio

tità /tiˈta/ (n, masc)
titã
  Persona que destaca per la seva força física o la capacitat intel·lectual.

titànic /tiˈta.nik/ (adj, masc)
titânico
  (mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.
  De gran envergadura, gegantí.

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ (n, fem)
tmese

to /ˈtɔ/ (n, masc)
tom

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ (n, masc)
escorregador, escorrega

toc de queda (n, masc)
toque de recolher

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ (v)
tocar
  Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
  (voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar i parar (n, masc)
apanhada

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ (n, fem)
toga

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ (adj, masc)
togolês
  Relatiu o pertanyent a Togo.

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ (n, masc)
togolês
  Persona que habita o és originària de Togo.

tolerar /to.leˈɾa/ /to.leˈɾaɾ/ /tu.ɫəˈɾa/ (v)
tolerar
  Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ (n, fem)
tolerância

tom /ˈtom/ (n, masc)
tomo, tom

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ (n, fem)
tumba, túmulo

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ (n, fem)
cambalhota

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ (n, masc)
tomate

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ (n, fem)
tonelada
  Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonificar /to.ni.fiˈka/ /to.ni.fiˈkaɾ/ /tu.ni.fiˈka/ (v)
tonificar
  Fer fort el cos d'una persona, dotar-lo d'energia.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ (n, fem)
atum

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
topologia

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ (n, fem)
toponímia

tor /ˈtor/ (n, masc)
toro

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ (n, fem)
turfa

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ (n, masc)
braço de ferro

tord /ˈtort/ (n, masc)
tordo

tori (n, masc)
tório

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ (adj, masc)
turinês
  Relatiu o pertanyent a Torí.

torn /ˈtorn/ (n, masc)
turno
  Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
  Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.
torno
  Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ (n, fem)
retorno
  Camí de retorn al punt de partida.
refrão
  Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ (n, masc)
tornado, ciclone

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ (v)
voltar, retornar
  Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
devolver
  Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ (n, masc)
chave de fenda
  Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ (n, masc)
torpedo
  Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ (v)
torpedear

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ (n, fem)
torrada
  Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ (v)
torrar
  Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
  (pronominal) Patir molta calor.

torre /ˈto.re/ (n, fem)
torre
  Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
  (escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
  Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ (adj)
torrencial

torró /toˈro/ /tuˈro/ (n, masc)
torrão

tort /ˈtɔrt/ (adj, masc)
torto
  Desviat o torçat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ (n, fem)
tartaruga
  Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ (n, fem)
tortura

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ (v)
torturar
  Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ (n, fem)
tocha

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ (adj, masc)
torácico

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ (n, fem)
tosse
  Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina (n, fem)
coqueluche, pertússis

tosc /ˈtosk/ (n, masc)
tosco
  Bloc dialectal meridional de l’albanès.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ (v)
tossir

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ (adj, masc)
teimoso
  Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ (adj, masc)
todo
  Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ (adv)
tudo
  enterament

tot /ˈtɔt/ (pronoun)
tudo
  El conjunt de coses implicades.

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
totalidade

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ (adv)
totalmente

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ (pronoun)
toda a gente

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ (n, masc)
tijolo
  Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ (adj, masc)
mole
  De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ (n, fem)
Adobe, adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ (n, fem)
toalha de mesa

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ (n, fem)
toalha

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ (n, masc)
guardanapo

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ (n, fem)
toxina

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ (n, masc)
bacamarte
  Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ (n, fem)
cambada

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ (v)
cambar

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ (adj)
manejável

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ (n, masc)
tratamento

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ (v)
tratar
  Procedir envers algú d'una manera o altra.
  Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ (n, masc)
trator, tractor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ (adj)
tradicional

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
tradicionalmente

tradició /tɾa.ði.siˈo/ (n, fem)
tradição
  Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ (n, fem)
tradução
  Acte i efecte de traduir.
  (genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ (n, masc)
tradutor

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ (v)
traduzir, verter

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ (adj)
traduzível

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ (n, neut)
traficante

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ (adj, masc)
tragicómico

tragus /ˈtɾa.ɣus/ (n, masc)
trago

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ (n, fem)
tragédia

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ (v)
trair
  Cometre traïció.

trajecte /tɾaˈd͡ʒɛk.te/ /tɾaˈʒɛk.te/ /tɾəˈʒek.tə/ /tɾəˈʒɛk.tə/ (n, masc)
trajecto
  Lloc previst per on s'ha de passar o per on s'ha passat per a fer un recorregut.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
trajetória

trajo /ˈtɾa.ʒo/ /ˈtɾa.ʒu/ (n, masc)
trajo
  Vestit especialment d’home, tern.

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ (n, fem)
trama
  Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
  Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
  Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ (v)
enviar

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ (n, fem)
armadilha
  Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ (n, masc)
elétrico

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ (n, fem)
tranquilidade

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ (v)
tranquilizar

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ (v)
baldear

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ (v)
transcender
  (transitiu) ultrapassar

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ (n, fem)
transcrição

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ (v)
transcrever

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ (v)
transfigurar

transformació (n, fem)
transformação

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ (v)
transformar
  Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
transfobia

transgredir /tɾanz.ɣɾeˈði/ /tɾanz.ɣɾeˈðiɾ/ /tɾənz.ɡɾəˈði/ (v)
transgredir

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ (adj)
transgénero

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ (adj, masc)
transgénico

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ (n, masc)
transumância

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ (n, masc)
transístor

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ (adj, masc)
transitivo
  Que passa d'un a un altre.
  (gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

translació (n, fem)
translação

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
transliteração

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ (v)
transliterar

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ (v)
transmigrar
  Passar un poble a establir-se a un altre país.
  Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ (n, fem)
caixa de câmbio

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ (n, fem)
transparência
  Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ (n, masc)
transporte

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ (v)
transportar
  Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transposar /tɾans.poˈza/ /tɾans.poˈzaɾ/ /tɾəns.poˈza/ /tɾəns.puˈza/ (v)
transpor

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ (n, masc)
transepto

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ (adj)
transexual

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
transexualidade

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ (adj, masc)
transilvano
  Relatiu o pertanyent a Transsilvània.

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ (n, masc)
transilvano
  Persona que habita o és originària de Transsilvània.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ (adj)
transversal
  Que travessa d'un costat a un altre.

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ (n, fem)
alçapão

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ (n, masc)
trapézio

trapezoide /tɾa.peˈzɔj.ðe/ /tɾə.pəˈzɔj.ðə/ (n, masc)
trapezoide

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ (v)
transferir

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ (v)
transplantar
  Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
  (medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ (n, masc)
transtorno, distúrbio

trastorn antisocial de la personalitat (n, masc)
transtorno de personalidade antissocial

trastorn de la personalitat (n, masc)
transtorno de personalidade

trau /tɾaw/ (n, masc)
casa
  Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ (v)
traumatizar

travesser (n, masc)
barra
  (esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
  (rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ (n, fem)
travessia
  Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ (n, fem)
rasteira
  (esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traç /ˈtɾas/ (n, masc)
traço

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ (v)
traçar

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ (n, fem)
traição

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ (adj, masc)
traidor

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ (n, masc)
trabalho
  Esforç per assolir una finalitat.
  Resultat d'un esforç.
  Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
  Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ (n, masc)
trabalhador
  Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ (v)
trabalhar

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ (adj, masc)
formidável

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ (v)
tremer

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ (n)
tremor
  Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ (n, fem)
pau duro
  (col·loquial) Estat del penis en erecció.

trempera matinera (n, fem)
tesão de mijo

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ (n, masc)
trem, comboio

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ (n, fem)
trança
  Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ (v)
trançar
  Fer trenes.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ (n, masc)
enigma
  Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ (v)
quebrar
  Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ (n, masc)
trinta
  (tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ (number)
trinta

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ (number)
trinta

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ (number)
trigésimo-quinto

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ (number)
trinta

trenta-dosè /ˌtɾen.ta.ðoˈze/ /ˌtɾən.tə.ðoˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.ðuˈzɛ/ (number)
trigésimo-segundo

trenta-dues /ˌtɾen.taˈðu.es/ /ˌtɾən.təˈðu.əs/ /ˌtɾɛn.təˈðu.əs/ (number)
trinta
  Forma femenina de trenta-dos.

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ (number)
trinta

trenta-novè /ˌtɾen.ta.noˈve/ /ˌtɾen.ta.noˈβe/ /ˌtɾən.tə.noˈvə/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈvɛ/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈβɛ/ (number)
trigésimo-nono

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ (number)
trinta

trenta-quatrè /ˌtɾen.ta.kwaˈtɾe/ /ˌtɾən.tə.kwəˈtɾə/ /ˌtɾɛn.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
trigésimo-quarto

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ (number)
trinta

trenta-setè /ˌtɾen.ta.seˈte/ /ˌtɾən.tə.səˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.səˈtɛ/ (number)
trigésimo-sétimo

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ (number)
trinta

trenta-sisè /ˌtɾen.ta.siˈze/ /ˌtɾən.tə.siˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.siˈzɛ/ (number)
trigésimo-sexto

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ (number)
trinta

trenta-tresè /ˌtɾen.ta.tɾeˈze/ /ˌtɾən.tə.tɾəˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
trigésimo-terceiro

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ (number)
trinta

trenta-una /ˌtɾen.taˈu.na/ /ˌtɾən.təˈu.nə/ /ˌtɾɛn.təˈu.nə/ (number)
trinta
  Forma femenina de trenta-un.

trenta-unè /ˌtɾen.ta.uˈne/ /ˌtɾən.tə.uˈnə/ /ˌtɾɛn.tə.uˈnɛ/ (number)
trigésimo-primeiro

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ (number)
trinta

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ (number)
trigésimo-oitavo

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ (number)
trigésimo

trepanar /tɾe.paˈna/ /tɾe.paˈnaɾ/ /tɾə.pəˈna/ (v)
trepanar

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ (n, masc)
berbequim, broca

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ (number)
três

tres-centes /ˌtɾeˈsen.tes/ /ˌtɾəˈsen.təs/ /ˌtɾɛˈsen.təs/ (number)
trezentas
  Forma femenina de tres-cents.

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ (number)
trezentos

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ (n, masc)
tesouro
  Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ (n, masc)
tesoureiro

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ (n, fem)
tesouraria

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ (n, masc)
tripé
  Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tret /ˈtret/ (n, masc)
disparo
  Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ (preposition)
a menos que
  Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ (number)
treze

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ (number)
décimo-terceiro

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ (v)
tirar
  Fer sortir una cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ (n, fem)
trégua
  Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ (n, fem)
escolha

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ (n, masc)
triângulo
  Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
  (billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
  (hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.
triângulo, ferrinhos
  Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triangulació (n, fem)
triangulação

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ (v)
escolher
  Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

triatló (n, masc)
triatlo

tribu /ˈtɾi.βu/ (n, fem)
tribo

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ (n, fem)
tribuna

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ (n, masc)
tribunal

tribut /tɾiˈβut/ (n, masc)
tributo

tribú /tɾiˈβu/ (n, masc)
tribuno

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ (n, masc)
tridente

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ (adj)
tridimensional

triella /tɾiˈe.ʎa/ /tɾiˈə.ʎə/ /tɾiˈɛ.ʎə/ (n, fem)
trisal

trilió /tɾi.ɫiˈo/ (number, masc)
quintilhão
  (cardinal) Milió de bilions.

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ (v)
debulhar

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ (adv)
trimestralmente

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ (n, masc)
trimestre

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ (n, masc)
trenó

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ (n, masc)
mastro da proa
  En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ (n, fem)
fosso

triple (n, masc)
triplo
  (bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ (v)
triplicar

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ (n, fem)
tripulação
  Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
  Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ (n, neut)
tripulante
  Membre d'una tripulació.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ (v)
trissecar

trist /ˈtɾist/ (adj)
triste
  Que no té alegria.

tristament /ˌtɾis.taˈmen/ /ˌtɾis.taˈment/ /ˌtɾis.təˈmen/ /ˌtɾis.təˈment/ (adv)
tristemente

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ (n, fem)
tristeza

tristíssim /tɾisˈti.sim/ (adj, masc)
tristíssimo

triturar /tɾi.tuˈɾa/ /tɾi.tuˈɾaɾ/ (v)
triturar

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ (adj)
trivial

trivialitzar /tɾi.vi.a.ɫiˈzaɾ/ /tɾi.vi.ə.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈza/ /tɾi.βi.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
trivializar

tro /ˈtɾo/ (n, masc)
trovão, ribombo
  So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ (n, fem)
achado

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ (n, fem)
encontro inesperado

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ (n, masc)
trovador
  Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobadoresc /tɾo.ba.ðoˈɾesk/ /tɾo.bə.ðoˈɾəsk/ /tɾu.bə.ðuˈɾɛsk/ /tɾu.βə.ðuˈɾɛsk/ (adj, masc)
trovadoresco

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ (n, fem)
achado

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ (v)
encontrar, achar
  Veure alguna cosa que s'havia perdut.
trovar
  Compondre en l'art dels trobadors.
encontrar
  (pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ (n, fem)
meada

trocànter /tɾoˈkan.teɾ/ /tɾoˈkan.təɾ/ /tɾuˈkan.tər/ (n, masc)
trocanter

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ (n, masc)
troféu

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ (adj)
troglodita
  Que viu en una caverna o cova.

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ (n, fem)
troika

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ (adj, masc)
troiano

trol /ˈtɾɔɫ/ (n, masc)
trol
  (mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ (n, neut)
trol
  (internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ (v)
trolar
  (internet) Atacar provocant com un trol.

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ (n, masc)
trombo

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ (n, masc)
trombone

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ (n, fem)
tromba
  Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ (n, fem)
trompete, trombeta
  Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ (n, masc)
trono

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ (v)
trovoar

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ (n, masc)
tronco
  (botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
  (argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ (n, fem)
caçapa
  (billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ (n, masc)
tropo

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ (n, fem)
tropa

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ (adj)
tropical

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ (n, fem)
tropopausa

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ (n, fem)
troposfera

tros /ˈtɾɔs/ (n, masc)
pedaço

trot /ˈtɾɔt/ (n, masc)
trote

trotar /tɾoˈta/ /tɾoˈtaɾ/ /tɾuˈta/ (v)
trotar

truc /ˈtɾuk/ (n, masc)
truque
  Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
batota, macete
  Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
  (videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ (v)
bater
  (intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
ligar
  (intransitiu) Telefonar.

truculent /tɾu.kuˈɫen/ /tɾu.kuˈɫent/ (adj, masc)
truculento

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ (n, fem)
truta
  Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omelete
  (cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada (n, fem)
truta arco-íris

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ (n, fem)
porca
  Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ (v)
trunfar

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ (n, masc)
encurtamento

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ (v)
truncar

tràgicament /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌtɾa.ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈment/ (adv)
tragicamente

trànsit /ˈtɾan.zit/ (n, masc)
trânsito, passagem

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ (n, masc)
trevo
  Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).
paus
  (jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per una fulla negra de trèvol.

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ (n, masc)
tsar, czar

tsarina /tsaˈɾi.na/ /tsəˈɾi.nə/ (n, fem)
czarina
  Forma femenina de tsar.

tu (pronoun)
você

tub /ˈtup/ (n, masc)
tubo

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ (n, fem)
tuba
  Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
  Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ (n, fem)
tuberculose

tudó /twˈðo/ (n, masc)
pomba-trocaz, pombo-torcaz

tuf /ˈtuf/ (n, masc)
tofo
  Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ (n, masc)
tweet

tuli (n, masc)
túlio

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ (n, fem)
túlipa, tulipa

tumor /tuˈmor/ (n, masc)
tumor

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ (n, masc)
tumulto

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ (n, fem)
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ (n, masc)
tungsténio, tungstênio

tunisià /tu.ni.ziˈa/ (adj, masc)
tunisiano
  Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ (n, masc)
tunisiano
  Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ (n, masc)
turbante

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ (n, fem)
turbina

turc (adj, masc)
turco
  Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc (n, masc)
turco
  (masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ (n, masc)
turcomeno
  (només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ (n, masc)
turismo

turisme monumental (n, masc)
turismo monumental

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ (n, neut)
turista

turistificació (n, fem)
turistificação

turmell /toɾˈmeʎ/ (n, masc)
tornozelo

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ (v)
atormentar
  Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ (n, fem)
turquesa

turístic /tuˈɾis.tik/ (adj, masc)
turístico

turó (n, masc)
colina
  Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ (v)
tutear

tutia /tuˈti.a/ /tuˈti.ə/ (n, fem)
tutia

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ (n, masc)
tutor

txac-txac /ˌt͡ʃakˈt͡ʃak/ (Interjection)
crás

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ (adj, masc)
chadiano
  Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ (n, masc)
chadiano
  Persona que habita o és originària del Txad.

txec /ˈt͡ʃɛk/ (adj, masc)
tcheco, checo
  Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ (n, masc)
checheno
  (només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ (n, masc)
tálamo

tàmil /ˈta.miɫ/ (n, masc)
tâmil, tâmul
  Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ (n, masc)
tântalo

tàper /ˈta.peɾ/ /ˈta.pər/ (n, masc)
taparuere

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ (n, masc)
moscardo

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ (n, fem)
técnica

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ (adv)
na realidade

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ (adj)
tênue

tèrmic /ˈtɛr.mik/ (adj, masc)
térmico

tètum /ˈtɛ.tum/ (n, masc)
tétum
  Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ (v)
temer, recear
  Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ (adj, masc)
pávido

tímidament /ˌti.mi.ðaˈmen/ /ˌti.mi.ðaˈment/ /ˌti.mi.ðəˈmen/ /ˌti.mi.ðəˈment/ (adv)
timidamente

típic (adj, masc)
típico
  propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ (adv)
tipicamente

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ (n, masc)
título

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ (n, fem)
trufa, túbera

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ (n, masc)
toner

tònic /ˈtɔ.nik/ (adj, masc)
tónico
  (lingüística) Element on recau l'accent o la força de la veu.

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ (n, fem)
água tónica

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ (n, masc)
tórax

tòxic /ˈtɔk.sik/ (adj, masc)
tóxico
  Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ (n, masc)
tóxico
  Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ (n, fem)
rola, rôla

túmul /ˈtu.muɫ/ (n, masc)
anta
  Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.
mamoa
  Estructura de dol sobre el taüt durant les exèquies.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ (n, masc)
caneta
  (esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ (n, fem)
túnica

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ (n, fem)
localização

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ (n, fem)
ubiquidade

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ (n, masc)
ucraniano
  (només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ (n, masc)
uivo

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ (v)
uivar

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ (n, masc)
ugandense
  Persona que habita o és originària d'Uganda.

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ (n, masc)
ulemá

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ (n, masc)
olho
  Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de bou (n, masc)
olho de boi

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ (n, masc)
canino
  (central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
presa
  Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ (n, fem)
óculos
  Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum (n, masc)
ultimato

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
ultraje

ulà /uˈɫa/ (n, masc)
ulano
  Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un (number)
um
  (cardinal) La unitat completa.

unanimitzar /u.na.ni.miˈd͡za/ /u.na.ni.miˈza/ /u.na.ni.miˈzaɾ/ /u.nə.ni.miˈd͡za/ (v)
unanimizar

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ (v)
ungir

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ (n, fem)
unha
  Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicameral /u.ni.ka.meˈɾaɫ/ /u.ni.kə.məˈɾaɫ/ (adj)
unicameral

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ (adj)
unicelular

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
unificação

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ (v)
unificar

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ (adj)
farda

uniformement /u.niˌfor.meˈmen/ /u.niˌfor.məˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈment/ /u.niˌfoɾ.məˈment/ (adv)
uniformemente

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ (adj)
unilateral

unitat /u.niˈtat/ (n, fem)
unidade

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ (n, masc)
universo

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ (adj)
universal
  Relatiu a l'univers.

universalment /u.ni.veɾˌsaɫˈment/ /u.ni.vərˌsaɫˈmen/ /u.ni.vəɾˌsaɫˈment/ /u.ni.βerˌsaɫˈmen/ /u.ni.βeɾˌsaɫˈmen/ /u.ni.βərˌsaɫˈmen/ (adv)
universalmente

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ (n, fem)
universidade

unió /u.niˈo/ (n, fem)
união

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ (v)
pôr

ununbi /unˈum.bi/ (n, masc)
unúnbio

ununenni /un.unˈɛn.ni/ (n, masc)
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ (n, masc)
ununhexio

ununocti (n, masc)
ununóctio

ununpenti (n, masc)
ununpêntio

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ (n, masc)
ununquádio

ununsepti (n, masc)
ununséptio

ununtri (n, masc)
unúntrio, ununtrio

unununi /un.unˈu.ni/ (n, masc)
ununúnio

urani (n, masc)
urânio

urbanitat /ur.bə.niˈtat/ /uɾ.ba.niˈtat/ (n, fem)
urbanidade

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ (n, fem)
urbanização

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ (v)
urbanizar

urbà /urˈβa/ (adj, masc)
urbano

urdú /urˈdu/ (adj)
urdu
  Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ (n, masc)
urdu
  Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ (n, fem)
uretra

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ (adv)
urgentemente

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ (n, fem)
urgência
  Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ (adj, masc)
urinário
  Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ (n, fem)
urna

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
urologia

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ (n, fem)
garra

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ (adj, masc)
uruguaio
  Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ (n, masc)
usufruto

usual /u.zuˈaɫ/ (adj)
usual

usuari /u.zuˈa.ɾi/ (n, masc)
usuário

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ (v)
usurpar

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ (n, masc)
utensílio

utilització /u.ti.ɫi.d͡za.siˈo/ /u.ti.ɫi.d͡zə.siˈo/ /u.ti.ɫi.za.siˈo/ (n, fem)
utilização

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ (v)
usar

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ (n, fem)
utopia

uzbek /uzˈbek/ (adj, masc)
uzbeque
  Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ (n, masc)
uzbeque
  Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
  (només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ (adj, masc)
vazio
  Sense solidesa, realitat ni substància.
  Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
  Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ (n, fem)
vaca
  (mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ (n, fem)
férias
  (plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ (v)
vacinar
  Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ (n, masc)
vacina
  Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaccínic /bakˈsi.nik/ /bəkˈsi.nik/ /vakˈsi.nik/ /vəkˈsi.nik/ (adj, masc)
vaccinal

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ (n, fem)
greve

vagabundejar /ba.ɣa.βun.deˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.βun.deˈʒa/ /bə.ɣə.βun.dəˈʒa/ /va.ɣa.bun.deˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.bun.dəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.bun.dəˈʒa/ (v)
vagabundar
  Viure com un vagabund.

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ (v)
vagar, errar
  Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ (n, fem)
vagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ (adj)
vaginal

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ (n, fem)
baunilha

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ (n, masc)
barco

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ (n, fem)
louça

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ (adj, masc)
valenciano
  Relatiu o pertanyent al País Valencià, antic Regne de València, actual Comunitat Valenciana, als seus habitants o a la seva llengua.

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ (n, masc)
valenciano
  Habitant de la ciutat de València].
  Conjunt de parlars del català occidental propis del País Valencià.

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ (adj, masc)
corajoso

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ (n, fem)
valentia

validació (n, fem)
validação

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ (n, fem)
vale
  Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ (n)
valor
  Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
coragem
  Tret de la persona que és valenta.

valor de mercat (n, masc)
valor de mercado

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ (n, masc)
valsa

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ (adj, masc)
valioso

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ (n, fem)
valência

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ (adj, masc)
valão
  Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ (n, masc)
valão
  Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ (n, masc)
vampiro
  Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vampiressa /bam.piˈɾe.sa/ /bəm.piˈɾɛ.sə/ /vam.piˈɾe.sa/ /vəm.piˈɾə.sə/ /vəm.piˈɾɛ.sə/ (n, fem)
vampira

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ (n, masc)
vanádio

vanitat /ba.niˈtat/ /bə.niˈtat/ /va.niˈtat/ /və.niˈtat/ (n, fem)
vaidade
  Presumpció, satisfacció de si mateix; estat en què es té un alt concepte respecte les pròpies qualitats o atributs, i que és remarcat per un desig excessiu de fer-se notar i lloar pels altres.

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ (adj, masc)
vaidoso

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ (n, masc)
vapor
  Gas, especialment referit a l'aigua.
barco a vapor
  Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ (n, fem)
panela a vapor

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ (n, masc)
vaqueiro
  Persona que mena vaques.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ (n, fem)
bengala
  Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
varinha
  Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta màgica (n, fem)
varinha mágica

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ (adj)
variável
  Que pot variar.
  Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ (n, fem)
variável
  Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
  (informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ (n, masc)
variação

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ (v)
variar

varietat /ba.ɾi.eˈtat/ /va.ɾi.eˈtat/ /və.ɾi.əˈtat/ (n, fem)
variedade

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ (adj)
vascular

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ (n, fem)
vasculite

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ (n, masc)
vassalo

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ (adj, masc)
vasto

vau /ˈbaw/ /ˈvaw/ /ˈvaw/ (n, fem)
vav

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ (n, fem)
vê

ve doble (n, fem)
duplo vê

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ (v)
vectorizar

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ (n, masc)
bezerro, novilho

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ (n, fem)
vitela
  (no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedre /ˈbe.ðɾe/ /ˈbe.ðɾə/ /ˈve.ðɾe/ /ˈve.ðɾə/ (adj)
vedro
  (antic) vell, veterà

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ (n, fem)
vez

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ (n, masc)
veganismo

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ (n, fem)
vegetação

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ (v)
vegetar

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ (adj, masc)
vegano

vehementment /be.eˌmemˈmen/ /bə.əˌmemˈmen/ /ve.eˌmemˈment/ /və.əˌmemˈmen/ /və.əˌmemˈment/ (adv)
veementemente

vehemència /be.eˈmɛn.si.a/ /bə.əˈmɛn.si.ə/ /ve.eˈmɛn.si.a/ /və.əˈmɛn.si.ə/ (n, fem)
veemência

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ (n, masc)
veículo
  Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ (n, fem)
vela

vela llatina (n, fem)
latinsegel

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ (adj)
velar
  (fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ (n, fem)
velar
  Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ (v)
velar
  Cobrir amb un vel.
  Perdre la claredat de percepció d’una cosa.
  (fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ (n, masc)
veleiro
  Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ (adj, masc)
velho, antigo
  De llarga vida, gran.
antigo, velho
  Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ (n, fem)
velhice
  Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ (n, masc)
veludo

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ (n, fem)
velocidade, rapidez

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ (n, masc)
velocípede

vel·leïtat /be.ɫe.iˈtat/ /beɫ.ɫe.iˈtat/ /bə.ɫə.iˈtat/ /bəɫ.ɫə.iˈtat/ /veɫ.ɫe.iˈtat/ /vəɫ.ɫə.iˈtat/ (n, fem)
veleidade

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ (n, masc)
veia

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ (n, fem)
venda

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ (v)
vender

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ (adj, masc)
veneziano
  Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ (n, masc)
vendedor

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ (v)
venerar

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ (adj, masc)
venezuelano
  Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ (n, masc)
venezuelano
  Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ (v)
vir
  Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ (n, fem)
vingança

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ (v)
vingar

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ (n, masc)
vento, sopro

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ (n, masc)
leque, abano

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ (v)
abanar
  Fer vent agitant l’aire.
joeirar
  Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ (n, masc)
ventilador

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ (v)
ventilar

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ (n, fem)
ventosa

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ (n, fem)
ninhada

ventral /benˈtɾaɫ/ /bənˈtɾaɫ/ /venˈtɾaɫ/ /vənˈtɾaɫ/ (adj)
ventral

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ (n, masc)
ventrículo

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ (adj, masc)
ventoso

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ (adj, masc)
venusiano
  Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ (n, masc)
venusiano

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ (adj, masc)
venoso

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ (n, fem)
veracidade

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ (n, masc)
cavala

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ (n, masc)
verbo

verb pronominal (n, masc)
verbo pronominal

verb reflexiu (n, masc)
verbo reflexivo

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ (adj)
verbal
  (gramàtica) Relatiu al verb.
  Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ (v)
verbalizar
  Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ (adj, masc)
verde
  De color verd.
  Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ (n, masc)
verde
  Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ (n, masc)
azinhavre
  Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
  Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ (n, masc)
verdilhão
  Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ (n, fem)
verdura, legume

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ (adj, masc)
esverdeado

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ (n, fem)
vindima

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ (adj)
virgem
  Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
  Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ (n, fem)
virgem

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ (n, fem)
vergonha

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ (adj, masc)
avergonhado
  Que s'avergonyix fàcilment.

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ (v)
verificar

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ (adj, masc)
tóxico

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ (n, fem)
verdade
  Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ (adj, masc)
vermelho
  Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ (n, masc)
vermelhão

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ (n, masc)
vermute

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ (n, masc)
amieiro

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ (adj, masc)
vernáculo

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ (n, masc)
verniz

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ (n, fem)
varíola

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ (n, masc)
barrão
  Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ (n, masc)
verso
  (literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versificar /ber.si.fiˈka/ /beɾ.si.fiˈka/ /bər.si.fiˈka/ /veɾ.si.fiˈkaɾ/ /vəɾ.si.fiˈka/ (v)
versificar

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ (n, fem)
versão

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ (adj)
versátil
  (sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ (adj, masc)
verdadeiro

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ (adj)
vertebral

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ (n, masc)
vertebrado

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ (adj)
vertical

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ (n, masc)
veneno, tóxico
  Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ (n, masc)
visco

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ (n, masc)
visconde

vescomtessa /bes.komˈte.sa/ /bəs.kumˈtɛ.sə/ /ves.komˈte.sa/ /vəs.komˈtə.sə/ /vəs.kumˈtɛ.sə/ (n, fem)
viscondessa

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ (n, fem)
vespa
  Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vesper /besˈpe/ /besˈpeɾ/ /bəsˈpe/ /vesˈpeɾ/ /vəsˈpe/ (n, masc)
armadilha
  Niu construït per vespes per a posar-hi els seus ous.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ (n, fem)
véspera

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ (n, masc)
tarde

vessament /be.saˈmen/ /bə.səˈmen/ /ve.saˈment/ /və.səˈmen/ /və.səˈment/ (n, masc)
vertido

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ (n, masc)
vestígio

vestimenta /bes.tiˈmen.ta/ /bəs.tiˈmen.tə/ /ves.tiˈmen.ta/ /vəs.tiˈmen.tə/ (n, fem)
vestimenta
  vestidura

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ (n, masc)
vestuário
  Conjunt de vestits de què disposa una persona.
vestiário
  Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar (n, fem)
vesícula biliar

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ (n, fem)
granularidade
  Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ (n, masc)
veterinário
  Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
velatório

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ (n, fem)
voz
  So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (v)
ver, enxergar
  Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
vexilologia

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ (adj, masc)
vizinho
  Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ (n, masc)
vizinho
  Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ (n, masc)
vizinhança

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ (n, masc)
vinho
  (normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre (n, masc)
vinho tinto

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ (n, neut)
peão, pedestre

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ (n, masc)
senda

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
viagem
  Desplaçament a una destinació prou allunyada.
  Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ (n, masc)
viajante

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ (v)
viajar

vibració (n, fem)
vibração

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ (v)
vibrar
  Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ (n, masc)
vibrafone

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ (n, masc)
vigário

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ (n, masc)
vício

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ (n, fem)
vicissitude

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ (adj, masc)
vitoriano

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
vitória

victòria pírrica (n, fem)
vitória pírrica, vitória de Pirro

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ (n, fem)
vida
  Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ (n, masc)
clipe

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ (n, masc)
videojogo, videogame

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ (n, fem)
videochamada

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ (n, fem)
videovigilância

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ (n, masc)
vidro

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ (n, masc)
vidraceiro
  (professions) Persona que treballa amb vidre.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ (adj, masc)
vienense
  Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ (n, masc)
vienense
  Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ (adj)
vietnamita

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ (n, fem)
vigilância

vigir /biˈd͡ʒi/ /biˈʒi/ /viˈd͡ʒiɾ/ /viˈʒi/ (v)
viger

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ (n, fem)
vigorexia

vigència /biˈd͡ʒɛn.si.a/ /biˈʒɛn.si.a/ /biˈʒɛn.si.ə/ /viˈd͡ʒɛn.si.a/ /viˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
validade

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ (n, fem)
véspera
  Dia anterior a un altre.
vigília
  Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ (adj)
vil

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ (n, fem)
casa de campo
  Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ (n, masc)
vinagre

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ (adj)
próximo

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
vinificação

vinificar /bi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈkaɾ/ (v)
vinificar

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ (number)
vinte

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ (number)
vinte, vinte e cinco

vint-i-cinquè /bin.ti.siŋˈke/ /bin.ti.siŋˈkɛ/ /vin.ti.siŋˈkə/ (number)
vigésimo-quinto

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ (number)
vinte, vinte e dois

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ (number)
vigésimo-segundo

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ (number)
vinte
  Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ (number)
vinte

vint-i-novè /bin.ti.noˈβe/ /bin.ti.nuˈβɛ/ /vin.ti.nuˈvə/ (number)
vigésimo-nono

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ (number)
vinte

vint-i-quatrè /bin.ti.kwaˈtɾe/ /bin.ti.kwəˈtɾɛ/ /vin.ti.kwəˈtɾə/ (number)
vigésimo-quarto

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ (number)
vinte

vint-i-setè /bin.ti.seˈte/ /bin.ti.səˈtɛ/ /vin.ti.səˈnə/ (number)
vigésimo-sétimo

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ (number)
vinte

vint-i-sisè /bin.ti.siˈze/ /bin.ti.siˈzɛ/ /vin.ti.siˈzə/ (number)
vigésimo-sexto

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ (number)
vinte

vint-i-tresè /bin.ti.tɾeˈze/ /bin.ti.tɾəˈzɛ/ /vin.ti.tɾəˈzə/ (number)
vigésimo-terceiro

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ (number)
vinte, vinte e um

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ (number)
vinte
  Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-unè /bin.ti.uˈne/ /bin.ti.uˈnɛ/ /vin.ti.uˈnə/ (number)
vigésimo-primeiro

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ (number)
vinte

vint-i-vuitè /bin.ti.bujˈte/ /bin.ti.bujˈtɛ/ /vin.ti.vujˈtə/ (number)
vigésimo-oitavo

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ (number)
vigésimo

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ (n, fem)
vinha, vinhedo
  Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
vinhedo
  Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ (n, fem)
viola
  Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola de roda (n, fem)
sanfona

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ (n, fem)
violação
  Acció de violar una norma.
estupro, violação
  Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ (n, masc)
violeta
  Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ (adj, masc)
violento
  Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ (n, masc)
violoncelo

violoncel·lista /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.te/ /bi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ /bi.u.ɫun.səˈɫis.tə/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /vi.o.ɫon.səɫˈɫis.tə/ /vi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ (n, neut)
violoncelista

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ (n, fem)
violência

violència domèstica (n, fem)
violência doméstica

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ (n, masc)
violino, rabeca

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ (n, neut)
wikipediana

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ (adj)
viral
  De propagació ràpida i massiva.

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ (v)
viralizar

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ (adj)
virginal
  Relatiu a una verge o la virginitat.

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ (n, masc)
virginal
  Instrument cordòfon de teclat de cordes pinçades de la família del clavicèmbal.

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ (n, masc)
vice-rei

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ (adj)
virtual

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ (n, fem)
virtude

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ (adj, masc)
virtuoso
  Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ (n, masc)
vírus

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ (n, fem)
viscosidade

visibilitat (n, fem)
visibilidade

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ (n, masc)
vizir

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ (n, fem)
visita

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ (n, neut)
visitante
  Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ (v)
visitar

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ (n, fem)
visão

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ (n, fem)
vista
  Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
vista, visão
  Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ (adj)
visual

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
visualização

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ (adj)
vital

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
vitalidade

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ (n, fem)
vitamina

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ (n, fem)
vinicultura

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ (n, masc)
vitiligo

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ (n, masc)
vitral

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ (n, fem)
montra

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ (adj)
vivo
  Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ (v)
viver
  Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ (n, masc)
vocabulário

vocació (n, fem)
vocação

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ (adj)
vocal

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ (n, fem)
vogal

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ (n, masc)
vocativo

vociferar /bo.si.feˈɾa/ /bu.si.fəˈɾa/ /vo.si.feˈɾaɾ/ /vo.si.fəˈɾa/ /vu.si.fəˈɾa/ (v)
vociferar

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ (n, masc)
vaudeville

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ (n)
vodca

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ (n, fem)
voga
  Moda, acceptació general.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ (n, masc)
vôo, voo
  (handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ (n, fem)
arruela

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ (n, masc)
volante, direção
  Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ (n, masc)
volapuque
  Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ (v)
voar
  Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ (n, masc)
vulcão

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ (adj, masc)
vulcânico
  Relacionat amb els volcans.

voleibol de platja (n, masc)
voleibol de praia

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ (v)
querer, desejar

voler és poder (proverb)
querer é poder

voletejar /bo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /bo.ɫe.teˈʒa/ /bu.ɫə.təˈʒa/ /vo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /vu.ɫə.təˈʒa/ (v)
esvoaçar

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ (n, masc)
volt
  Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ (n, fem)
girada
  Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
round
  (golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ (n, masc)
abutre, urubu

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ (n, masc)
volume

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ (adj, masc)
voluntário
  Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ (n, masc)
voluntário
  Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ (n, fem)
vontade

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ (n, fem)
voluta
  Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ (v)
vomitar
  Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ (n, fem)
margem

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ (n, fem)
passeio

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ (n, masc)
marfim
  Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ (adj, masc)
vosso

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ (n, masc)
voto
  Prometença religiosa.
voto, votação
  Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ (n, fem)
votação

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ (v)
votar
  Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ (number)
oito

vuit-centes /ˌbujtˈsen.tes/ /ˌbujtˈsen.təs/ /ˌbwitˈsen.tes/ /ˌvujtˈsen.tes/ /ˌvujtˈsen.təs/ (number)
oitocentas
  Forma femenina de vuit-cents.

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ (number)
oitocentos

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ (number)
oitenta

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ (number)
oitenta

vuitanta-cinquè /bujˌtan.ta.siŋˈke/ /bujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ /bwiˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.tə.siŋˈkə/ /vujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ (number)
octogésimo-quinto

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ (number)
oitenta

vuitanta-dosè /bujˌtan.ta.ðoˈze/ /bujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.tə.ðoˈzə/ /vujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
octogésimo-segundo

vuitanta-dues /bujˌtan.taˈðu.es/ /bujˌtan.təˈðu.əs/ /bwiˌtan.taˈðu.es/ /vujˌtan.taˈðu.es/ /vujˌtan.təˈðu.əs/ (number)
oitenta
  Forma femenina de vuitanta-dos.

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ (number)
oitenta

vuitanta-novè /bujˌtan.ta.noˈβe/ /bujˌtan.tə.nuˈβɛ/ /bwiˌtan.ta.noˈβe/ /vujˌtan.ta.noˈve/ /vujˌtan.tə.noˈvə/ /vujˌtan.tə.nuˈvɛ/ (number)
octogésimo-nono

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ (number)
oitenta

vuitanta-quatrè /bujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /bujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ /bwiˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
octogésimo-quarto

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ (number)
oitenta

vuitanta-setè /bujˌtan.ta.seˈte/ /bujˌtan.tə.səˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.tə.səˈtə/ /vujˌtan.tə.səˈtɛ/ (number)
octogésimo-sétimo

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ (number)
oitenta

vuitanta-sisè /bujˌtan.ta.siˈze/ /bujˌtan.tə.siˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.tə.siˈzə/ /vujˌtan.tə.siˈzɛ/ (number)
octogésimo-sexto

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ (number)
oitenta

vuitanta-tresè /bujˌtan.ta.tɾeˈze/ /bujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzə/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
octogésimo-terceiro

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ (number)
oitenta

vuitanta-una /bujˌtan.taˈu.na/ /bujˌtan.təˈu.nə/ /bwiˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.taˈu.na/ /vujˌtan.təˈu.nə/ (number)
oitenta
  Forma femenina de vuitanta-un.

vuitanta-unè /bujˌtan.ta.uˈne/ /bujˌtan.tə.uˈnɛ/ /bwiˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.tə.uˈnə/ /vujˌtan.tə.uˈnɛ/ (number)
octogésimo-primeiro

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ (number)
oitenta

vuitanta-vuitè /bujˌtan.ta.βujˈte/ /bujˌtan.tə.βujˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.βwiˈte/ /vujˌtan.ta.vujˈte/ /vujˌtan.tə.vujˈtə/ /vujˌtan.tə.vujˈtɛ/ (number)
octogésimo-oitavo

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ (number)
octogésimo

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ (number)
oitavo

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ (v)
vulcanizar

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
vulcanologia

vulcanòleg /buɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /buɫ.kəˈnɔ.ɫək/ /vuɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /vuɫ.kəˈnɔ.ɫək/ (n, masc)
vulcanologista

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ (adj)
vulgar

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ (adj)
vulnerável

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ (v)
infringir
  Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ (n, fem)
vulva

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ (adj, masc)
válido

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ (n, masc)
vaso sanitário
  Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ (v)
vencer
  Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ (n, fem)
vértebra

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ (n, masc)
vértice

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ (n, fem)
vítima

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ (n, masc)
vídeo

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ (adj)
vikingue

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ (n, masc)
vime

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ (n, masc)
polo aquático

watt (n, masc)
watt

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ (n, fem)
webquest

whisky /ˈwis.ki/ (n, masc)
uísque

wifi /ˈwi.fi/ (n)
Wi-Fi

wiki /ˈwi.ki/ (n, masc)
wiki

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ (n, masc)
xaveco

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ (n, masc)
chacal

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ (n, masc)
xador

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ (adj, masc)
mexeriqueiro

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ (n, masc)
siroco

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ (n, masc)
chanfra

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ (n, masc)
champanha

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ (n, masc)
champignon

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ (n, masc)
xampu, champô
  Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ (n, fem)
chinelo, sandália

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ (n, masc)
agasalho

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ (n, fem)
charada

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ (n, masc)
sarampo

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ (n, masc)
xarope

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ (n, fem)
dragona
  Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ (v)
sorver

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ (n, fem)
rede
  Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
  Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
  Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa social (n, fem)
rede social

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ (n, masc)
azul-petróleo

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ (n, masc)
chassi

xat /ˈʃat/ (n, masc)
bate-papo

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ (n, masc)
cheque

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ (n, masc)
xeque

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ (n, fem)
chaminé
  Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.
lareira, chaminé
  Conjunt de la instal·lació que permet fer foc en una llar amb sortida de fums.

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ (n, masc)
tasneirinha

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
xenofobia

xenòfob /ksəˈnɔ.fup/ /ʃeˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fup/ (adj, masc)
xenofóbico

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ (n, masc)
xénon, xenônio

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ (n, masc)
soro

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ (n, fem)
seringa

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ (n, masc)
serrote
  Serra amb un mànec en un extrem.

xerrada /t͡ʃeˈra.ða/ /ʃəˈra.ðə/ (n, fem)
papo

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ (adj)
tagarela
  Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ (n, fem)
falatório

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ (v)
papear

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ (n, masc)
guincho

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ (v)
chilrear
  Començar a parlar les criatures.
gorjear
  Parlotejar insistentment.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ (n, masc)
xerez

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ (n, masc)
xibolete

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ (n, masc)
pastilha, chiclete

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ (n, masc)
namorado
  Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ (n, fem)
cifra, número

xifrar /t͡ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾaɾ/ (v)
cifrar

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ (n, fem)
bicicleta
  (futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ (adj, masc)
chilena
  Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ (n, masc)
chilena
  Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ (n, masc)
xilofone

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ (n, masc)
chimpanzé

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ (adj)
tolo
  D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ (n, neut)
tolo
  Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ (adj, masc)
chinês
  Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ (n, masc)
chinês
  Individu de la Xina.
  (masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ (n, masc)
batata frita
  (hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ (n, masc)
cipreste

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ (adj)
cipriota
  Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ (n, neut)
cipriota
  Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ (n, fem)
cherovia

xistorra /t͡ʃisˈto.ra/ /ʃisˈto.rə/ (n, fem)
chistorra

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ (n, fem)
apito

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ (v)
assobiar

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ (n, masc)
apito
  Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ (n, masc)
sussurro

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ (v)
sussurrar

xo /ˈʃo/ (Interjection)
alto!

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ (n, masc)
choque
  topada, col·lisió
  (anglicisme, patologia) trauma

xocant /t͡ʃoˈkan/ /t͡ʃoˈkant/ /ʃoˈkant/ /ʃuˈkan/ (adj)
chocante
  Que excita l'atenció per la seva novetat o estranyesa.

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ (v)
chocar

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ (n, fem)
chocolate
  Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ (n, masc)
condutor

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ (n, masc)
peneireiro-vulgar
  (ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ (n, masc)
xhosa
  Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ (n, neut)
xhosa
  Individu del grup meridional dels nguni.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ (v)
chupar, sugar

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ (n, fem)
chucrute

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ (n, masc)
chupeta

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ (v)
chutar
  Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ (n, masc)
chuveiro

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ (n, masc)
xerife

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ (n, masc)
xelim

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ (n, masc)
yao

zambià /zam.biˈa/ (adj, masc)
zambiano
  Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ (n, masc)
zambiano
  Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ (n, fem)
zebra

zel /ˈzɛɫ/ (n, masc)
cio
  Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ (n, masc)
zero
  Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
  Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ (n, fem)
dzeta
  Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

ziggurat /ziɡ.ɡuˈɾat/ (n, masc)
zigurate

zigomàtic /zi.ɣoˈma.tik/ /zi.ɣuˈma.tik/ (adj, masc)
zigomático

zigzaguejar /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/ /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ziɡ.za.ɣeˈʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ (v)
ziguezaguear

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ (n, masc)
zinco

zirconi (n, masc)
zircónio

zona /ˈzo.na/ (n, fem)
zona
  Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
zoologia

zulu /ˈzu.ɫu/ (adj)
zulu
  Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ (n, masc)
zulu
  Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ (n, neut)
zulu
  Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zwitterió /zwit.te.ɾiˈo/ /zwit.tə.ɾiˈo/ (n, masc)
zwitterion

zzz /zː/ (Interjection)
zzz
  Ronc suau mentre algú dorm.

zèfir /ˈzɛ.fir/ (n, masc)
zéfiro
  (meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd (n, masc)
baleia-bicuda-de-shepherd

zífid de Gervais (n, masc)
baleia-bicuda-de-gervais

zífid de Gray (n, masc)
baleia-bicuda-de-gray

zífid de Hubbs (n, masc)
baleia-bicuda-de-hubbs

zífid de Layard (n, masc)
baleia-bicuda-de-layard

zífid de Perrin (n, masc)
baleia-bicuda-de-perrin

zífid de Stejneger (n, masc)
baleia-bicuda-de-stejneger

zífid pigmeu (n, masc)
baleia-bicuda-pigméia

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ (n, masc)
cigano
  gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ (pn)
África
  Continent situat al sud d'Europa.

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ (pn)
Ângela

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ (pn)
Áries, Carneiro

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ (pn)
Artemisa, Artémis

Àsia /ˈa.zi.a/ (pn)
Ásia
  Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ (pn)
Átila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ (pn)
Áustria
  Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ (pn)
Ícaro

Índia /ˈin.di.ə/ (pn)
Índia
  Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ (pn)
Ístria

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ (pn)
Oscar

àbac /ˈa.bak/ (n, masc)
ábaco
  Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
  (arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid (adj, masc)
ácido, azedo
  De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid (n, masc)
ácido, azedo
  Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic (n, masc)
ácido desoxirribonucleico, ácido desoxirribonucléico

àcid ribonucleic (n, masc)
ácido ribonucleico

àditon /ˈa.ði.ton/ (n, masc)
ádito

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ (n, masc)
afar
  Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ (adj)
ágil

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ (adv)
agilmente

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ (n, fem)
águia
  Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ (n, masc)
akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ (n, masc)
álbum

àlef /ˈa.ɫef/ /ˈa.ɫəf/ (n, fem)
alef

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ (n, fem)
álgebra

àmbit /ˈam.bit/ (n, masc)
âmbito
  Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ (n, fem)
âncora

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ (n, masc)
pato, pata

ànec mut (n, masc)
pato-selvagem

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ (n, masc)
anjo
  Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ (n, masc)
angstrom

ànim (n, masc)
humor

ànima /ˈa.ni.ma/ (n, fem)
alma, ânimo
  Part immaterial de la persona.
  Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ (n, masc)
ânodo

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ (n, fem)
anelo

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ (n, masc)
refeição

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ (n, masc)
cume
  Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ (adj)
árabe
  Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ (n, neut)
árabe
  Natural d'Aràbia
árabe, arábico
  (només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci (n, masc)
árabe egípcio
  Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ (n, masc)
árbitro

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ (n, fem)
área
  Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
  (esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
are
  Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ (n, fem)
ária
  Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ (n, neut)
ariano

àrtic (adj, masc)
ártico
  Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ (n, masc)
ástato, astato

àtic /ˈa.tik/ (adj, masc)
ático
  Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ (n, masc)
sótão
  Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ (n, masc)
átomo

àton /ˈa.ton/ /ˈa.tun/ (adj, masc)
átono

àugur /ˈaw.ɣur/ (n, masc)
áugure

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ (adj, masc)
ávaro
  Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ (n, masc)
ávaro
  Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
avar
  (només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ (n, fem)
avó
  Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ (adv)
avaramente, avidamente

ça /ˈsa/ (adv)
cá
  (antic) ací

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ (n, fem)
ecdise

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ (n, masc)
eczema

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ (n, fem)
égide

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ (n, masc)
êider

èpic /ˈɛ.pik/ (adj, masc)
épico

època /ˈe.po.ka/ /ˈɛ.po.kə/ /ˈɛ.pu.kə/ (n, fem)
época

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ (n, fem)
épsilo

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ (n, masc)
éster

ètic (adj, masc)
ético
  Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ (n, fem)
ética

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ (adv)
eticamente

ètim /ˈɛ.tim/ (n, masc)
étimo

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ (n, fem)
etnia

èxit /ˈɛɡ.zit/ (n, masc)
successo, sucesso
  Bon resultat, reeiximent.
sucesso, êxito
  Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ (n, masc)
êxtase
  Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és /ˈes/ /ˈəs/ /ˈɛs/ (v)
é

és clar (Interjection)
claro

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ (n, masc)
ídolo

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ (n, masc)
pesadelo

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ (n, masc)
índice
  Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
  (anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

ínfim /ˈiɱ.fim/ (adj, masc)
ínfimo

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ (n, fem)
hipsilo

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ (n, masc)
óbolo

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ (adv)
obviamente

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ (n, fem)
coruja

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ (n, fem)
ômicron
  Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
  Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ (n, fem)
ópera

òptic (n, masc)
óptico, oculista
  (professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ (n, fem)
óptica
  Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ (n, fem)
órbita

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ (n, masc)
órgano, órgão

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ (n, masc)
óvulo

ós (n, masc)
urso
  Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

últimament /ˌuɫ.ti.maˈmen/ /ˌuɫ.ti.maˈment/ /ˌuɫ.ti.məˈmen/ /ˌuɫ.ti.məˈment/ (adv)
derradeiramente

únic /ˈu.nik/ (adj, masc)
único

ús /ˈus/ (n, masc)
uso

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ (n, masc)
útero

útil (adj)
útil