català-suomi FreeDict+WikDict dictionary
edition published: 2024-10-10
language: ca; fi
availability: Licensed under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported license (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode)

asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ (suffix)
aasi
  S'utilitza per formar els noms dels enzims.

-cit (prefix)
-syytti

ció /siˈo/ (suffix)
minen

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ (suffix)
fioida

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ (suffix)
isoida

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ (suffix)
logia

ment /ˈmen/ /ˈment/ (suffix)
minen
  Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre (suffix)
metri

sfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ (suffix)
sfääri

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ (acronym)
DNA

AFI /ˈa.fi/ (acronym)
IPA

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ (acronym)
RNA

Aaró (pn)
Aaron

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ (pn)
Aapeli, Abel

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ (pn)
Abhasia

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ (pn)
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ (pn)
Aadam

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ (pn)
Aada

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ (pn)
Aatu

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ (pn)
Adonis
  (mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ (pn)
Ari

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ (pn)
Afganistan
  Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ (pn)
Agnes

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ (pn)
Augustinus
  Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Ais de Provença (pn)
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ (pn)
Pertti

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ (pn)
Albania
  Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ (pn)
Koraani

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ (pn)
Saksa

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ (pn)
Aleksanteri

Alfons (pn)
Alfons

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ (pn)
Alger

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ (pn)
Algeria
  Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
  Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ (pn)
Alpit

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ (pn)
Alttari

Altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ (pn)
Korkein

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ (pn)
Aliisa
  Prenom femení

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ (pn)
Amazon
  Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ (pn)
Amerikka

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ (pn)
Pohjois-Amerikka

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ (pn)
Etelä-Amerikka

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ (pn)
Andorra
  Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ (pn)
Antero, Antti

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ (pn)
Andromakhe

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ (pn)
Andromeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ (pn)
Englanti
  País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ (pn)
Angola
  Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ (pn)
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ (pn)
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ (pn)
Anna
  Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ (pn)
Antigua ja Barbuda
  Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ (pn)
Anttoni

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ (pn)
Etelämanner

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ (pn)
Antwerpen

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ (pn)
Apollo

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ (pn)
Vesimies

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ (pn)
Aachen

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ (pn)
Akvitania

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ (pn)
Aragonia

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ (pn)
Argentiina
  Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ (pn)
Ariège

Ariàrates /a.ɾiˈa.ɾa.tes/ /ə.ɾiˈa.ɾə.təs/ (pn)
Ariarathes

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ (pn)
Armenia
  Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ (pn)
Aaretti

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ (pn)
Arkhimedes

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ (pn)
Artturi

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ (pn)
Asturia

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ (pn)
Australia
  Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ (pn)
Avignon
  Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ (pn)
Azerbaidžan
  Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ (pn)
Azorit

Bahames /bəˈa.məs/ (pn)
Bahama
  Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ (pn)
Bahrain
  Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ (pn)
Vaaka

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ (pn)
Balthasar
  Prenom masculí

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ (pn)
Bangladesh
  Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados (pn)
Barbados
  Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
  Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ (pn)
Barcelona
  Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ (pn)
Bartolomeus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ (pn)
Baijeri

Belize /beˈlis/ (pn)
Belize
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
  Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ (pn)
Pentti
  Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ (pn)
Benin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ (pn)
Berliini

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ (pn)
Bermuda

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ (pn)
Barnabas

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ (pn)
Kaksoset

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ (pn)
Betlehem

Bhutan (pn)
Bhutan

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ (pn)
Valko-Venäjä
  Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ (pn)
Burma
  (tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ (pn)
Böömi

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ (pn)
Bolivia
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ (pn)
Burgundi

Botswana (pn)
Botswana
  Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ (pn)
Karhunvartija
  (astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ (pn)
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ (pn)
Brasilia
  Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ (pn)
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ (pn)
Bremen

Brunei (pn)
Brunei
  Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ (pn)
Bryssel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ (pn)
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ (pn)
Bulgaria

Burkina Faso (pn)
Burkina Faso
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi (pn)
Burundi
  Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ (pn)
Veistotaltta

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ (pn)
Barbara
  Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ (pn)
Belgia
  Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ (pn)
Raamattu
  Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə (pn)
Bosnia ja Hertsegovina
  Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV (acronym)
hv
  Sigles de cavall de vapor.

Ca Major (pn)
Iso koira

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ (pn)
Kairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ (pn)
Kambodža
  Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ (pn)
Kamerun
  Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ (pn)
Kanada
  Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ (pn)
Kap Verde
  Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
  Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any (pn)
uudenvuodenpäivä

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ (pn)
Kauris
  (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
  (astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ (pn)
Kaarle, Kaarlo

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ (pn)
Kassiopeia

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ (pn)
Katalonia
  País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ (pn)
Katariina
  Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ (pn)
Kaukasus

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ (pn)
Kain

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ (pn)
Kefeus

Ceilan (pn)
Ceylon
  Antic nom de Sri Lanka

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ (pn)
Kentauri

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ (pn)
Joutsen

Circe /ˈsir.sə/ /ˈsiɾ.se/ (pn)
Kirke

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ (pn)
Vatikaanivaltio
  El Vaticà.

Clara (pn)
Klaara
  Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ (pn)
Kleopatra
  Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ (pn)
Klemetti
  Prenom masculí

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ (pn)
Kolumbia
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores (pn)
Komorit
  Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ (pn)
Konsta
  Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ (pn)
Konstanz
  Prenom femení
  Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ (pn)
Pohjois-Korea
  Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ (pn)
Etelä-Korea, Korean tasavalta
  Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ (pn)
Korfu

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ (pn)
Costa Rica
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ (pn)
Côte d’Ivoire
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ (pn)
Ajomies

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ (pn)
Krapu

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ (pn)
Kreeta
  Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Creu del Sud (pn)
Etelän risti

Crist /ˈkɾist/ (pn)
Kristus

Cristina /kɾisˈti.nə/ (pn)
Kristiina
  Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ (pn)
Risto
  Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ (pn)
Kroatia
  Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ (pn)
Kuuba
  Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ (pn)
Korsika

DIU /ˈdiw/ (acronym)
kierukka

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ (pn)
Dalmatia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ (pn)
Damaskos

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ (pn)
Taneli

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ (pn)
Tonava

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ (pn)
Taavetti
  Prenom masculí

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ (pn)
Tanska
  Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ (pn)
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ (pn)
Dionysos
  (mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.

Djibouti (pn)
Djibouti
  Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ (pn)
Dominica

Déu (pn)
Jumala

EUA (acronym)
USA

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ (pn)
Edvard
  Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ (pn)
Egypti
  Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ (pn)
El Salvador
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ (pn)
Elisabet

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ (pn)
Elisa

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ (pn)
Eemeli

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ (pn)
Arabiemiirikunnat

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ (pn)
Emilia
  Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ (pn)
Heikki, Harri
  Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ (pn)
Ecuador
  Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ (pn)
Eritrea
  Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ (pn)
Ernesti
  Prenom masculí d’origen germànic

Esaú (pn)
Esau
  Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ (pn)
Skorpioni

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ (pn)
Skotlanti

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ (pn)
Slovakia
  Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ (pn)
Slovenia
  País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ (pn)
Espanja
  Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ (pn)
Yhdysvallat
  Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts (pn)
Amerikan yhdysvallat
  Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ (pn)
Esther

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ (pn)
Tapani
  Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ (pn)
Viro, Eesti
  Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ (pn)
Etiopia
  Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ (pn)
Eufrat

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ (pn)
Eurooppa, Europa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ (pn)
Eeva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ (pn)
Vilppu, Filippus

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ (pn)
Foinikia

Ferran (pn)
Veeti

Fiji /ˈfi.ʒi/ (pn)
Fidži
  Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ (pn)
Filippiinit
  Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ (pn)
Suomi
  Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ (pn)
Flanderi

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ (pn)
Firenze
  La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ (pn)
Frans

França /ˈfɾan.sə/ (pn)
Ranska
  Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ (pn)
Gabon
  Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi (pn)
Riikinkukko

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ (pn)
Gent

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ (pn)
Garonne

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ (pn)
Georgia
  Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ (pn)
Ghana
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ (pn)
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ (pn)
Geneve
  Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Guinevere
  Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ (pn)
Kirahvi

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ (pn)
Girona

Gran Bretanya (pn)
Iso-Britannia
  Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ (pn)
Reijo

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ (pn)
Kreikka
  Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa (pn)
Ranskan Guayana

Guam /ˈɡwam/ (pn)
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ (pn)
Guatemala
  Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ (pn)
Guernsey

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ (pn)
Vilho, Vilhelm
  Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə (pn)
Päiväntasaajan Guinea
  Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ (pn)
Kettu
  (astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guyana /ɡuˈja.nə/ (pn)
Guyana
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ (pn)
Gambia
  Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Gòl·lum /ˈɡɔ.ɫum/ /ˈɡɔɫ.ɫum/ (pn)
Klonkku

Haití /əjˈti/ (pn)
Haiti
  Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ (pn)
Helena

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ (pn)
Hera

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ (pn)
Hispaniola
  Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ (pn)
Honduras
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ (pn)
Hongkong
  Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ (pn)
Unkari
  País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ (pn)
Horatius

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ (acronym)
ALV

Iemen /ˈjɛ.mən/ (pn)
Jemen
  Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ (pn)
Ignatios

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ (pn)
valistusaika

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ (pn)
Indonesia
  Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ (pn)
Internet
  Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran (pn)
Iran
  Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq (pn)
Irak
  Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ (pn)
Irlanti
  Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ (pn)
Isis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ (pn)
Islanti
  Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ (pn)
Israel
  Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ (pn)
Italia
  Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ (pn)
Iksion

Jahvè (pn)
Jahve

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ (pn)
Jamaika

Japó /ʒəˈpo/ (pn)
Japani
  Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ (pn)
Jaakko
  Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ (pn)
Jehova

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ (pn)
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ (pn)
Jeesus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ (pn)
Juhani, Johannes
  Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ (pn)
Johanna
  Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ (pn)
Jaakkima

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ (pn)
Yrjö, Jori

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ (pn)
Jordania
  Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ (pn)
Joosef, Jooseppi

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ (pn)
Julius

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ (pn)
Julia

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ (pn)
Kabul

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ (pn)
Kazakstan
  Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ (pn)
Kenia
  Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan (pn)
Kirgisia
  Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ (pn)
Kosovo

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ (pn)
Laos
  Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ (pn)
Laura

Lesotho (pn)
Lesotho
  Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ (pn)
Latvia
  Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ (pn)
Liberia
  Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein (pn)
Liechtenstein
  Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ (pn)
Liege

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ (pn)
Lissabon

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ (pn)
Liettua
  Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ (pn)
Leijona
  (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ (pn)
Lauri
  Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ (pn)
Luukas
  Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ (pn)
Kuu

Lluís /ʎuˈis/ (pn)
Ludvig

Londres /ˈɫon.dɾes/ (pn)
Lontoo

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ (pn)
Leuven

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ (pn)
Luxemburg, Luxembourg
  Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ (pn)
Libanon
  Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ (pn)
Libya
  Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ (pn)
Lyydia
  Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ (pn)
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ (pn)
Makedonia
  Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
  Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
  (obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord (pn)
Pohjois-Makedonia
  Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ (pn)
Madagaskar
  Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ (pn)
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ (pn)
Mainz

Malawi /məˈɫa.wi/ (pn)
Malawi
  Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ (pn)
Malediivit
  Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ (pn)
Mallorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ (pn)
Malta
  Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
  Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ (pn)
Malesia
  Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ (pn)
Mansaari

Marc /ˈmark/ (pn)
Markus, Markku

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ (pn)
Marja
  Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ (pn)
Marokko
  Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ (pn)
Marrakech

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ (pn)
Marseille

Mart (pn)
Mars
  Quart planeta del sistema Solar.
  Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ (pn)
Martta
  Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ (pn)
Martinique

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ (pn)
Martti

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ (pn)
Matteus, Matti
  Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ (pn)
Metusalah

Maurici /məwˈɾi.si/ (pn)
Mauri
  Prenom masculí
Mauritius
  Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ (pn)
Mauritania
  Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ (pn)
Mayotte

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ (pn)
Meduusa

Melquisedec (pn)
Melkisedek
  Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ (pn)
Mika, Mikko
  Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ (pn)
Mississippi

Mitridates /mi.tɾiˈða.tes/ /mi.tɾiˈða.təs/ (pn)
Mithridates

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ (pn)
Moldova
  Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ (pn)
Mongolia
  Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real (pn)
Montreal

Montenegro (pn)
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ (pn)
Montevideo

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ (pn)
Moskova

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ (pn)
Mosambik
  Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ (pn)
Myanmar
  Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ (pn)
Meksiko
  Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
  Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ (pn)
Monaco
  Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ (pn)
Joulu, joulu
  Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ (pn)
Namibia
  Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ (pn)
Napoleon

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ (pn)
Nasaret

Nauru (pn)
Nauru
  Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ (pn)
Nepal
  Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ (pn)
Nicaragua
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ (pn)
Niilo
  Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ (pn)
Nikosia

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ (pn)
Nigeria
  País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ (pn)
Niili
  Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ (pn)
Niue

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ (pn)
Norja
  País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ (pn)
Uusi-Kaledonia

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ (pn)
Uusi-Seelanti
  Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ (pn)
Nürnberg

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ (acronym)
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ (pn)
Odessa

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ (pn)
Oliver
  Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ (pn)
Oman
  Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ (pn)
Orinoco
  Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ (pn)
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ (pn)
Oslo

PIB /ˈpip/ (acronym)
BKT

PMF /ˌpeˌe.maˈe.fa/ /ˌpeˌe.məˈe.fə/ (acronym)
UKK

PS (acronym)
JK

Pakistan /pə.kisˈtan/ (pn)
Pakistan
  Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ (pn)
Palau
  Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ (pn)
Panama
  Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ (pn)
Papua-Uusi-Guinea

París /paˈɾis/ (pn)
Pariisi

Pasqua /ˈpas.kwə/ (n, fem)
Pääsiäinen, pääsiäinen

Pau /ˈpaw/ (pn)
Paavo, Paavali

País Basc (pn)
Baskimaa

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ (pn)
Alankomaat
  Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ (pn)
Katalonialaiset maat

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ (pn)
Kalat

Pequín /peˈkin/ (pn)
Peking

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ (pn)
Pietari, Pekka

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ (pn)
Perseus

Perú /pəˈɾu/ (pn)
Peru
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ (pn)
Pyreneet

Plutó /pɫuˈto/ (pn)
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ (pn)
Polynesia

Polinèsia Francesa (pn)
Ranskan Polynesia

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ (pn)
Puola
  Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ (pn)
Portugali
  País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ (pn)
Ptolemaios

Puerto Rico (pn)
Puerto Rico
  Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles (pn)
Perikles

QI /ˌkuˈi/ (acronym)
ÄO
  Sigles de quocient intel·lectual.

Qatar /kəˈtar/ (pn)
Qatar
  Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ (pn)
paasto

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ (pn)
Quebec

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ (pn)
Raimo
  Prenom masculí d’origen germànic

Raquel (pn)
Raakel
  Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ (pn)
Regensburg

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ (pn)
Rauli

Rea (pn)
Rhea
  Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ (pn)
Yhdistynyt kuningaskunta
  Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient (pn)
Itämaan tietäjät

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ (pn)
Keski-Afrikan tasavalta
  Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo (pn)
Kongon demokraattinen tasavalta
  Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana (pn)
Dominikaaninen tasavalta
  Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ (pn)
Rikhard, Riku

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ (pn)
Riika

Rin /ˈrin/ (pn)
Rein

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ (pn)
Roope
  Prenom masculí d’origen germànic

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ (pn)
Roger
  Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ (pn)
Rooma
  Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ (pn)
Romania
  Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ (pn)
Romeo
  Prenom masculí

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ (pn)
Roosa
  Prenom femení

Rubèn (pn)
Ruuben

Rússia /ˈru.si.ə/ (pn)
Venäjä
  Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ (pn)
Jousimies

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ (pn)
Salomo
  Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ (pn)
Samoa

Samoa Nord-americana (pn)
Amerikan Samoa

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ (pn)
San Marino
  Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara (pn)
Saara

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ (pn)
Saksi

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ (pn)
Senegal
  Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ (pn)
Herra

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ (pn)
Käärme

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ (pn)
Käärmeenkantaja

Setmana Santa (pn)
hiljainen viikko

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ (pn)
Seychellit
  Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ (pn)
Soul

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ (pn)
Sisilia

Sierra Leone (pn)
Sierra Leone
  Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ (pn)
Sleesia

Simó /siˈmo/ (pn)
Simo
  Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ (pn)
Singapore
  Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Sol /ˈsɔɫ/ (pn)
Aurinko
  Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ (pn)
Somalia
  Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ (pn)
Sri Lanka
  Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ (pn)
Etelä-Afrikka
  Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
  Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan (pn)
Sudan
  Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ (pn)
Etelä-Sudan
  Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam (pn)
Suriname
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ (pn)
Ruotsi
  Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ (pn)
Sveitsi
  Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ (pn)
Swazimaa
  Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ (pn)
Sahara

Sàhara Occidental (pn)
Länsi-Sahara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ (pn)
Serbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ (pn)
Syyria
  Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
  Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

TDAH (acronym)
ADHD

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ (acronym)
TV

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ (pn)
Tadžikistan
  Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ (pn)
Thaimaa
  Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ (pn)
Formosa
  Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
  Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ (pn)
Tansania
  Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ (pn)
Härkä

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ (pn)
Teresa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ (pn)
Maa
  Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ (pn)
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ (pn)
Tiibet

Timoteu (pn)
Timoteus
  Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ (pn)
Tirana

Togo (pn)
Togo
  Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ (pn)
Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ (pn)
Toulouse

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ (pn)
Tuomas
  Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ (pn)
Tonga
  Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago (pn)
Trinidad ja Tobago
  Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ (pn)
Tunisia
  Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ (pn)
Turkmenistan
  Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ (pn)
Turkki
  Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ (pn)
Thüringen

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ (pn)
Tuvalu
  Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad (pn)
Tšad
  Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

UCI /ˈu.si/ (acronym)
teho

URSS /ˈurs/ (acronym)
NL

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ (pn)
Ukraina
  Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ (pn)
Uganda
  Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai (pn)
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ (pn)
Uzbekistan
  Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ (pn)
Valencia

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ (pn)
Vallonia

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ (pn)
Varsova

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ (pn)
Vatikaani

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ (pn)
Venezuela
  Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ (pn)
Tuhkimo

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ (pn)
Venus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ (pn)
Neitsyt
  La Verge Maria, Mare de Déu.
  (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ (pn)
Wikisanakirja

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ (pn)
Victoria
  Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ (pn)
Wien

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ (pn)
Vietnam
  Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ (pn)
Wikipedia

Wallis i Futuna (pn)
Wallis ja Futuna

Xile /ˈʃi.ɫə/ (pn)
Chile
  República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ (pn)
Kiina, Kiinan kansantasavalta

Xipre /ˈʃi.pɾə/ (pn)
Kypros
  País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord (pn)
[[pohjois-|Pohjois-]]Kypros

Zimbàbue (pn)
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ (pn)
Sambia
  Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ (pn)
Zürich

a /a/ /ə/ (preposition)
-lle
  Direcció del moviment.
  El terme del moviment o la distància.

a causa de (preposition)
tähden

a contracor /a /ə (adv)
vastahokoisesti

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ (adv)
tukku
  (comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə (adv)
toisinpäin

a l'uníson /a /ə (adv)
yhteen ääneen

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ (adv)
hiljalleen

a prop (adv)
lähellä
  A poca distància, espacial o temporal.

aC (acronym)
eKr.

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ (adj)
luostarin

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ (n, masc)
manilahamppu
  Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ (n, fem)
abbedissa

abadia /a.baˈði.a/ (n, fem)
luostari, luostarikirkko

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ (v)
laskea
  Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ (v)
hylätä
  Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ (n, masc)
heitteillepano

abans /aˈbans/ (adv)
edessä

abat /aˈbat/ (n, masc)
apotti

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ (v)
syöstä
  Fer caure, tirar a terra.

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ (v)
erota tehtävästä

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ (n, masc)
vatsa

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ (adj)
abdominaali

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ (n, masc)
istumaannousu

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ (n, fem)
abduktio

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ (n, fem)
mehiläinen
  Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ (n, masc)
mehiläissyöjä

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ (n, masc)
kuhnuri
  Abella mascle.

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ (adj)
epätavallinen

abessiu /a.beˈsiw/ /ə.βəˈsiw/ (n, masc)
abessiivi

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ (v)
heittää vettä
  Donar beure al bestiar.

abiotròfia /a.bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /ə.bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.βi.uˈtɾɔ.fi.ə/ (n, fem)
abiotrofia

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ (n, masc)
horna
  Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ (adj, masc)
abioottinen
  Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ (n, masc)
abhaasi
  Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abhaasi, abhaasin kieli
  Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ (n, masc)
ablatiivi

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ (n, masc)
kaatopaikka

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ (v)
kaataa
  Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
kallistaa
  (pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

aboiar /a.boˈjaɾ/ /a.βoˈja/ /ə.boˈja/ /ə.buˈja/ (v)
kelluttaa

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ (v)
lakkauttaa

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ (v)
inhota

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ (v)
kolhia

aborrallonar-se /a.bo.ra.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.bo.rə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.bu.rə.ʎu.nərˈsə/ /ə.βu.rə.ʎuˈnar.sə/ (v)
päällystää (jollakin)

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ (n, fem)
hali, halaus

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ (v)
halata, syleillä
  Estrènyer amb els braços.
  Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ (n, fem)
lyhenne
  Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ (n, masc)
takki
  Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ (n, masc)
huhtikuu
  Quart mes de l'any.

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ (v)
kumota

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ (adj)
poissaoleva
  Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ (n, fem)
absintti

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ (v)
olla poissa

absis (n, masc)
absidi

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ (v)
vapauttaa
  Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ (adj, masc)
absoluuttinen

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ (adv)
ehdottomasti

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ (v)
imeä, absorboida
  Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ (adj, masc)
kohtuullinen
  Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ (v)
kieltäytyä

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ (adj)
pidättyväinen

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ (n, fem)
abstrahointi

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ (adj, masc)
teoreettinen

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ (adv)
absurdisti

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ (n, fem)
poissaolo

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ (adj)
runsas

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ (adv)
runsaasti

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ (n, fem)
runsaus

abús /aˈbus/ (n, masc)
väärinkäyttö, väärinkäytös

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ (n, fem)
akatemia
  Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
  Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ (adj, masc)
akateeminen
  Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ (n, masc)
(yliopiston) professori/opettaja/tutkija etc.
  Membre d'una acadèmia.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ (adv)
akateemisesti

acalcúlia /a.kaɫˈku.ɫi.a/ /ə.kəɫˈku.ɫi.ə/ (n, fem)
akalkulia

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ (v)
leiriytyä

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ (v)
hyväillä
  Fer carícies, tractar amb afecte.

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ (v)
päästä
  Tenir accés a un lloc, una situació.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ (n, fem)
kiihdytys
  Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ (v)
kiihdyttää
  Fer amb promptitud, més ràpid.
  Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ (n, masc)
aksentti
  Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ (v)
korostaa
  Donar o prendre més importància.
  Posar un accent gràfic o titlla.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ (adj)
hyväksyttävä

acceptablement /ak.sepˌta.bɫeˈment/ /ak.sepˌta.βɫeˈmen/ /ak.sepˌtab.bɫeˈmen/ /ək.səpˌta.βɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈment/ (adv)
hyväksyttävästi

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ (n, fem)
hyväksyminen

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ (v)
hyväksyä, ottaa vastaan
  Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
esteettömyys
  Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ (n, masc)
onnettomuus, sattuma
  Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ (adv)
epähuomiossa

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ (n, fem)
teko
  Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
osake
  Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ (n, masc)
teräs

acetil /a.seˈtiɫ/ /ə.səˈtiɫ/ (n, masc)
asetyyli

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ (n, masc)
imukuppi
  (anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ (n, fem)
happamuus

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ (v)
hapottaa

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ (n, fem)
asidoosi

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ (v)
julistaa
  Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
  Nomenar algú per aclamació.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ (v)
selventää
  Fer que sigui major l'interval o distància que hi ha entre dues coses.
  Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.
  (pronominal) Apartar-se, dissipar-se els núvols.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ (v)
sopeuttaa ilmastoon

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ (n, fem)
akme

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ (n, fem)
akne

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ (v)
erottaa
  Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ (n, fem)
sopeutuminen
  Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ (v)
sopeuttaa
  Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ (v)
säestää
  Anar en companyia d'una o moltes persones.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ (v)
saada
  Arribar a assolir un objectiu.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ (adj)
suositeltava

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ (v)
neuvoa

acord /aˈkɔɾt/ (n, masc)
sopimus
  El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
sointu
  Diverses notes que sonen simultàniament.

acord de confidencialitat (n, masc)
salassapitosopimus

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ (v)
virittää
  (música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
myötäillä
  (pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ (n, masc)
harmonikka, hanuri

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ (v)
sopeuttaa
  Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
  Tenir de costum.
  (pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acotxar /a.koˈt͡ʃa/ /a.koˈt͡ʃaɾ/ /ə.koˈt͡ʃa/ /ə.kuˈt͡ʃa/ (v)
kääriä
  Fer que la roba abrigui bé algú, sobretot en el llit.

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ (n, masc)
eekkeri

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ (n, fem)
akkreditointi

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ (n, fem)
akrobatia
  Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
akrofobia

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ (n, masc)
akrolekti

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ (n, fem)
akromegalia

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ (n, masc)
olkalisäke

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ (adj, masc)
akromaattinen

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ (adj, masc)
akryyli-

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ (n, neut)
akrobaatti

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ (n, masc)
akronyymi, kirjainsana
  Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ (n, masc)
akrostikon

acta /ˈak.ta/ (n, fem)
pöytäkirja

acte /ˈak.te/ (n, masc)
näytös
  Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

acte de parla (n, masc)
puhetoimitus

actini /əkˈti.ni/ (n, masc)
aktinium

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ (n, fem)
sädesienitauti

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ (n, fem)
asenne

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ (adj, masc)
aktiivinen
  Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ (n, masc)
omaisuuserä
  Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ (adv)
aktiivisesti

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ (v)
aktivoida
  Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ (n, masc)
aktivismi

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
aktiviteetti

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ (n, masc)
näyttelijä

actriu /akˈtɾiw/ (n, fem)
näyttelijätär

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
esitys
  La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ (adj)
ajankohtainen

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
päivittää

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ (adv)
parastaikaa

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ (v)
näytellä, toimia

acudit (n, masc)
vitsi, kasku
  Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
akkulturaatio
  Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

aculturar /a.kuɫ.tuˈɾa/ /a.kuɫ.tuˈɾaɾ/ /ə.kuɫ.tuˈɾa/ (v)
akkulturoitua

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ (v)
akkumuloitua
  Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ (n, fem)
akupunktio, neulahoito

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ (adv)
tarkasti

acusació /a.ku.za.siˈo/ (n, fem)
syyte

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ (adj, masc)
syyttäjä
  Relatiu a l'acusació.
  (també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ (v)
syyttää
  Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ (adj, masc)
akkusatiivi
  Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ (n, masc)
akkusatiivi
  Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ (n, fem)
akasia

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ (n, masc)
akolyytti, akoluutti

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ (n, fem)
mukautuminen
  Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ (v)
sovittaa

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ (n, fem)
riippuvuus

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ (n, fem)
lisäys
  Acció d’addicionar, d’afegir.
  Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ (n, masc)
-himoinen
  Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ (adj, masc)
addiktiivinen

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ (v)
esittää

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ (n, fem)
adenohypofyysi

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ (adv)
asianmukaisesti

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ (adj, masc)
asianmukainen

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ (n, masc)
adessiivi

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ (v)
kiinnittyä

adhesiu /a.ðeˈziw/ (adj, masc)
tarttuva
  Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ (n, masc)
tarra
  Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
  Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ (adj, masc)
adiabaattinen

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ (adj)
sopiva

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ (adj)
viereinen

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ (n, masc)
adjektiivi, laatusana

adjectivament /ad.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ad.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈment/ /əd.ʒəkˌti.βəˈmen/ (adv)
adjektiivisesti

adjuntar /ad.d͡ʒunˈta/ /ad.d͡ʒunˈtaɾ/ (v)
lisätä

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ (v)
ottaa vastaan
  Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ (n, fem)
hallinto

administració escolar (n, fem)
koululautakunta
  Òrgan o servei d'una institució educativa que porta a terme l'administració escolar.

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ (v)
annostella

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ (adj, masc)
hallinnollinen

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ (adv)
hallinnollisesti

admirablement /ad.miˌɾa.bɫeˈment/ /ad.miˌɾa.βɫeˈmen/ /ad.miˌɾab.bɫeˈmen/ /əd.miˌɾa.βɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈment/ (adv)
ihailtavan

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ (n, fem)
ihailu

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ (v)
ihailla
  Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ (n, fem)
hyväksyminen

adob /aˈðop/ /əˈðop/ (n, masc)
lannoite
  En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ (v)
parkita
  Assaonar les pells.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ (n, fem)
parkitsimo

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ (n, masc)
indoktrinaatio

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ (v)
aivopestä
  Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ (adj)
nuori
  Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ (n, neut)
nuori
  Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
murrosikä

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ (adj, masc)
arka

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ (v)
hoksata

adonis (n, masc)
adonis

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ (n, fem)
adoptio

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ (v)
adoptoida
  Afillar un estrany.
  Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ (adv)
hurmaavasti

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ (v)
palvoa
  Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ (adj)
nukkumassa

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ (v)
hankkia
  Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ (n, fem)
hankinta
  Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ (n, fem)
adrenaliini

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ (n, fem)
adressi, osoite
  Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ (v)
antaa jonkun huostaan
  (pronominal) Dirigir-se a algú.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ (adj, masc)
aikuinen
  No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ (n, masc)
aikuinen
  Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ (v)
käydä vieraissa

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
aviorikos

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ (n, masc)
adverbi

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ (adv)
adverbiaalisesti

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ (adj, masc)
epäsuotuisa

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ (n, masc)
vastustaja

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ (v)
varoittaa
  Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
varoittaminen

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ (v)
kannattaa

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ (n, masc)
asianajaja

adéu /əˈðew/ (Interjection)
näkemiin
  Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ (adj, masc)
haureellinen
  Que comet o implica adulteri.

aero- (prefix)
aero-

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ (n, masc)
aerobiontti
  Microorganisme o bacteri que pot viure en presència d'oxigen.

aerobiosi /a.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.βiˈɔ.zi/ (n, fem)
aerobioosi

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ (n, masc)
ilmatyynyalus

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ (n, fem)
ilma-alus
  Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ (n, masc)
lentoasema, lentokenttä

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ (n, masc)
aerosoli

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ (n, fem)
aerostatiikka

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ (adj, masc)
aerobinen

afavorir /a.fa.voˈɾiɾ/ /a.fa.βoˈɾi/ /ə.fə.voˈɾi/ /ə.fə.vuˈɾi/ /ə.fə.βuˈɾi/ (v)
kiihdyttää
  Emparar, ajudar, defensar, protegir.

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ (v)
vaikuttaa
  Parlar o obrar amb afectació.
  Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
  Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ (n, masc)
kiintymys
  Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ (adv)
hellästi

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ (adj, masc)
armas

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ (v)
lisätä
  Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ (n, masc)
asia
  Cosa rellevant a fer.
  Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ (adj, masc)
afganistanilainen

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ (v)
virittää
  Trempar els instruments dels músics.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ (n, fem)
affiniteetti

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ (n, fem)
vahvistus

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ (adv)
myöntävästi

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ (n, masc)
affiksi
  (gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflatoxina /a.fɫa.tokˈsi.na/ /ə.fɫə.tokˈsi.nə/ /ə.fɫə.tukˈsi.nə/ (n, fem)
aflatoksiini

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ (n, fem)
afonia

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ (n, masc)
aforismi, mietelause

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ (adv)
onnekkaasti

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ (adj, masc)
onnekas

africà /ə.fɾiˈka/ (adj, masc)
afrikkalainen
  Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ (n, masc)
afrikkalainen
  Habitant d'Àfrica.

afrikaans (n, masc)
afrikaans

afro- (prefix)
afro-

afta /ˈaf.ta/ /ˈaf.tə/ (n, fem)
aftoosi

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ (adj)
afoninen

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ (n, masc)
pannulappu

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ (v)
ottaa
  Prendre amb la mà alguna cosa.

agalla del coll (n, fem)
aitosyöpä

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ (n, masc)
kaijanen

agar-agar /aˌɣaɾ.aˈɣaɾ/ /əˌɣar.əˈɣar/ (n, masc)
agar-agar

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ (n, fem)
asialista

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ (v)
polvistua

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ (n, masc)
agentti
  Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ (n, neut)
agentti
  Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ (v)
pöyhiä

aglutinar /a.ɣɫu.tiˈna/ /a.ɣɫu.tiˈnaɾ/ /ə.ɣɫu.tiˈna/ (v)
tehdä paakuiksi

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ (n, masc)
agnaatti

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ (n, masc)
agnostisismi

agnus-dei /ˌaŋ.nuzˈdɛj/ /ˌaŋ.nuzˈðej/ /ˌaɡ.nuzˈðej/ (n, masc)
Jumalan Karitsa

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ (n, fem)
agnosia

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ (adj, masc)
agnostikko

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ (n, fem)
kuolinkamppailu

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ (v)
kitua
  Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ (adj, masc)
uskalias

agost /əˈɣost/ (n, masc)
elokuu
  Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ (adj)
miellyttävä

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ (v)
haluta
  Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ (v)
kiittää

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ (adv)
happamasti

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ (adj, masc)
agraarinen

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ (adj, masc)
hapan

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ (adj, masc)
katkeranmakea

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ (n, masc)
kokonaismäärä
  Conjunt de coses o persones unides.
attasea
  Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ (adj, masc)
aggressiivinen, hyökkäävä

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ (adv)
aggressiivisesti

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ (n, fem)
aggressiivisuus

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
hyökkäys

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ (v)
pahentaa
  Fer tornar més greu una situació.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ (n, fem)
maanviljely, maatalous

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ (n, masc)
maanmittari

agro- (prefix)
agro-

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
maataloustiede

agror /aˈɣɾo/ /aˈɣɾoɾ/ /əˈɣɾo/ (n, fem)
happamuus

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ (adj)
maataloudellinen

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ (n, masc)
agronomi

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ (n, fem)
neula, neulanen
  Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap (n, fem)
nuppineula

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ (n, fem)
merineula
  agulla (Syngnathus tenuirostris)

agut /əˈɣut/ (adj, masc)
terävä

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ (n, masc)
agha

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ (n, masc)
toimisto

agència de viatges (n, fem)
matkatoimisto

agència tributària (n, fem)
veroviranomainen

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ (adv)
eilen, eilinen
  En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
eilen
  Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ (n, fem)
vesi
  (no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ (v)
laimentaa

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ (n, fem)
akvamariini

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ (n, masc)
marskimaa, suo

aiguanaf /ˌaj.ɣwaˈnaf/ /ˌaj.ɣwəˈnaf/ (n, masc)
appelsiininkukkavesi

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ (n, masc)
viina

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ (n, masc)
tärpätti

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ (n, fem)
vesi
  Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ (adj)
aimara
  Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ (n, masc)
aimara
  Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

ain /ˈajn/ (n, fem)
ajin

aire /ˈaj.ɾe/ (n, masc)
ilma
  (normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ (v)
kuivattaa (ilmassa)

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ (n, fem)
kourukirves

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ (n, fem)
kuokka

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ (v)
nostaa
  Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ (n, fem)
kainalo

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ (n, fem)
hana
  Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ (adv)
näin
  D’aquesta manera.
joten
  De la mateixa manera, en conseqüència.

així així (adv)
niin ja näin

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ (Interjection)
ei se mitään

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ (v)
laota
  Inclinar el blat per causa de la pluja.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ (v)
lykätä
  Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ (n, fem)
apu, ohje
  (antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ (n, masc)
auttaja
  Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ (v)
auttaa, opastaa

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ (n, masc)
kaupungintalo
  Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ (v)
liittää
  Unir unes coses amb altres.
  En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ (v)
mukauttaa
  Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
  Arreglar alguna cosa a allò que és just.

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ (adv)
kuitenkin
  Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al dente /aɫˈden.te/ /aɫˈdɛn.te/ (adv)
al dente

ala /ˈa.ɫa/ (n, fem)
siipi
  Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
  Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
  Part lateral o auxiliar d'una construcció.
  Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
  (futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

ala dreta (n, fem)
oikea laita

ala tancat (n, masc)
laitarakentaja

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ (n, masc)
alabasteri
  Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.
alabastron
  Tipus de vas grec d’origen egipci de forma afusada.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ (n, masc)
tislauspannu

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ (n, masc)
alemannimurteet

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ (n, fem)
hälytys
  Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ (adj)
hälyttävä

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ (v)
huolestuttaa

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ (adj, masc)
siivekäs

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ (n, fem)
auringonnousu
  Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ (n, fem)
aamunkoitto

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ (adj, masc)
albania, albanialainen
  Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ (n, masc)
albania
  Natural d'Albània.
albania, albanialainen
  (només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ (n, fem)
kuormasatula
  Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ (n, masc)
albatrossi

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ (n, masc)
aprikoosi

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ (n, masc)
aprikoosi

alberg de joventut (n, masc)
retkeilymaja

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ (n, fem)
munakoiso

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ (n, fem)
munakoiso

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ (n, masc)
albinismi

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ (n, masc)
salakka

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ (n, fem)
albumiini

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ (n, masc)
alkaloidi

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ (adj, masc)
alkali

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ (n, masc)
välittäjä

alcofoll /aɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.kuˈfoʎ/ (n, masc)
kajaali

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ (n, masc)
alkoholi

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ (n, masc)
alkoholismi

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ (adj, masc)
alkoholipitoinen
  Relatiu a l’alcohol.
  Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ (n, masc)
alkoholipitoinen
  Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ (n, masc)
aldehydi

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
asiaankuulumaton

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ (v)
ilahduttaa
  Causar alegria.
  (pronominal) Rebre o sentir alegria.

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ (n, fem)
ilo
  Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ (adj, masc)
saksalainen, saksa
  Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ (n, masc)
saksa, saksalainen
  Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ (n, fem)
purasin

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ (v)
hidastaa

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ (n, fem)
herätys

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ (v)
varoittaa

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ (n, fem)
evä, räpylä
  Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ (adj)
aleutti
  Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ (n, neut)
aleutti
  Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
  (masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ (n, fem)
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ (n, masc)
aakkosto, aakkoset

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ (adv)
aakkosellisesti

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ (n, masc)
alfalfa

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ (n, masc)
lähetti

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ (n, fem)
satulalaukku

alga /ˈaɫ.ɣa/ (n, fem)
merilevä, levä

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ (adj, masc)
algebrallinen

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ (adj, masc)
algerialainen
  Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ (n, masc)
algoritmi

alguerès /al.ɡaˈɾes/ /aɫ.ɣeˈɾes/ /əɫ.ɣəˈɾəs/ /əɫ.ɣəˈɾɛs/ (adj, masc)
algareesi
  Relatiu o pertanyent a l'Alguer.

algun /aɫˈɣun/ (adj, masc)
jotkin

alguna cosa (pronoun)
jokin

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ (n, fem)
sivetti
  Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algú /aɫˈɣu/ (pronoun)
joku

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ (adv)
samaan aikaan
  simultàniament

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ (n, fem)
sormus
  Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
  Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ (v)
liittoutua
  Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
  Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
lejeerinki

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ (n, fem)
pihdit, tongit

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ (n, fem)
vieraannuttaminen
  Acció o efecte d'alienar.
  Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ (v)
vieraannuttaa
  Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
  Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ (n, masc)
ravinto

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ (n, fem)
syöminen

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ (v)
asettaa jonoon
  (esports de pilota) Designar, un entrenador, els jugadors que han de disputar un partit.

all /ˈaʎ/ (n, masc)
valkosipuli, kynsilaukka
  (botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ (v)
pidentää
  Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ (n, fem)
lumivyöry

allejar /a.ʎeˈd͡ʒa/ /a.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /a.ʎeˈʒa/ /ə.jəˈʒa/ /ə.ʎəˈd͡ʒa/ /ə.ʎəˈʒa/ (v)
maustaa valkosipulilla

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ (v)
imettää

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ (v)
keventää
  Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ (v)
helpottaa

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ (v)
päästää vapaaksi
  Donar llibertat.
  Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ (v)
muodostaa liitto

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ (n, masc)
aioli

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ (v)
silottaa
  Posar llisa alguna cosa.
  Igualar, posar planes i llises les parets.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ (n, masc)
asunto
  Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
  Lloc on un s'allotja.

allunatge (n, masc)
kuuhun laskeutuminen

allà /aˈʎa/ (adv)
tuolla

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ (adv)
siellä

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə (n, fem)
alma mater

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ (n, masc)
almanakka

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ (adv)
ainakin

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ (n, masc)
amiraali

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ (n, fem)
almu

alna /ˈaɫ.na/ /ˈaɫ.nə/ (n, fem)
kyynärä

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ (n, fem)
kiuru, leivo
  (aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ (n, masc)
allodi

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ (n, fem)
alpakka

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ (n, fem)
henna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ (n, masc)
alkyyli

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ (n, neut)
alkemisti

alquímia /aɫˈki.mi.a/ (n, fem)
alkemia

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ (adj, masc)
elsassi
  Relatiu o pertanyent d'Alsàcia.

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ (n, masc)
elsassi
  Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ (adj, masc)
korkea, pitkä
  De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
korkea
  Situat en un punt elevat.

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ (adv)
kunnioittavasti

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ (n, masc)
alttari

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ (n, masc)
kaiutin

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
muutos
  Canvi en l'ordre d'una cosa.
  En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ (v)
muuttaa
  Modificar, canviar.
sekoittaa
  Posar nerviós a algú.

alternança de codi (n, fem)
koodinvaihto

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ (v)
vuorotella

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ (adj, masc)
vaihtoehtoinen

alternativa /aɫ.ter.naˈti.βa/ /aɫ.teɾ.naˈti.va/ /aɫ.teɾ.naˈti.βa/ /əɫ.tər.nəˈti.βə/ /əɫ.təɾ.nəˈti.və/ (n, fem)
vaihtoehto

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ (adv)
vaihtoehtoisesti

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ (n, masc)
ylänkö

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ (n, fem)
korkeus

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ (pronoun)
toinen

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ (n, masc)
altruismi

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ (n, fem)
korkeus

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ (n, masc)
aluna

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ (n, masc)
alumiini

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ (adj)
alveolaarinen

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ (n, masc)
avokado

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ (n, masc)
keuhkorakkula, rakkula
  (anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar (n, masc)
keuhkorakkula

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ (n, fem)
rautatammi

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ (n, masc)
tammimetsä
  Bosc d'alzines.

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ (n, masc)
allatiivi

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ (v)
epäillä
  Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
  (dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ (n, fem)
allegoria

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ (adv)
allegorisesti

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ (n, masc)
alleeli

al·lelopatia /a.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /aɫ.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /ə.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫo.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ (n, fem)
allelopatia

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ (Interjection)
halleluja

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ (n, masc)
alligaattori

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
alkusointu

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ (n, fem)
hallusinaatio

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ (v)
hallusinoida
  (intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ (adj, masc)
hallusinogeeni
  Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ (n, masc)
hallusinogeeni
  Substància que causa al·lucinacions.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ (n, fem)
alluusio

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ (n, fem)
allergia

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ (adj, masc)
allerginen

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ (adj, masc)
alloktoninen
  (geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ (adj, masc)
allofoni
  De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ (n, masc)
allofoni
  Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

al·lògraf /aɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /aˈɫɔ.ɣɾaf/ /əɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /əˈɫɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
allografi

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ (n, masc)
vipu

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ (n, masc)
hengitys

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ (n, fem)
aleksia

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ (adj, fem)
tasan jaollinen

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ (adj)
ystävällinen
  Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.
  Digne de ser estimat.

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ (v)
piilottaa, kätkeä
  Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ (adj, masc)
kätketty

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ (n, fem)
amalgaami

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ (adj)
maneerinen

amanida /a.maˈni.ða/ (n, fem)
salaatti

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ (n, fem)
kärpässieni

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ (n, neut)
rakastaja
  Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ (v)
rakastaa

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ (v)
liota
  Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
nousta maihin
  Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amarg /aˈmaɾk/ (adj, masc)
kitkerä, karvas
  De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament (adv)
katkerasti

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ (n, fem)
kitkeryys

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ (v)
ankkuroida
  Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amarrir /a.maˈri/ /a.maˈriɾ/ /ə.məˈri/ (v)
astua

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ (n, fem)
amatsoni
  Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ (preposition)
kanssa, kera
  Nexe que indica companyia o inclusió.
kanssa
  Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ (n, fem)
suurlähetystö

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ (n, masc)
lähettiläs

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ (v)
himoita

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ (adv)
kunnianhimoisesti

ambició /am.bi.siˈo/ (n, fem)
kunnianhimo

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ (adj, masc)
molempikätinen

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ (n, masc)
ympäristö
  Aire que envolta un espai concret.
  Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ (adj)
ambivalentti

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ (n, fem)
ambivalenssi

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ (adj, masc)
kullanruskea

ambre /ˈam.bɾə/ (n, masc)
meripihka
  (invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ (n, fem)
ambrosia

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ (n, fem)
ambulanssi, sairaankuljetusauto

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ (n, fem)
uhka

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ (adj, masc)
uhkaava
  Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ (v)
uhkailla, uhata

americi /ə.məˈɾi.si/ (n, masc)
amerikium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
amerikkalainen
  relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ (n, masc)
amerikkalainen
  llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ (n, fem)
ametisti
  Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ (n, masc)
ametisti
  Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ (n, fem)
manteli

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ (n, masc)
sammakkoeläin
  Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ (n, masc)
amfiteatteri

amhàric /aˈma.ɾik/ (n, masc)
amhara

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ (n, masc)
asbesti

amic /aˈmik/ (n, masc)
ystävä
  Que té amistat.

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ (adv)
ystävällisesti

amigdaloide /a.miɡ.daˈɫɔj.ðe/ /ə.miɡ.dəˈɫɔj.ðə/ (adj)
mantelinmuotoinen

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ (n, fem)
amylaasi

amistat /a.misˈtat/ (n, fem)
ystävyys
  Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ (adj, masc)
ystävällinen

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ (n, fem)
armahdus

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ (n, fem)
amnesia

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ (n)
rakkaus, lempi
  Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ (n, fem)
amoralismi

amorosament /a.moˌɾo.zaˈmen/ /a.moˌɾo.zaˈment/ /ə.moˌɾo.zəˈment/ /ə.muˌɾo.zəˈmen/ (adv)
rakastavasti

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ (v)
kuolettaa
  Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ (adj, masc)
lemmekäs

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ (n, masc)
ampeeri

ampit /amˈpit/ (n, masc)
ikkunalauta

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ (n, fem)
leveys

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ (adj, masc)
laaja
  Que té unes mides grans en amplària.

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ (v)
laajentaa

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ (n, fem)
amplitudi

ampolla /amˈpo.ʎa/ (n, fem)
pullo
  Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ (n, fem)
amputaatio

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ (v)
amputoida

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ (n, masc)
amuletti

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ (adv)
ylös
  En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ (Interjection)
aamen

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ (n, fem)
nielurisa

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ (n, masc)
anakoluutti

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ (n, masc)
anakoreetti

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ (n, masc)
anakronismi

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ (adj, masc)
anaerobinen
  Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ (n, masc)
anagrammi

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ (n, masc)
lukutaidoton

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ (n, masc)
lukutaidottomuus

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ (adj, masc)
analgeetti

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
analysoida

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
analogia
  (filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ (adv)
analyyttisesti

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ (adv)
analogisesti

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ (n, fem)
anamneesi

anamorf /a.naˈmɔɾf/ /ə.nəˈmɔrf/ (n, masc)
anamorfi

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ (n, masc)
ananas
  Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ (v)
mennä
  Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ (n, fem)
anarkia

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ (n, masc)
anarkismi

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ (n, fem)
anastomoosi

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ (n, fem)
anatomia

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ (adj, masc)
anatominen

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ (adv)
anatomisesti

anca /ˈaŋ.kə/ (n, fem)
lonkka

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ (v)
ankkuroida

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ (adj, masc)
andorralainen
  Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ (n, masc)
andorralainen
  Natural d’Andorra.

andragogia (n, fem)
aikuisdidaktiikka

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ (n, masc)
antrogeeni

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ (adj, masc)
androgyyninen

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ (n, masc)
androidi

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ (n, masc)
sormus
  Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
  Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ (v)
nukuttaa

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ (n, fem)
anestesia, puudutus

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ (n, masc)
kulma
  (matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
  (hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ (n, masc)
suora kulma

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ (n, masc)
anglismi
  Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
angloamerikkalainen
  Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
  Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ (adj)
anglosaksilainen
  Relatiu als pobles anglosaxons.
  Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ (n, masc)
anglosaksilainen
  Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
  Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ (n, masc)
englanti
  (només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic (n, masc)
muinaisenglanti

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ (n, fem)
tuska

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ (adj, masc)
angolalainen
  Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ (n, masc)
angolalainen
  Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ (n, fem)
angora

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ (n, fem)
ankerias, ankeriaskala

anguila elèctrica (n, fem)
sähköankerias

angularment /aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ (adv)
kulmikkaasti

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ (n, fem)
kärsimys

animació (n, fem)
animaatio

animal /ə.niˈmaɫ/ (n, masc)
eläin

animosament /a.niˌmo.zaˈmen/ /a.niˌmo.zaˈment/ /ə.niˌmo.zəˈmen/ /ə.niˌmo.zəˈment/ (adv)
rohkeasti

anit /aˈnit/ /əˈnit/ (adv)
eilen illalla
  Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ (v)
tasoittaa
  Posar un pla en posició horitzontal justa.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ (n, masc)
syntymäpäivä
  Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
  (en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ (n, masc)
anioni

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ (n, masc)
liittäminen

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ (adj, masc)
kipua lievittävä

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ (v)
nimittää
  Posar nom.

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ (adj)
epänormaali

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ (n, fem)
poikkeavuus

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ (n, fem)
anoreksia

anorèxia nerviosa (n, fem)
anoreksia

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ (n, fem)
kädensija
  Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ (n, fem)
ahdistus

ansiosament /an.siˌo.zaˈmen/ /an.siˌo.zaˈment/ /ən.siˌo.zəˈmen/ /ən.siˌo.zəˈment/ (adv)
ahdistuneesti

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ (adj, masc)
ahdistunut

ant /ˈan/ /ˈant/ (n, masc)
hirvi
  Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ (n, fem)
antenni
  Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
  Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
  (nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.
antenni, tuntosarvi
  (voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ (n, masc)
anteridio

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ (adj)
edellinen

anterozoide /an.te.ɾoˈzɔj.ðe/ /ən.tə.ɾoˈzɔj.ðə/ /ən.tə.ɾuˈzɔj.ðə/ (n, masc)
anterotsoidi

antibiòtic (n, masc)
antibioottinen

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ (n, masc)
antikapitalismi

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ (n, fem)
varautuminen

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ (adj)
antikoagulantti

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ (n, masc)
vasta-aine

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ (n, masc)
antifasismi

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ (n, masc)
antifeminismi

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ (n, fem)
antiikki

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ (n, masc)
antimoni

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ (n, masc)
antineutroni

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ (n, fem)
antihiukkanen

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ (n, masc)
antiprotoni

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ (n, masc)
antisemitismi, juutalaisvastaisuus

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
antologia

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ (n, fem)
antonomasia

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ (n, masc)
luola
  (geografia) cova
  (anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ (n, masc)
ihmiskeskeisyys

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
antropologia

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ (n, masc)
henkilönnimi

antàrtic /ənˈtar.tik/ (adj, masc)
antarktinen
  Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ (n, masc)
vastalääke, vastamyrkky

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ (n, masc)
antilooppi

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ (n, neut)
antipodi
  (sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
  Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ (adj, masc)
antonyymi
  Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ (adj)
jokavuotinen

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ (adv)
vuosittain

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ (adj)
rengasmainen
  Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ (v)
mitätöidä
  Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ (n, masc)
ilmoitus
  Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
mainos, mainostus
  Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ (n, neut)
kuuluttaja
  Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
mainostaja
  Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ (v)
ilmoittaa, kuuluttaa
  Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ (n, masc)
peräaukko, anus

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ (n, fem)
sardelli

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ (n, masc)
vuosi
  Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de la picor (n)
vuosi yksi ja kaksi

any de traspàs (n, masc)
karkausvuosi länsimaisessa ajanlaskussa

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ (n, masc)
karitsa

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ (n, masc)
-vuotias
  Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ (adj, masc)
vastaava

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ (n, fem)
analyysi
  Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ (adv)
vastaavasti

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ (n, fem)
anekdootti

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ (n, fem)
anemia

anís /aˈnis/ /əˈnis/ (n, masc)
anis, anisruoho
  Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anòmalament /aˌnɔ.ma.ɫaˈmen/ /aˌnɔ.ma.ɫaˈment/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈmen/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈment/ (adv)
anomaalisesti

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ (adj, masc)
nimetön
  Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ (adv)
anonyymisti

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ (n, fem)
aortta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ (v)
sammuttaa, sulkea
  Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ (n, masc)
ikkuna
  Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat crític (n, masc)
kriittinen apparaatti

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ (n, fem)
ulkomuoto

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ (n, fem)
ilmaantuminen

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ (v)
ilmestyä
  Presentar-se a la vista impensadament.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ (adv)
intohimoisesti

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ (n, fem)
apaattisuus

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ (v)
paikata

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
valitus
  (dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ (v)
valittaa
  Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ (n, masc)
aperitiivi
  Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

apesaradament /a.pe.zaˌɾa.ðaˈmen/ /a.pe.zaˌɾa.ðaˈment/ /ə.pə.zəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.pə.zəˌɾa.ðəˈment/ (adv)
murheellisesti

api (n, masc)
selleri, varsiselleri

apiculat /a.pi.kuˈɫat/ /ə.pi.kuˈɫat/ (adj, masc)
lyhytsuippuinen

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ (n, masc)
suosionosoitus

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ (v)
taputtaa

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ (n, neut)
pallopoika

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
soveltuvuus

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
sovellus

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ (v)
käyttää
  Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
  Destinar alguna cosa a algun ús.
  (pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ (n, fem)
apokalypsi

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ (n, masc)
apogeum
  Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ (v)
pahoitella

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ (n, fem)
sisäinen verenvuoto

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ (n, fem)
apoptoosi

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
appositio

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ (n, fem)
veto

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ (v)
lyödä vetoa
  Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ (v)
luopua uskosta

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ (v)
esittää apostrofi
  Escriure un apòstrof.
  Dirigir un apòstrofe a algú.

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ (n, masc)
kotelomalja

apreciablement /a.pɾe.siˌa.bɫeˈment/ /a.pɾe.siˌa.βɫeˈmen/ /a.pɾe.siˌab.bɫeˈmen/ /ə.pɾə.siˌa.βɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈment/ (adv)
havaittavasti

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ (v)
käsittää
  Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ (v)
oppia

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
oppiminen

aprenentatge electrònic (n, masc)
e-opiskelu

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ (v)
ohentaa
  Fer tornar més prim.

apropiadament /a.pɾo.piˌa.ðaˈmen/ /a.pɾo.piˌa.ðaˈment/ /ə.pɾo.piˌa.ðəˈment/ /ə.pɾu.piˌa.ðəˈmen/ (adv)
asiallisesti

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ (n, fem)
hyväksyminen

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ (v)
hyväksyä
  Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ (adv)
arviolta, noin

apràxia (n, fem)
apraksia

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ (n, fem)
kyky

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ (n, masc)
osoitin
  (informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ (v)
pyrkiä
  Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ (v)
lyödä nyrkillä

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ (adj, masc)
apaattinen

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ (adv)
apaattisesti

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ (n, masc)
jatke
  Òrgan o membre subordinat a una altra.
  Cosa adjuntada a una altra de la qual té la funcionalitat accessòria, com una prolongació.

apòcrifament /aˌpɔ.kɾi.faˈmen/ /aˌpɔ.kɾi.faˈment/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈmen/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈment/ (adv)
apokryfisesti

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ (n, fem)
apofyysi
  (anatomia) Protuberància normalment en un os.
  (botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòfisi mastoide (n, fem)
kartiolisäke

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ (n, masc)
apostoli, lähetyssaarnaaja

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ (n, fem)
akvarelli

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ (n, masc)
akvaario
  Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ (adj, masc)
tämä
  Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ (adj, masc)
vesi-

aquí /aˈki/ (adv)
täällä
  En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ (n, masc)
akvedukti

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ (n, masc)
akviferi

ara /ˈa.ɾa/ (adv)
nyt

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ (n, masc)
arabeski

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ (n, fem)
aura

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ (adj, masc)
aragonia
  Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ (n, masc)
aragonia
  Natiu de l'Aragó.
  (només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ (n, masc)
aramealainen
  Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
aramea
  (només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
  La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ (n, fem)
hämähäkki
  Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca (n, fem)
louhikala

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ (n, masc)
luumu
  Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ (n, masc)
tariffi

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ (v)
toimia välimiehenä

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ (adj, masc)
mielivaltainen
  Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ (adv)
mielivaltaisesti

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ (n, masc)
lännenmansikkapuu

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ (n, masc)
puu
  (botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
  (informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre binari (n, masc)
binääripuu

arbust /aɾˈbust/ (n, masc)
pensas

arc (n, masc)
jousi, kaari
  Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
kaari, jousi
  Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ (n, masc)
sateenkaari

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ (adj, masc)
antiikkinen, vanhahtava

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ (n, masc)
arkaismi
  En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ (n, masc)
arkontti

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ (adj)
polttava

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ (n, fem)
ala
  Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ (n, masc)
silli, silakka
  Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ (n, fem)
palopuhe
  Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ (n, masc)
hopea

argentí /ər.ʒənˈti/ (adj, masc)
argentiinalainen
  Que fa el so o té el color de plata.
  Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ (n, masc)
argentiinalainen
  Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ (n, fem)
savi

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ (n, masc)
slangi

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ (n, masc)
argumentti

arguïble /ar.ɣuˈib.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.βɫe/ /ər.ɡuˈi.βɫə/ /ər.ɡuˈib.bɫə/ /əɾ.ɣuˈib.bɫə/ (adj)
perusteltavissa

argó /ərˈɡo/ (n, masc)
argon

ari /ˈa.ɾi/ (adj, masc)
arialainen

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ (adj, masc)
aristokraattinen

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ (adv)
aristokraattisesti

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ (n, neut)
ylimys

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ (n, fem)
aritmetiikka

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ (adv)
aritmeettisesti

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ (adj, masc)
jonka paino on päätteellä

arma /ˈaɾ.ma/ (n, fem)
ase
  Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca (n, fem)
kylmä ase

arma de destrucció massiva (n, fem)
joukkotuhoase
  Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ (n, masc)
vyötiäinen

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ (n, fem)
haarniska
  Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ (v)
aseistaa
  Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ (n, masc)
kaappi

armeni /ərˈmɛ.ni/ (adj, masc)
armenia, armenialainen

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ (n, fem)
liivi

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ (n, fem)
yöperhonen, koi
  Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ (n)
haju

arpa /ˈaɾ.pa/ (n, fem)
harppu

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ (n, masc)
arpeggio

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ (v)
harppunoida

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ (n, masc)
harppuuna

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ (n, masc)
arkkipiispa

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ (v)
köyristää
  Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
arkeologia

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
arkeologinen

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ (n, masc)
jousiampuja, jousimies
  Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ (n, masc)
arkeologi

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ (n, masc)
arkkitehti

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ (n, fem)
arkkitehtuuri, rakennustaide
  Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ (n, masc)
arkkitraavi

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ (n, fem)
korvakoru, korvarengas

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ (v)
ahdistaa nurkkaan
  Posar alguna cosa en un racó.

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ (adj, masc)
ajattelematon

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ (v)
leivittää
  Banyar un aliment en un líquid fet principalment de farina i ou perquè després, en fregir-lo, quedi una capa cruixent.

arrel /aˈrɛɫ/ (n, fem)
juuri
  Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada (n, fem)
neliöjuuri

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ (v)
juurtua
  Fer arrels els arbres i plantes.

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ (v)
ottaa pois
  Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ (n, masc)
pidättäminen

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ (v)
pidättää

arribada /a.riˈba.ða/ (n, fem)
saapuminen
  Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ (v)
saapua
  Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ (v)
vaarantaa

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ (adj)
ylimielinen

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ (adv)
arrogantisti

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ (n, masc)
riisipelto

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ (v)
kiskoa
  Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ (n, fem)
riisinkeitin

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ (n, fem)
taksamerkki
  Unitat de pes equivalent a 10,400 kg, la quarta part d'un quintar.
  (informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ (n, fem)
ryppy
  Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ (v)
rypistää

arròs /aˈrɔs/ (n, masc)
riisi, riisikasvi

arsènic /ərˈsɛ.nik/ (n, masc)
arseeni

art (n)
taide
  Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
  Recreació d'una realitat amb obres creades
  tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ (n, masc)
artefakti

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ (adj)
arteriaalinen

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ (n, fem)
valtimonkovettumatauti

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ (n, fem)
arteriitti

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ (n, fem)
käsityö

artesà /aɾ.teˈza/ (n, masc)
käsityöläinen
  Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ (n, masc)
artikkeli, artikla
  En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
  Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ (n, fem)
nivel
  Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ (adj)
keino-

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ (adv)
keinotekoisesti

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ (n, fem)
tykistö

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ (n, neut)
taiteilija, artisti

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ (n, fem)
niveltulehdus

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ (n, fem)
nivelrikko

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ (n, fem)
valtimo
  (anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ (adj, masc)
taiteellinen

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ (adv)
taiteellisesti

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ (n, masc)
arkkiherttua

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ (n, fem)
arkkiherttuatar

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ (n, masc)
saariryhmä, saaristo

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ (n, masc)
arkisto
  Lloc de conservació i consulta de documentació.

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ (n, fem)
nänninpiha
  Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ (n, masc)
ässä
  (jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
  Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ (n, masc)
asbesti

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ (v)
kohota
  Anar cap amunt.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ (n, fem)
nouseminen
  Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ (n, masc)
hissi, nostin

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ (adj, masc)
askeettinen

ase /ˈa.zə/ (n, masc)
aasi
  (mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ (n, masc)
bitumi, asfaltti

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ (v)
asfaltoida

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ (n, fem)
asfyksia

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ (n, masc)
turvapaikka
  Lloc protegit per als perseguits.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ (n, fem)
epäsymmetria

asimètricament /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ (adv)
asymmetrisesti

asiàtic /a.ziˈa.tik/ (adj, masc)
aasialainen
  Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ (n, fem)
astma

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ (n, masc)
aspekti

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ (v)
pirskottaa

aspiració (n, fem)
aspiraatio

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ (n, fem)
imuri, pölynimuri

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ (v)
aikoa, pyrkiä
  (intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ (adj, masc)
karhea
  De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ (v)
nauttia
  Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ (n, masc)
harjoitus (
  Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ (v)
harjoitella

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ (v)
hyökätä

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ (n, masc)
assami
  (només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ (v)
murhata

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ (n, masc)
murha

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ (n, masc)
murhaaja
  Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ (v)
kuivattaa
  Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ (adj, masc)
janoinen
  Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ (n, fem)
kokoontuminen

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ (n, masc)
asutus

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ (adj, masc)
itsevarma
  Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ (n, fem)
itsevarmuus

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ (n, masc)
ahdistelu

assetjament sexual (n, masc)
seksuaalinen häirintä

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ (v)
motittaa
  Encerclar una plaça forta per combatre-la.
ahdistella
  Amenaçar, importunar amb insistència.

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ (adj, masc)
ahkera

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ (n, fem)
aine

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ (n, fem)
assimilaatio
  (sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
  (psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ (v)
imeytyä
  Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ (adj, masc)
assyrialainen
  Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ (n, masc)
assyrialainen
  Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
  (masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ (n, masc)
apulainen

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ (v)
osallistua

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ (n, fem)
apu
  El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
  (hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.
maalisyöttö
  (esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
  (beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ (n, fem)
mielleyhtymä

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ (v)
assosioida

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ (v)
ottaa

ast /ˈast/ (n, masc)
varras

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ (adj)
atsteekki
  Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ (n, neut)
atsteekki
  (històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ (n, masc)
asteriski

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ (n, masc)
asteroidi

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ (n, masc)
astrolabi
  Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
astrologia

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ (n, neut)
astronautti

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
astronomia, tähtitiede

astronòmicament /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /əs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /əs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ (adv)
astronomisesti

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ (n, masc)
tähdistäennustaja

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ (n, masc)
astronomi

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ (adj, masc)
terävä

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ (n, fem)
neuvokkuus

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ (adj, masc)
aseptinen

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ (n, fem)
asymptootti

atac /aˈtak/ /əˈtak/ (n, masc)
hyökkäys
  En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
  (esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ (v)
hyökätä
  Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.
  (esports de pilota) Actuar sobre una pilota, una bola, un volant o un disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot per controlar-lo, fer-lo arribar a un company d'equip o intentar puntuar.

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ (n, masc)
atavismi

ateisme /a.teˈiz.me/ (n, masc)
ateismi

atenció /a.ten.siˈo/ (n, fem)
asento
  Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ (adj, masc)
tarkkaavainen
  Que posa atenció, interès, cura.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ (adv)
hartaasti

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ (adj, masc)
ateenalainen
  Relatiu o pertanyent a Atenes.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ (n, masc)
ateenalainen
  Persona que habita o és originària d'Atenes.

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ (v)
laskeutua

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ (n, masc)
laskeutuminen

ateu /aˈtɛw/ (adj, masc)
ateisti

atjeh /aˈt͡ʃe/ (n, masc)
aceh
  Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ (n, masc)
kannattajanikama, kartasto
  Col·lecció de mapes.
  (anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ (n, neut)
atleetti

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ (n, masc)
yleisurheilu

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ (adj, masc)
atleettien

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ (n, fem)
ilmakehä
  Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ (v)
muuttaa sumuksi

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ (v)
kiinnittyä
  (nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
ryöstää
  Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ (n, fem)
attraktio

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ (adj, masc)
houkutteleva
  Que atreu

atractivament /a.tɾakˌti.vaˈment/ /a.tɾakˌti.βaˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈment/ /ə.tɾəkˌti.βəˈmen/ (adv)
viehättävästi

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ (v)
kopittelu

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ (v)
houkutella

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ (v)
näivettyä

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ (v)
ajaa päälle

atroç /aˈtɾos/ (adj)
julma

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ (n, fem)
atrofia

aturada /a.tuˈɾa.ða/ (n, fem)
katkos
  Parada de l’activitat, la feina o el procés productiu.
torjunta
  (esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ (v)
pysähtyä
  Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ (n, fem)
sotakirves
  Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ (Interjection)
atsii

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ (n, fem)
gagaatti

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ (n, fem)
assegai
  Llança o dard petit.

atzarós /ad.zaˈɾos/ /əd.zəˈɾos/ (adj, masc)
riskipitoinen

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ (n, masc)
umpikuja
  Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ (n, masc)
sininen

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ (adj, masc)
atavistinen

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ (n, fem)
ataksia

au-pair /oˈpɛr/ (n, neut)
au pair

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ (adj)
audiovisuaalinen
  Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ (n, masc)
audiovisuaalinen
  Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ (n, masc)
kuulolaite

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ (n, masc)
lisäys

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ (v)
kasvaa

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ (n, masc)
augmentatiivi

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ (n, masc)
kuuloke

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ (n, fem)
auroraperhonen

aurèola /awˈɾɛ.o.ɫa/ /əwˈɾɛ.o.ɫə/ /əwˈɾɛ.u.ɫə/ (n, fem)
sädekehä

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ (n, fem)
eteinen
  Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ (v)
auskultoida

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ (n, masc)
enne

auster /awsˈteɾ/ /əwsˈter/ (adj, masc)
ankara

austerament /awsˌte.ɾaˈmen/ /awsˌte.ɾaˈment/ /əwsˌte.ɾəˈmen/ /əwsˌte.ɾəˈment/ (adv)
ankarasti

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ (adj)
eteläinen

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ (adj, masc)
australialainen
  Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ (n, masc)
australialainen
  Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ (adj, masc)
itävaltalainen
  Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ (n, masc)
itävaltalainen
  Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ (v)
todentaa

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ (n, fem)
aitous

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ (adj)
autisti
  Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ (n, neut)
autisti
  Afectat d'autisme.

autoantònim /ˌaw.to.anˈtɔ.nim/ /ˌaw.to.ənˈtɔ.nim/ /ˌaw.tu.ənˈtɔ.nim/ (n, masc)
kontranyymi

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
omaelämäkerta

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ (n, masc)
bussi, linja-auto

autobús escolar (n, masc)
koulubussi

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ (n, masc)
linja-auto

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ (n, masc)
itsehillintä

autocràticament /aw.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /aw.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /əw.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /əw.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ (adv)
autokraattisesti

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ (n, masc)
itseoppinut

autogestió /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈo/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈo/ (n, fem)
itsehallinta

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ (n, masc)
oma maali

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ (v)
antaa nimikirjoitus

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ (adj, masc)
automaattinen

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ (adv)
automaattisesti

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
autonomia

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ (n, masc)
itseinho

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ (n, fem)
päätie, moottoritie

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ (n, masc)
kirjoittaja

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ (n, masc)
omakuva

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ (adj, masc)
autoritaarinen

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ (n, masc)
autoritarismi

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ (n, fem)
auktoriteetti

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
auktorisointi

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ (v)
valtuuttaa

autoritàriament /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /əw.to.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /əw.tu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ (adv)
auktoritatiivisesti

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ (adj, masc)
aito

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ (adv)
autenttisesti

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ (n, neut)
itsevaltias

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ (adj, masc)
autoktoninen

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
käsikirjoitus

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ (n, masc)
automaatti

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ (adj, masc)
itsenäinen

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ (n, fem)
ruumiinavaus

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ (adj, masc)
autotrofinen

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ (n, masc)
autotrofi

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ (adj)
apu
  Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ (n, neut)
apu-
  Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ (adv)
alas

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ (v)
hulinoida

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ (n, fem)
arviointi

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ (v)
arvioida
  Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
etu
  Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ (adv)
edullisesti

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ (n, masc)
kyynärvarsi

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ (n, fem)
edelläkävijä
  Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
avantgardistit
  Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ (v)
edetä
  (esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
  (beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ (adj, masc)
ahne

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ (n, fem)
rikkoutuminen
  Fallada mecànica.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ (v)
mennä rikki

avariciosament /a.va.ɾi.siˌo.zaˈment/ /a.βa.ɾi.siˌo.zaˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈment/ /ə.βə.ɾi.siˌo.zəˈmen/ (adv)
ahnaasti

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ (n, fem)
saituus

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ (n, masc)
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ (n, fem)
hasselpähkinä

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ (n, masc)
kuilu

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ (n, fem)
seikkailu
  Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ (n, masc)
edistys
  Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ (v)
nolata
  (pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ (n, fem)
inho
  Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ (n, masc)
pihta

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ (n, masc)
isoisä, vaari
  Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ (n, fem)
ilmailu

aviastra /a.viˈas.tɾa/ /a.βiˈas.tɾa/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ (n, fem)
isoäitipuoli

aviastre /a.viˈas.tɾe/ /a.βiˈas.tɾe/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ (n, masc)
isoisäpuoli

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ (adv)
pian

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ (n, fem)
avenue

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ (n)
siipikarja

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ (n, masc)
lentokone

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ (n, masc)
tylsyys

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ (v)
tehdä tylsäksi
  Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ (adj)
kyllästynyt

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ (n, masc)
abortti

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ (adv)
tänään
  En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ (n, masc)
avesta

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ (n, masc)
ilmoitus
  Missatge que hom dona a algú o que fa públic.

axiologia (n, fem)
arvoteoria

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ (n, masc)
aksiooma

axiomàticament /ak.si.oˌma.ti.kaˈmen/ /ak.si.oˌma.ti.kaˈment/ /ək.si.oˌma.ti.kəˈment/ /ək.si.uˌma.ti.kəˈmen/ (adv)
aksiomaattisesti

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ (n, masc)
aksis

axó /akˈso/ /əkˈso/ (n, masc)
aksoni

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ (adj, masc)
azeri
  Pertanyent o relatiu a l’Azerbaidjan.

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ (n, masc)
eriste

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ (adj, masc)
eristäytynyt

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ (adj, masc)
typerä

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ (n, masc)
turska

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ (adj)
bakkanaali

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ (n, fem)
bachata
  Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ (n, masc)
basilli

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ (n, fem)
valkotonnikala

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
bakteeri

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ (adj, masc)
bakteeri

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ (n, masc)
haukotus
  Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ (v)
haukotella

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ (v)
töllistellä
  Mirar encuriosit, abstret.

badia /baˈði.a/ (n, fem)
lahti

bai /ˈbaj/ (adj, masc)
raudikko

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ (n, fem)
marja

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ (n, fem)
pistin, bajonetti

baix /ˈbajʃ/ (adj, masc)
matala, alhainen
  De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ (adv)
matala, alhainen
  A poca altura.

baix alemany (n, masc)
alasaksa

baix elèctric (n, masc)
basso

baix relleu (n, masc)
reliefi

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ (v)
ladata
  (informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ (adj, masc)
baškiiri
  Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ (n, masc)
baškiiri
  Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
  (només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ (n, fem)
luoti
  Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada (n, fem)
balladi

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ (n, fem)
oleanteri

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ (n, fem)
balalaikka

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ (n, masc)
saldo
  Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ (n, fem)
vaaka
  Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança comercial (n, fem)
kauppatase

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ (v)
sössöttää

balcanitzar /baɫ.ka.niˈd͡za/ /baɫ.ka.niˈza/ /baɫ.ka.niˈzaɾ/ /bəɫ.kə.niˈd͡za/ (v)
balkanisoida

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ (adj, masc)
Balkanin
  Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ (n, masc)
Balkanin
  Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ (n, masc)
parveke

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ (n, fem)
hyrrä

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ (n, fem)
valas
  (mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep (n, fem)
ryhävalas

balena grisa (n, fem)
harmaavalas

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ (n, masc)
valaanpyyntialus
  Pescador de balenes.
  Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ (n, masc)
tanssi

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ (v)
tanssia

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ (n, fem)
jalkajousi
  Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ (n, masc)
belutši

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ (adj, masc)
ballistinen

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ (n, fem)
ballistiikka

bambú /bamˈbu/ (n, masc)
bambu

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ (adj)
lattea

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ (v)
banaalistaa

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ (adv)
banaalisti

banana /baˈna.na/ (n, fem)
banaani

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ (n, masc)
penkki
  Seient estret i llarg per a més de dues persones.
pankki
  Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ (n, fem)
heimo
  (tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.

bandera /banˈde.ɾa/ (n, fem)
lippu
  Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderó de córner (n, masc)
kulmalippu

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ (n, masc)
bandoneón

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ (n, fem)
bandura

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ (n, masc)
banjo

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ (n, fem)
penkki

bany (n, masc)
kylpyhuone, kylpy
  Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
  Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
  Exposició a les radiacions.

bany maria (n, masc)
vesihaude

banya /ˈba.ɲa/ (n, fem)
sarvi
  Apèndix ossi d'alguns animals.
patti
  (col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ (v)
kylvettää

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ (n, fem)
amme, kylpyamme

banyes /ˈba.ɲes/ /ˈba.ɲəs/ (n, fem)
reikä

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ (adj, masc)
sarvekas
  Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ (n, masc)
eebenpuu

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ (n, masc)
kaste
  Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc (n, masc)
tulikaste

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ (n, fem)
bakeliitti

bar /ˈbar/ (n, masc)
baari
  Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ (n, fem)
riita
  Acte de barallar-se.
pakka
  Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ (v)
kiistellä
  (pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se (v)
riidellä

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ (n, fem)
kaide

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ (adj, masc)
halpa, edullinen
  De poc preu.

barb /ˈbarp/ (n, masc)
barbi
  Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ (n, fem)
parta
  Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
  (ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
  Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ (adj, masc)
parraton

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ (n, masc)
parturi

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ (n, fem)
leuka
  Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ (n, fem)
vene
  Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari (n, masc)
barium

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ (n, masc)
baryoni

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ (n, masc)
kylpytakki

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ (n, fem)
paronitar, vapaaherratar

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ (n, fem)
baari
  Peça recta i llarga de secció uniforme.

barraca /baˈra.ka/ (n, fem)
parakki
  Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ (n, fem)
orsi
  Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ (n, fem)
aita

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ (n, masc)
hattu
  Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri (n, masc)
kaupunginosa
  Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ (n, fem)
barrikadi

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ (n, masc)
smurffi
  En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ (n, masc)
baritoni

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ (n, masc)
barometri

baró /baˈɾo/ (n, masc)
paroni
  Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ (n, masc)
basaari
  Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ (v)
perustaa
  Assentar sobre una base.

basc (adj, masc)
baskilainen
  Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc (n, masc)
Baski
  Habitant del País Basc
baski
  (masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ (n, fem)
peruste
  Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
tukikohta
  Recinte militar.

base de dades (n, fem)
tietokanta

base liquidable (n, fem)
verotettava tulo

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ (n, masc)
itiökanta

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ (n, masc)
koripallo

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ (n, masc)
lätäkkö
  Capa de líquid vessat al terra.

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ (v)
riittää

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ (n, masc)
äpärä
  Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ (n, fem)
rakennustelineet

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ (v)
nuijia

bastonet de la retina (n, masc)
sauva

bastó /basˈto/ (n, masc)
kävelykeppi
  Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ (n, fem)
basilika

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ (n, masc)
kieli
  Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ (n, fem)
taistelu
  Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ (n, masc)
pataljoona

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ (n, masc)
vatkain
  Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.
lyöjä
  (beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ (n, fem)
tehosekoitin
  (cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bategar /ba.teˈɣa/ /ba.teˈɣaɾ/ /bə.təˈɣa/ (v)
sykkiä

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ (n, fem)
rummut
  Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ (v)
paukuttaa
  Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
lyödä
  debatre
  Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
  Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
  vèncer
  (beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ (adj, masc)
baijerilainen
  Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ (n, masc)
baijeri, baijerilainen
  (masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ (n, fem)
limakala
  Peix de diverses espècies de la família dels blènnids, de mida petita i amb mucositat en la pell (Blennius spp.)

be /ˈbɛ/ (n, fem)
bee
  Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ (v)
autuuttaa

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ (n, masc)
nokka
  Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ (n, fem)
kurppa
  Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ (n, masc)
koivu, koivupuu
  Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
  Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ (n, fem)
juoma
  Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ (n, fem)
tuppi
  Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ (n, masc)
amerikkalainen pesäpallo

beix /ˈbeʃ/ (adj)
beesi

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ (n, fem)
béchamelkastike

bel /ˈbɛɫ/ (n, masc)
mää
  Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ (v)
määkiä
  Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ (n, masc)
valkovenäjä
  (invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ (adj)
belgialainen
  Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ (n, neut)
belgialainen
  Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bell (adj, masc)
kaunis
  Relatiu a la bellesa.
  (en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ (adv)
ihanasti

belles arts (n, fem)
taide

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ (n, fem)
kauneus

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ (n, fem)
beluga

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ (n, masc)
alennettu nuotti

ben educat (adj, masc)
hyvätapainen

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ (n, fem)
side

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ (n, masc)
etu

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ (v)
hyödyttää

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ (v)
siunata

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ (adj)
bengalilainen, bengali
  Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ (n, neut)
bengali, bengalilainen
  Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
bengali
  (masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ (adj, masc)
hyvänlaatuinen

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ (n, fem)
tervehtiminen

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ (adj, masc)
tervetullut, tervetuloa
  Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ (n, fem)
bensiini

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ (adj, masc)
hyväntahtoinen

benèvolament /beˌnɛ.vo.ɫaˈment/ /beˌnɛ.βo.ɫaˈmen/ /bəˌnɛ.vo.ɫəˈment/ /bəˌnɛ.vu.ɫəˈmen/ /bəˌnɛ.βu.ɫəˈmen/ (adv)
hyväntahtoisesti

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ (n, fem)
rautaverbena

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ (adj)
berberi
  amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ (n, neut)
berberi
  amazic (gentilici)
  (invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ (n, masc)
beryllium

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ (n, masc)
berkelium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ (n, fem)
hillomunkki
  Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ (n, fem)
syylä

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ (v)
suudella

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ (n, masc)
isoisoisä

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ (n, masc)
niska

bescollada /bes.koˈʎa.ða/ /bəs.koˈʎa.ðə/ /bəs.kuˈʎa.ðə/ (n, fem)
ritariksilyönti
  (històric) Copet fet amb l'espasa plana o la mà oberta que rebia un cavaller al bescoll en la cerimònia de nomenament.

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ (n, masc)
laivakorppu
  Galeta o pa cuit per duplicat.

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ (n, masc)
isoeno

bessó /beˈso/ (n, masc)
kaksois-
  Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ (n, masc)
bestselleri

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ (n, masc)
karja

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ (n, masc)
bestiaari
  Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ (n, fem)
ötökkä
  Animal petit, generalment en to afectiu.

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ (n, masc)
valohai

bet /ˈbet/ /ˈbət/ /ˈbɛt/ (n, fem)
bet

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ (n, fem)
beeta

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ (v)
juoda

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
bibliografia
  Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ (n, fem)
kirjasto
  Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ (n, masc)
kirjastonhoitaja

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ (adj)
kaksikamarinen

bici /ˈbi.si/ (n, fem)
fillari

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ (n, fem)
polkupyörä
  Vehicle a pedals de dues rodes.

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ (v)
forkata

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
bifobia

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ (adj)
bilabiaali

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ (n, masc)
kaksikielisyys

bilió /bi.ɫiˈo/ (number, masc)
biljoona

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ (n, masc)
biljardi

billar de caramboles (n, masc)
kara

bimbo /ˈbim.bo/ /ˈbim.bu/ (n, masc)
elämänpinna
  (ornitologia) Observació o identificació d’un ocell feta per primera vegada per una persona que manté un registre dels que ha vist mai.

binari /biˈna.ɾi/ (adj, masc)
binäärinen

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ (adj)
biohajoava

biodegradació /bi.o.ðe.ɣɾa.ða.siˈo/ /bi.o.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ /bi.u.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ (n, fem)
biohajoaminen

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ (n, fem)
biodiversiteetti

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
elämäkerta

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
biologia
  Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
biologinen

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
bioteknologia, biotekniikka

biquini /biˈki.ni/ (n, masc)
bikinit
  Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ (adj, masc)
burma
  Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ (n, masc)
burma
  Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
  Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ (n, masc)
encore
  En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ (n, masc)
piispa
  Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ (v)
viistota

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ (n)
biseksuaali

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
biseksuaalisuus

bismut (n, masc)
vismutti

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ (n, fem)
sirosudenporkkana

bistec /bisˈtɛk/ (n, masc)
pihvi

bisó /biˈzo/ (n, masc)
amerikanbiisoni

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ (n, fem)
keila
  (bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ (n, masc)
seteli
  Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ (n, masc)
chilipippuri

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ (n, fem)
kompassipylväs

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ (n, masc)
laavu

biwa (n, masc)
biwa

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ (adj, masc)
bysanttilainen
  Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ (n, masc)
bysanttilainen
  Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ (adj, masc)
bioottinen

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ (adj, masc)
valkoinen, valkea
  Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ (n, masc)
valkea, valkoinen
  Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc d'os (n, masc)
luunvalkoinen

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ (v)
vaalentaa
  (intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
pestä
  (transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ (v)
herjata

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ (n, fem)
jumalanpilkka, rienaus

blasonar /bɫa.zoˈna/ /bɫa.zoˈnaɾ/ /bɫə.zoˈna/ /bɫə.zuˈna/ (v)
laatia vaakunaselitys
  Representar un escut d'armes segons l’art heràldica.

blat (n, masc)
vehnä
  Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ (n, masc)
maissi

blau (adj, masc)
sininen, sini

blau (n, masc)
mustelma, sininen
  Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
mustelma
  Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ (n, masc)
merensininen

blau de Prússia /ˌbɫaw (n, masc)
berliininsininen

blau de cobalt /ˌbɫaw (n, masc)
koboltinsininen

blau elèctric /ˌbɫaw (n, masc)
sähkönsininen

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ (n, masc)
laivastonsininen

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ (n, masc)
sydän
  Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ (n, fem)
lehtimangoldi
  Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blog (n, masc)
blogi

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
saarto
  Acció de bloquejar.
blokkaus
  (esports de pilota) Acció i efecte d'obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
  (esports de raqueta) Tornada de la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
  (hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb l'estic paral·lel al camp de joc.
  (handbol) Intercepció d'un llançament desviant la pilota amb les mans o amb qualsevol altra part del cos des dels genolls cap amunt.
  (voleibol) Intercepció de la pilota rematada per l'equip adversari, efectuada per un o més davanters situant les mans per sobre la xarxa.

bloquejador /bɫo.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /bɫo.ke.ʒaˈðo/ /bɫo.kə.ʒəˈðo/ /bɫu.kə.ʒəˈðo/ (n, masc)
hyökkäävä linjamies
  (futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats als costats exteriors dels guardes, que s'encarreguen de protegir el quarterback i d'obrir espais per als corredors.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ (v)
saartaa
  Posar setge isolant una zona de l'exterior.

bo /ˈbo/ (adj, masc)
hyvä
  Ple de bondat.
  De qualitat.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ (n, fem)
boa
  Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

boca /ˈbo.ka/ (n, fem)
suu
  (anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ (n, fem)
kaisla
  Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ (n, fem)
hulluus

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ (adj, masc)
böömiläinen
  Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ (n, masc)
böömiläinen
  Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri (n, masc)
bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ (n, fem)
poiju

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ (n, masc)
pajari

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ (n, masc)
boikotti

boig /ˈbɔt͡ʃ/ (adj, masc)
hullu

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ (n, fem)
sumu
  Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ (n, masc)
savusumu

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ (n, masc)
puksipuu

bojament /ˌbɔ.d͡ʒaˈmen/ /ˌbɔ.d͡ʒaˈment/ /ˌbɔ.ʒaˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈment/ (adv)
hullun lailla

bol (n, masc)
kulho
  Recipient semiesfèric gran sense anses.
  Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ (Interjection)
pallo

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ (n, fem)
pallo
  (polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
  (beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bola d'atac (n, fem)
kivi

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ (n, masc)
sieni
  Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ (adj, masc)
bolivialainen
  Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ (n, masc)
bolivialainen
  Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ (adj, masc)
bolognalainen
  Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ (n, masc)
bolognalainen
  Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ (n, masc)
kapalot

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ (n, masc)
kynä

bomba /ˈbom.ba/ (n, fem)
pommi
  Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ (v)
pumpata
  Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ (n, masc)
pommitus

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ (v)
pommittaa
  Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ (n, masc)
palomies

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ (n, fem)
hehkulamppu, lamppu

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ (n, masc)
bassorumpu
  Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ (n, fem)
kupla
  Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ (v)
kuplia

bon Nadal (Interjection)
hauskaa joulua

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn (Interjection)
hyvää joulua ja onnellista uutta vuotta

bon dia (Interjection)
hyvää päivää

bon vespre (Interjection)
hyvää iltaa

bona nit (Interjection)
hyvää yötä

bona tarda (Interjection)
hyvää iltapäivää

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ (adj, masc)
kaunis

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ (n, neut)
maailmanparantaja
  Qui actua amb bonisme.

bony (n, masc)
patti
  Protuberància produïda en el cos per una contusió.
nysty
  Protuberància produïda en una superfície per un cop.

booleà /bu.ɫeˈa/ (adj, masc)
totuusarvoinen

bor (n, masc)
boori

bord /ˈbort/ (n, masc)
kylki
  Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ (n, fem)
reelinki
  (nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ (v)
haukkua

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ (v)
luovia

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ (adj)
boreaalinen

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ (n, masc)
bourgogneviini

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ (n, masc)
kimalainen
  Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ (n, masc)
tupsu

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ (n, fem)
kurkkuyrtti

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ (n, fem)
pörssi

bosc (n, masc)
metsä

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ (adj, masc)
bosnialainen
  Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ (n, masc)
bosnialainen
  Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
bosnia
  (només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ (n, fem)
säkki
  Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta (n, fem)
kuumavesipullo

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ (n, masc)
bosoni

bot (n, masc)
hyppy
  Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ (n, fem)
saapas
  Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ (n, masc)
tynnyrintekijä
  (professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ (n, fem)
kauppa

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ (v)
napittaa

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ (n, masc)
botulismi

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ (n, masc)
pyöveli

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ (n, masc)
kasvitieteilijä
  Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ (n, fem)
kasvitiede

botí /boˈti/ /buˈti/ (n, masc)
ryöstösaalis

botó /boˈto/ /buˈto/ (n, masc)
nappi, painike

botó de puny (n, masc)
kalvosinnappi

bou (n, masc)
härkä, sonni
  Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ (adj, masc)
nautamainen

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ (n, masc)
keilahalli
  (bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ (n, fem)
nyrkkeily

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ (v)
nyrkkeillä

boà /boˈa/ /buˈa/ (n, masc)
höyhenhuivi

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ (n, masc)
bradykardia

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ (n, masc)
utare

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ (n, fem)
sepalus
  Obertura de davant dels pantalons.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ (v)
kiljua
  Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
karjua
  Parlar amb grans crits les persones.
  Fer soroll una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ (n, fem)
oksa
  Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ (n, masc)
pieli
  Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ (v)
heiluttaa
  (transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ (n, masc)
risu

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ (n, fem)
hiillos

braç (n, masc)
käsivarsi, käsi
  (anatomia) Extremitat superior del cos.

brema /ˈbɾe.ma/ /ˈbɾə.mə/ /ˈbɾɛ.mə/ (n, fem)
lahna
  Espècie de peix de la família dels ciprínids (Abramis brama).

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ (n, fem)
hunajakenno

bressol /bɾeˈsɔɫ/ (n, masc)
kehto
  (central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ (n, fem)
läpimurtokohta
  Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
  Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.
  (castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)

bretó (adj, masc)
bretonilainen, bretoni
  Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó (n, masc)
bretoni
  Natural de la Bretanya.
  (masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ (adj)
lyhyt
  De durada curta.

breu /ˈbɾew/ (n, masc)
lyhyt
  Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

breument /ˌbɾewˈmen/ /ˌbɾewˈment/ (adv)
lyhyesti

bric /ˈbɾik/ (n, masc)
kartonki

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ (n)
parkki

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ (n, masc)
itsetekeminen

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ (n, fem)
suitset
  Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
  Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
  (pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ (adj)
kirkas
  Que brilla.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ (adv)
loistavasti

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ (v)
loistaa

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ (v)
esittää malja
  Beure a la salut d'algú.

brindis (n, masc)
maljapuhe

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ (n, fem)
tuulenvire
  Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brisa de mar (n, fem)
merituuli

britànic /bɾiˈta.nik/ (adj, masc)
britannialainen

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ (n, masc)
brokadi
  Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ (v)
kirjailla

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ (n, masc)
kirjonta

brom (n, masc)
bromi

broma /ˈbɾo.ma/ (n, fem)
pila
  Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ (v)
pilailla

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ (n, masc)
keuhkoputki

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ (n, fem)
bronkioliitti

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ (n, fem)
keuhkoputkentulehdus

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ (n, masc)
ilmatiehyt

bronze /ˈbɾon.zə/ (n, masc)
pronssi

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ (v)
laiduntaa
  El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ (n, masc)
puhkeaminen
  (figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ (v)
idättää

brou /ˈbɾɔw/ (n, masc)
liemi

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ (n, fem)
noita
  Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ (n, fem)
noituus

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ (n, masc)
velho

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ (n, fem)
kauluspaita
  Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ (adj, masc)
brysseliläinen

brut (adj, masc)
likainen
  Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ (adj)
brutaali
  Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutalment /bɾuˌtaɫˈmen/ /bɾuˌtaɫˈment/ (adv)
brutaalisti

bubó /buˈβo/ (n, masc)
paise

buc /ˈbuk/ (n, masc)
runko
  (nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

budell (n, masc)
suolisto

bufanda /buˈfan.da/ (n, fem)
kaulaliina

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ (v)
puhaltaa
  (intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
  (transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles (idiom)
helppo nakki

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ (n, masc)
senkki
  Moble per a desar el parament de taula del menjador.
buffetti
  Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ (n, fem)
läimäys

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ (v)
läimäyttää

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ (n, fem)
pesula

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ (n, fem)
sytytystulppa

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ (v)
tyhjentää

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ (n, masc)
neulatyyny
  Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ (adj, masc)
tyhjä
  Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ (n, masc)
tyhjiö, tyhjö
  (física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ (n, masc)
sipuli

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ (v)
keittää, kiehua

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ (n, fem)
bulimia

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ (n, masc)
bumerangi

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ (n, fem)
burka

burell /buˈɾeʎ/ (adj, masc)
karkea

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ (n, fem)
porvaristo

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ (n, fem)
natsa

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ (n, fem)
pilkka
  Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ (n, fem)
byrokratia, hallintokoneisto

burquini /burˈki.ni/ (n, masc)
burkini

burro /ˈbu.ro/ /ˈbu.ru/ (n, masc)
mustatokko
  (peixos) Peix de la família dels gòbids de cap i ulls grossos, de color fosc (Gobius niger).

bus (n, masc)
linja-auto
  En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus (n, neut)
sukeltaja
  Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ (n, masc)
rintakuva, pysti

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ (n, fem)
rakko

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ (n, fem)
tasku
  Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ (n, masc)
tavu

bàdminton (n, masc)
sulkapallo

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ (n, masc)
palsami

bàltic /ˈbaɫ.tik/ (adj, masc)
balttilainen

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ (n, masc)
barbaari

bàsic /ˈba.zik/ (adj, masc)
vaatimaton

bàsicament /ˌba.zi.kaˈmen/ /ˌba.zi.kaˈment/ /ˌba.zi.kəˈmen/ /ˌba.zi.kəˈment/ (adv)
periaatteessa

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ (n, masc)
limapää

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ (n, fem)
eläin

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ (n, masc)
betelpalmu

bé (adv)
hyvin
  Correcte, fet de bona manera.

bé de consum (n, masc)
kulutushyödyke

bé públic (n, masc)
julkinen hyödyke

bíblic /ˈbi.βɫik/ (adj, masc)
raamatullinen
  Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ (n, neut)
buuri

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ (n, fem)
tynnyri
  Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ (n, masc)
kongoni

búfal /ˈbu.faɫ/ (n, masc)
puhveli

búlgar (n, masc)
bulgaria, bulgarian kieli
  (masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ (n, masc)
bunkkeri
  Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.
  (golf) Obstacle situat en el recorregut d'un camp de golf que està constituït per una cavitat natural o artificial coberta d'arena.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ (n, fem)
kirjelaatikko

ca (n, fem)
koo
  Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ (n, masc)
virtaama
  Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ (n, fem)
vaja

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ (n, masc)
kabaree

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ (n, masc)
kerä
  Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ (n, masc)
hiukset
  Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ (n, fem)
hiukset
  Conjunt de cabells d’una persona.
  Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ (n, masc)
marhaminta

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ (adj, masc)
kabyyli
  Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ (n, masc)
kabyyli
  Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
  (invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ (n, fem)
hytti

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ (n, masc)
metsäkauris

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ (n, masc)
kaapeli

cabra /ˈka.βɾə/ (n, fem)
vuohi
  Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ (v)
sopia

cabrit /kəˈβɾit/ (n, masc)
vohla

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ (n, masc)
pikku-uikku

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ (n, masc)
kaakao, kaakaopapu
  Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ (n, masc)
maapähkinä

cactus /ˈkak.tus/ (n, masc)
kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ (adj)
jokainen, joka

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ (n, masc)
pentu, penikka
  Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ (n, fem)
ketju
  Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ (n, fem)
tikli

cadi /ˈka.ði/ (n, neut)
qadi
  Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ (n, fem)
tuoli
  Moble utilitzat per seure i que té respatller.
  (tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi (n, masc)
kadmium

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ (n, masc)
ruumis, kalmo

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
kandenssi
  En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

caf /ˈkaf/ (n, fem)
kaf

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ (n, fem)
kofeiini

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ (n, neut)
kafferi
  (ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè (n, masc)
kahvi
  Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet (n, masc)
café au lait

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ (v)
paskantaa, kakata

caiac /kaˈjak/ (n, masc)
kajakki

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ (n, fem)
laatikko
  Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa (n, fem)
pikkurumpu

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ (n, fem)
musta laatikko

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ (n, fem)
poukama
  Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ (v)
tilkitä

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ (n, masc)
vetolaatikko, laatikko

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ (n, fem)
lipasto

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ (n, masc)
kalmari

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ (n, fem)
rakeet

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ (n, masc)
kallo

calb /ˈkaɫp/ (adj, masc)
kalju

calc /ˈkaɫk/ (n, masc)
käännöslaina
  Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ (n, masc)
kantaluu

calci (n, masc)
kalsium

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ (v)
kalkita

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ (v)
kalsinoida

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ (n, fem)
kalsiitti

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ (n, fem)
laskin, laskukone

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ (v)
laskea

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ (n, fem)
lämmitys

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ (n, masc)
kalenteri, almanakka

calendari gregorià (n, masc)
gregoriaaninen kalenteri

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ (adj, masc)
kuuma
  De temperatura elevada.
kiihottunut
  Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ (n, masc)
hytinä

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ (n, masc)
kalifi

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ (n, masc)
kalifornium

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ (adj, masc)
kalifornialainen
  Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ (n, masc)
kalifornialainen
  Persona que habita o és originària de Califòrnia.

call /ˈkaʎ/ (n, masc)
liikavarvas
  Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ (v)
hiljentää
  No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ (v)
rauhoittaa

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ (n, fem)
lämpö
  Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
  Sensació de temperatura excessiva.
  Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorosament /ka.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /ka.ɫoˌɾo.zaˈment/ /kə.ɫoˌɾo.zəˈment/ /kə.ɫuˌɾo.zəˈmen/ (adv)
lämpimästi

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ (n, masc)
ternimaito

calumniosament /ka.ɫum.niˌo.zaˈmen/ /ka.ɫum.niˌo.zaˈment/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈmen/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈment/ (adv)
herjaavasti

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ (n, masc)
kärsimys
  (religió) Recorregut amb estacions o capelletes que evoca els passos de Jesús al lloc de crucifixió.
  Sèrie d’adversitats o penalitats.

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ (n, masc)
kalkki
  Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
  En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
kalligrafia

calç /ˈkaɫs/ (n, fem)
kalkki

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ (n, fem)
pikkuhousut
  (generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçada /kaɫˈsa.ða/ (n, fem)
ajotie

calçat /kaɫˈsat/ (n, masc)
jalkine

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ (n, masc)
alushousut

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ (n, fem)
kehäkukka

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ (n, masc)
hillo

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ (n, fem)
herjaus

cama /ˈka.ma/ (n, fem)
jalka
  Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camacurt /ˌka.maˈkuɾt/ /ˌka.məˈkurt/ (adj, masc)
lyhytjalkainen

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ (n, masc)
kamee

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ (n, masc)
kameleontti

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ (n, fem)
kamomillatee, kamomillasaunio

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ (n, neut)
kaveri
  Company amb qui es comparteixen afinitats.
  (política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ (adj, masc)
kambodžalainen
  Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ (n, masc)
kambodžalainen
  Persona que habita o és originària de Cambodja.
  (invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ (n, fem)
huone

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ (n, masc)
tarjoilija
  Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
  Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ (n, masc)
kameli
  Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ (adj, masc)
kamerunilainen
  Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ (n, masc)
kamerunilainen
  Persona que habita o és originària de Camerun.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ (v)
käydä

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ (n, fem)
paita
  Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ (n, masc)
kuorma-auto
  Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ (n, masc)
kenttä, laidun, pelto
  Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
kenttä, pelto
  (esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de golf (n, masc)
golfkenttä

camp exterior (n, masc)
takakenttä

campament (n, masc)
leiri

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ (n, fem)
kello

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ (n, fem)
kampanja

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ (v)
pysyä leivän syrjässä kiinni
  Anar passant la vida, subsistir.

campi qui pugui (idiom)
pelastukoon ken voi

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ (n, masc)
mestaruusottelu

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ (n, masc)
mestari

campus /ˈkam.pus/ (n, masc)
kampus

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ (v)
naamioida

camí /kaˈmi/ (n, masc)
tie

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ (adj, masc)
kanadalainen
  Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ (n, masc)
kanava
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canari (n, masc)
Kanarian viini
  (ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ (n, masc)
kansleri

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ (v)
kumota
  Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ (n, fem)
kynttilä

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ (n, masc)
ehdokas

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ (v)
kandeerata
  Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ (n, masc)
ranne

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ (n, masc)
kynttilänjalka

cangur /kaŋˈɡuɾ/ (n, masc)
kenguru
  Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ (n, neut)
lapsenvahti, lapsenkaitsija
  (castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ (n, fem)
putki

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ (n, fem)
kylki
  (aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ (n, masc)
äsymys

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ (adj, masc)
väsynyt

cant gregorià (n, masc)
gregoriaaninen kirkkolaulu

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ (n, neut)
laulaja

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ (v)
laulaa
  Produir música amb la veu.

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ (n, fem)
kenttäpullo
  Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ (n, fem)
kulma, kadunkulma
  Encreuament de dos carrers.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ (adj, masc)
kantonilainen
  Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ (n, masc)
kantonilainen
  Persona que habita o és originària de Canton.
  Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ (v)
laulella

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ (n, masc)
muutos
  Acció i efecte de canviar.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ (v)
muuttua
  Modificar, fer diferent, variar.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ (n, neut)
rahanvaihtaja

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ (n, fem)
ruoko
  Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ (n, fem)
kaneli
  Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó (n, fem)
laulu
  Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ (adj, masc)
koira

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ (n, neut)
ihmissyöjä
  antropòfag

canó /kaˈno/ (n, masc)
tykki, kanuuna
  Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ (n, masc)
epäjärjestys, kaaos

cap (n, masc)
pää, nuppi
  (anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
pää
  Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
  Lloc de preferència, central.
  Localitat principal d'un territori; capital.
  La part més alta d'una cosa.
  Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
  Extremitat en general.
  Part anterior, per on comença una cosa.
  Part final, per on acaba una cosa.
  Part de terra que s'endinsa en la mar.
  (nàutica) corda
  En un repartiment, cadascun dels participants.
  (golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
  (pilota basca) Part més ampla d'una eina.
  (bàdminton) base

cap (n, neut)
pomo
  Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de fava (n, masc)
munapää

cap de setmana (n, masc)
viikonloppu

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ (n, fem)
viitta
  Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
kerros
  Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ (n, fem)
kapasiteetti
  Contingut que cap en un espai concret.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ (adj)
kykenevä
  Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ (v)
sukeltaa
  Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ (n, fem)
kappeli, rukoushuone

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ (n, masc)
pappi, kappalainen
  Sacerdot titular d'una capellania.
punakampela
  (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pleuronectes platessa)

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ (n, masc)
rautateline

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ (n, masc)
nuijapää
  Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ (n, masc)
kapybara

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ (n, masc)
hiussuoni
  (anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ (n, fem)
pääkaupunki
  Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ (n, masc)
kapitalismi

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
muuttaa rahaksi
  (transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
rahoittaa
  (transitiu, intransitiu, economia) Invertir en les accions d'una empresa per a fer augmentar el seu capital.

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ (v)
olla kapteeni

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ (n, masc)
kapiteeli

capità /ka.piˈta/ (n, masc)
kapteeni

capoll /kaˈpoʎ/ (n, masc)
silmu
  (morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ (n, masc)
alikersantti

capota /kaˈpɔ.ta/ /kaˈpɔ.tɔ/ /kəˈpɔ.tə/ (n, fem)
kuomu
  Capell lleuger de dona.
  Coberta lleugera d’alguns vehicles.

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ (n, neut)
kauris

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ (n, masc)
heitto

capsa /ˈkap.sa/ (n, fem)
laatikko

capsigrany /kap.siˈɣɾaɲ/ /kəp.siˈɣɾaɲ/ (n, masc)
punapäälepinkäinen
  Ocell de la família dels lànids.

captaire /kapˈtaj.ɾe/ (n, neut)
kerjäläinen

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ (n, masc)
vangittu

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ (v)
kaapata
  Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ (n, fem)
huppu
  Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ (n, masc)
cappuccino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ (n, masc)
iltahämärä
  Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ (n, fem)
mykerö
  Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ (n, fem)
keskitie
  Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ (n, masc)
kirjoituspää
  Part del llit on es posa el cap.
  (informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ (n, masc)
luku
  Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
  Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ (n, masc)
kapuuni
  Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
konepelti
  Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui (n, masc)
kakiluumu
  (botànica) Fruita del caquier
  Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ (adj, masc)
kallis
  De preu elevat.
rakas
  Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ (conjunction)
koska

cara /ˈka.ɾa/ (n, fem)
kasvot
  (anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ (n, fem)
kurpitsa
  Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ (v)
luonnehtia

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ (adj, masc)
ominainen, karakteristinen

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ (adj, fem)
ominaisuus
  Forma femenina de característic.

característicament /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈmen/ /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈment/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈmen/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈment/ (adv)
tyypillisesti

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ (n, masc)
kotilo
  (zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
  (col·loquial) diners

carambola /ka.ɾamˈbɔ.ɫa/ /kə.ɾəmˈbɔ.ɫə/ (n, fem)
kara
  (billar) Jugada del billar de caramboles consistent a fer que la bola d'atac toqui les altres dues boles.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ (n, masc)
karamelli
  Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ (n, masc)
jääpuikko

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ (n, masc)
karavaaniseralji

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ (n, fem)
karavelli

carboni /kərˈbɔ.ni/ (n, masc)
hiili

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ (v)
hiiltää

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ (n, masc)
karbidi

carbó /kaɾˈbo/ (n, masc)
kivihiili, hiili
  Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ (n, masc)
nuolikotelo

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ (n, masc)
karsinooma

card /ˈkart/ (n, masc)
ohdake, takiainen

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ (v)
naida
  (vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ (n, masc)
kardinaali
  En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ (adj)
emä-

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ (prefix)
sydän-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
kardiologia

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ (adj)
sydän- ja verisuoni-

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ (n, masc)
karjala
  Individu finès oriental originari de Carèlia.
  (invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ (n, fem)
irvikuva

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ (n, masc)
kellopeli
  Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ (n, masc)
karisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ (n, fem)
hyväntekeväisyys, armeliaisuus

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ (adj, masc)
hyväntahtoinen

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ (n, fem)
eväsrasia
  Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.

carmesí /kər.məˈzi/ (n, masc)
karmiininpunainen

carmí /kərˈmi/ (n, masc)
karmiininpunainen

carn (n, fem)
liha

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ (n, masc)
karnevaali

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ (n, masc)
teurastaja
  Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ (adj, masc)
lihansyöjä

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ (n, fem)
karppi
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ (n, masc)
kansio
  Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
  (informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ (n, masc)
laturi
  Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ (v)
lastata
  Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
  (informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ (n, masc)
katu
  En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ (n, fem)
ura
  Trajectòria professional o pública.
opinnot
  Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ (n, fem)
tie, maantie
  Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ (n, masc)
kottikärry

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ (n, masc)
harkkokivi

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ (n, masc)
kulkuväylä

carril bici (n, masc)
pyöräkaista

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ (n, masc)
kärry
  Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ (n, fem)
haaska

carst /ˈkarst/ (n, masc)
karsti

carta /ˈkaɾ.ta/ (n, fem)
kirje
  Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ (n, masc)
postinjakaja

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ (n, fem)
lompakko
  Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ (adj, masc)
kartesiolainen

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ (n, fem)
korteista ennustaminen

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ (n, masc)
patruuna
  En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
kasetti
  Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ (n, masc)
rusto, rustokudos

cartílag tiroide (n, masc)
aataminomena

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ (n, masc)
pahvi

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ (n, fem)
artisokka

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ (n, masc)
kirjain
  Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
luonne
  Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ (n, fem)
karotisvaltimo

cas (n, masc)
tapaus
  Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
  Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
sijamuoto
  (lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic (n, masc)
obliikvisija

casa /ˈka.za/ (n, fem)
talo, koti
  Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ (n, masc)
häät
  Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ (v)
mennä naimisiin
  Contraure matrimoni.
  Unir o ajuntar una cosa amb una altra.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ (adj, masc)
naimisissa

casc /ˈkask/ (n, masc)
kypärä
  Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ (n, masc)
tiuku

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ (n, fem)
hilse

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ (v)
kumota

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ (n, fem)
vuoka

cassoleta /ka.soˈɫe.ta/ /kə.soˈɫə.tə/ /kə.suˈɫɛ.tə/ (n, fem)
kuppi

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ (n, masc)
kauha

cast /ˈkast/ (adj, masc)
siveä

castanya (n, fem)
kastanja
  (botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ (n, fem)
siveys

castell /kasˈteʎ/ (n, masc)
linna
  Fortificació defensiva.

castellà (n, masc)
espanja
  (masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ (v)
rangaista
  Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ (n, masc)
majava
  Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ (v)
kastroida
  Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ (adj)
satunnainen

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ (n, masc)
kataklysmi

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ (n, fem)
katakombi
  Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ (n, fem)
katalonialaisuus

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ (v)
jouduttaa

català (adj, masc)
katalaani, katalonialainen
  Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català (n, masc)
katalaani, katalonialainen
  (masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ (adj, masc)
katalyyttinen

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ (n, masc)
haude
  Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ (n, fem)
katapultti, heittokone
  Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ (v)
ampaista

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ (n, masc)
katarri
  Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ (n, fem)
katarsis

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ (adj, masc)
katastrofaalinen

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ (n, fem)
katekoliamiini

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ (n, fem)
tuomiokirkko, katedraali

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ (n, fem)
kategoria

categoria lèxica (n, fem)
sanaluokka

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ (v)
luokitella

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ (n, masc)
kateetti

catifa /kaˈti.fa/ (n, fem)
matto

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ (n, masc)
cationi, kationi

catorze /kaˈtoɾ.ze/ (number)
neljätoista

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ (number)
neljästoista

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ (n, masc)
kaskelotti

catxalot nan (n, masc)
pikkukaskelotti

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ (n, fem)
katalyysi

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ (n, fem)
katastrofi
  Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural (n, fem)
luonnonmullistus

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ (adj, masc)
katolinen
  Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ (n, masc)
luola
  Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ (adj, masc)
valkoihoinen

caure /ˈkaw.ɾe/ (v)
kaatua, pudota
  Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
  Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ (n, fem)
syy, juuri
  Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ (v)
aiheuttaa

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ (adv)
varovasti

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ (v)
kauterisoida

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ (n, fem)
juhlallinen kulkue
  Comitiva a cavall.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ (n, masc)
hevonen
  (mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
ratsu, hevonen
  (escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar (n, masc)
merihevonen

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ (n, masc)
ritari
  Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ (n, fem)
ratsuväki
  Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ (n, masc)
karuselli
  Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ (v)
kaivaa

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ (n, masc)
kaviaari

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ (n, masc)
kivisimppu

cavitat abdominal (n, fem)
vatsaontelo

cavitat pleural (n, fem)
keuhkopussinontelo

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ (n, fem)
metsästys
  Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ (n, masc)
metsästäjä

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ (v)
jahdata, metsästää

caòticament /kaˌɔ.ti.kaˈmen/ /kaˌɔ.ti.kaˈment/ /kəˌɔ.ti.kəˈmen/ /kəˌɔ.ti.kəˈment/ (adv)
kaoottisesti

ce (n, fem)
see
  Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ (n, fem)
sipuli, keltasipuli

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ (n, masc)
cebuano
  Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec (adj)
sokea
  Que no hi veu.

cec (n, masc)
umpisuoli
  (anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ (v)
väistyä

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ (n, fem)
päänsärky

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ (v)
sokaista

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ (n, fem)
sokeus

cel (n, masc)
taivas
  Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
  Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ (n, fem)
juhlat

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ (v)
juhlia
  Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ (n, fem)
julkisuuden henkilö

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ (n, fem)
celesta

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ (n, fem)
kulma, kulmakarva
  Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ (n, masc)
viinikellari

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ (n, neut)
keltti
  Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ (n, fem)
kammio

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ (n, fem)
sellofaani

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ (adj)
solu-

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ (n, fem)
selluloosa

cementiri /se.menˈti.ɾi/ (n, masc)
hautausmaa

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ (n, fem)
tuhka

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ (n, masc)
tuhkakuppi

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ (n, masc)
kenotafi, muistohauta

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ (v)
tuomita
  Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
sensuroida
  Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ (number)
sata

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ (adj)
keskeinen

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ (n, neut)
keskushyökkääjä
  (handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
  (futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

central nuclear (n, fem)
ydinvoimala

centre /ˈsen.tɾe/ (n, masc)
keskipiste
  El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
keskus, keskipiste
  Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ (n, masc)
kenturio

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ (number)
sadas

centímetre /senˈti.me.tɾe/ (n, masc)
senttimetri
  Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ (n, masc)
valtikka

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ (n, fem)
vaha

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ (v)
etsiä
  Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ (n, masc)
ympyrä
  Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ (n, masc)
vilja

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ (n, masc)
pikkuaivot

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ (adj)
aivoperäinen

ceri (n, masc)
cerium
  Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ (n, fem)
seremonia

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ (n, fem)
harjas

cert /ˈsɛrt/ (adj, masc)
varma
  Segur, sens dubte.
eräs
  Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ (adv)
varmasti

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ (n, fem)
varmuus

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ (n, masc)
todistus, sertifikaatti
  Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ (n, masc)
taivaansini

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ (n, masc)
vasa

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ (n, masc)
aivot
  (anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ (n, fem)
olut, kalja
  (aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ (adj)
kaula-

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ (adj, masc)
keraaminen

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ (n, fem)
keramiikka

cesi (n, masc)
cesium

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ (n, fem)
keisarileikkaus

cian /siˈan/ (n, masc)
sinivihreä

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ (n, masc)
kyberhyökkäys

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ (adj, masc)
kyberneettinen

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ (n, fem)
arpi

cicle /ˈsi.kɫe/ (n, masc)
kierros

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ (n, masc)
pyöräily

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ (n, neut)
polkupyöräilijä

cicló /siˈkɫo/ (n, masc)
pyörremyrsky

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ (n, fem)
katko

científic /si.enˈti.fik/ (adj, masc)
tieteellinen
  Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ (n, masc)
tieteilijä
  Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ (adv)
tieteellisesti

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ (n, fem)
kaskas
  Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
kalu
  (vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ (n, masc)
sikari

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ (n, fem)
savuke, tupakka

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ (n, masc)
joutsen

cigonya /siˈɣo.ɲa/ (n, fem)
kattohaikara, haikara

cigró /siˈɣɾo/ (n, masc)
kikherne, kahviherne

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ (n, masc)
lieriö
  (basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ (n, masc)
huippu

ciment /siˈmen/ /siˈment/ (n, masc)
sementti

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ (n, fem)
huippukokous
  Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri (n, masc)
sinooperi

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ (number)
viisi
  (cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
  (valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ (number)
viisisataa

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ (n, masc)
elokuva, elokuvateatteri

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ (n, fem)
kinematiikka

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ (n, fem)
satulavyö

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
kynologia

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ (number)
viisikymmentä

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ (number)
viisikymmentäviisi

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ (number)
viisikymmentäkaksi

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ (number)
viisikymmentäyhdeksän

cinquanta-novè /siŋˌkwan.ta.noˈve/ /siŋˌkwan.ta.noˈβe/ /siŋˌkwan.tə.noˈvə/ /siŋˌkwan.tə.nuˈvɛ/ /siŋˌkwan.tə.nuˈβɛ/ (number)
viideskymmenesyhdeksäs

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ (number)
viisikymmentäneljä

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ (number)
viisikymmentäseitsemän

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ (number)
viisikymmentäkuusi

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ (number)
viisikymmentäkolme

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ (number)
viisikymmentäyksi

cinquanta-vuitè /siŋˌkwan.ta.vujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βwiˈte/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtə/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtɛ/ /siŋˌkwan.tə.βujˈtɛ/ (number)
viideskymmeneskahdeksas

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ (number)
viideskymmenes

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ (number)
viides

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ (n, fem)
värinauha
  Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinta adhesiva (n, fem)
teippi

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ (n, fem)
vyötärö

cinturó (n, masc)
vyö
  Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ (n, masc)
sirkus
  Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ (adv)
noin

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ (adj, masc)
sisäinen

circuit /sirˈkujt/ (n, masc)
virtapiiri
  Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ (adj)
pyöreä
  Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ (n, fem)
pyöreä
  Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ (v)
ympärileikata

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ (n, fem)
ympärysmitta

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ (n, fem)
ympäripurjehdus

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ (v)
purjehtia jonkin ympäri

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ (n, fem)
olosuhteet

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ (n, fem)
poimu

cirera (n, fem)
kirsikka
  Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ (n, masc)
kirsikkapuu

cirrus (n, masc)
cirrus

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ (n, fem)
kirurgia

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ (n, masc)
kirurgi

cisell /siˈzeʎ/ (n, masc)
taltta

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ (v)
siselöidä

cistell (n, masc)
kori

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ (n, fem)
kori
  (corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ (n, fem)
vesisäiliö, sadevesisäiliö

cistitis /sisˈti.tis/ (n, fem)
virtsarakkotulehdus

cistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ (n, masc)
sisteri

cita /ˈsi.ta/ (n, fem)
tapaaminen
  Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ (n, fem)
kokouskutsu
  Escrit que demana la compareixença.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ (v)
siteerata
  Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
  Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

cito- (prefix)
syto-

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ (n, masc)
sytoskeletoni

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ (adj, masc)
sytostaattinen

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ (n, fem)
kansalaisuus

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ (n, fem)
linnake

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ (n, masc)
kansalainen, kaupunkilainen

ciutat (n, fem)
kaupunki

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ (n, fem)
kaura

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ (n, fem)
sivetti

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ (adj)
asiallinen
  Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ (n, fem)
sivilisaatio, sivistys

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ (adj, masc)
sivistynyt

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ (n, fem)
tiede

ciència cognitiva (n, fem)
kognitiotiede

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ (n, fem)
palkattu yleisö

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ (adj, masc)
salainen

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ (adj, masc)
kirkas
  Lluminós.

clar i català (adv)
suomeksi sanottuna

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ (adv)
selvästi

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ (n, masc)
klarinetti

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ (n, neut)
klarinetisti

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
selvänäköisyys
  Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ (n, masc)
kello

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ (n, fem)
luokka
  Tipus, mena
  Aula.
  grup, grup classe
kurssi
  Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
tyyli, luokka
  estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ (n, fem)
luokittelu
  Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
  Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ (v)
jäsentää
  Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ (n, masc)
niska
  Part del coll que està al darrere.

clau (n, fem)
avain
  Estri per obrir una porta tancada amb pany.
  (música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau (n, masc)
naula
  Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta (n, fem)
lakikivi

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ (n, masc)
haka

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ (n, masc)
avainnippu
  Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ (n, fem)
viemäri

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ (n, masc)
neilikka
  Flor de la clavellina.

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ (n, masc)
klavikordi

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ (n, masc)
cembalo

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ (n, fem)
solisluu

clec /ˈkɫɛk/ (n, masc)
neppari
  Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

clemàstecs /kɫeˈmas.teks/ /kɫəˈmas.teks/ /kɫəˈmas.təks/ (n, masc)
patakoukku

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ (n, fem)
linja
  (argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ (n, fem)
kleptomania

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ (n, masc)
pappi

clic /ˈkɫik/ (n, masc)
avulsiivi
  (informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ (v)
klikata

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ (n, masc)
asiakas

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ (n, masc)
ilmasto

climàtic /kɫiˈma.tik/ (adj, masc)
ilmastollinen

clip /ˈkɫip/ (n, masc)
klemmari, paperiliitin
  Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clon /ˈkɫon/ (n, masc)
klooni

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ (v)
kloonata

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ (v)
kotkottaa

clor (n, masc)
kloori

clorar /kloˈɾa/ /kloˈɾaɾ/ /kɫuˈɾa/ (v)
kloorata

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ (n, fem)
lehtivihreä

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ (n, masc)
kloroformi

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ (n, fem)
kuori

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ (n, masc)
hymykuoppa

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ (n, fem)
simpukka

club (n, masc)
kerho
  Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ (n, masc)
torvi

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ (n, masc)
huipentuma

clínic /ˈkɫi.nik/ (adj, masc)
kliininen

clític /ˈkɫi.tik/ (adj, masc)
liitepartikkeli

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ (n, masc)
häpykieli, klitoris

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ (v)
juoksettua

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ (n, masc)
koboltti

cobejar /ko.beˈd͡ʒaɾ/ /ko.bəˈd͡ʒa/ /ko.βeˈd͡ʒa/ /ko.βeˈʒa/ /ku.bəˈʒa/ /ku.βəˈʒa/ (v)
himoita

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ (adj, masc)
katettu
  (heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ (n, fem)
kansi
  Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
  (nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ (n, fem)
kobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ (v)
tienata

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ (v)
peittää
  Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkɔk/ (n, masc)
kokki
  Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ (n, fem)
kokaiini

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ (n, fem)
ruoanlaitto

coclear /ko.kɫeˈaɾ/ /ku.kɫeˈar/ (adj)
simpukan
  Relatiu a la còclea.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ (n, masc)
kookospähkinä

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ (n, masc)
krokotiili

cocota /koˈkɔ.ta/ /koˈkɔ.tɔ/ /koˈkɔ.tə/ /kuˈkɔ.tə/ (n, fem)
pata

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ (n, fem)
kooda
  (música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
  (filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codi (n, masc)
koodi, avain

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ (n, masc)
kodisilli

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ (v)
kodifioida
  Transformar un text seguint un codi acordat.
  Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ (n, masc)
kvitteni

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ (n, masc)
kerroin

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ (n, masc)
raketti
  Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
  Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cof /ˈkof/ (n, fem)
qof

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ (n, fem)
huippuhela
  (nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ (n, masc)
arkku

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ (n, masc)
sukulaissana

cognició (n, fem)
kognitio

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ (adj, masc)
kognitiivinen

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ (n, masc)
sukunimi

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ (n, masc)
kurkku
  (botànica) El fruit comestible del cogombre.

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
johdonmukaisuus

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ (n, fem)
koheesio

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ (n, fem)
joukko
  Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
  Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ (v)
olla kokonaan päällekkäin

coit /ˈkɔjt/ (n, masc)
sukupuoliyhdyntä

coix /ˈkojʃ/ (adj, masc)
rampa

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ (v)
nilkuttaa

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ (n, masc)
tyyny, pielus
  Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col (n, fem)
kaali

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ (n, fem)
kolajuoma
  Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ (n, masc)
seula

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ (v)
siivilöidä

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ (n, masc)
kolesteroli

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ (n, masc)
kolibri

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ (n, fem)
kukkakaali

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ (n, fem)
koliini

coll (n, masc)
kaula
  Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
maa
  Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
kaulus
  Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ (n, masc)
kaulaketju
  Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ (n, masc)
kaulakoru

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ (v)
poimia
  Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ (n, fem)
sadonkorjuu

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ (Interjection)
vittu
  (vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
  (vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ (n, masc)
käenpiika

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ (n, masc)
kyyhky, kyyhkynen

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ (adj, masc)
kolumbialainen
  Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ (n, masc)
kolumbialainen
  Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ (n, masc)
kyyhkysenpoikanen

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ (n, masc)
uudisasukas
  (sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ (adj)
siirtomaa-

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
kolonialismi

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
kolonisaatio

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ (v)
asuttaa

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ (n)
väri

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ (n, fem)
pylväs
  Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral (n, fem)
selkäranka

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ (n, fem)
rapsi

colze /ˈkoɫ.ze/ (n, masc)
kyynärä, kyynärpää
  Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
yhteistyö

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ (v)
tehdä yhteistyötä
  Participar en alguna tasca de grup.

col·lagen /koɫˈɫa.d͡ʒen/ /koɫˈɫa.ʒen/ /koɫˈɫa.ʒən/ /koˈɫa.d͡ʒen/ /koˈɫa.ʒen/ /kuɫˈɫa.ʒən/ /kuˈɫa.ʒən/ (n, masc)
kollageeni

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ (n, masc)
kollapsi

col·lar /koɫˈɫa/ /koɫˈɫaɾ/ /koˈɫa/ /kuɫˈɫa/ /kuˈɫa/ (v)
asettaa kirkonmies virkaan

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ (v)
keräillä

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ (n, fem)
kokoelma

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ (adj, masc)
kollektiivi
  Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectivitzar /ko.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /ko.ɫek.ti.βiˈza/ /koɫ.ɫek.ti.viˈzaɾ/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /koɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /ku.ɫək.ti.βiˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈd͡za/ (v)
kollektivoida

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ (n, masc)
yläaste

col·limar /ko.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈmaɾ/ /ku.ɫiˈma/ /kuɫ.ɫiˈma/ (v)
kollimoida

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ (n, fem)
kolari

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ (n, fem)
kollokaatio
  (lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ (n, masc)
keskustelu

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ (n, fem)
siirtomaa
  Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
kölninvesi
  Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.

com /ˈkom/ (adv)
miten
  De quina forma, manera o mode.
kuten, kuin
  De la mateixa forma, manera o mode.

com més serem, més riurem /kom (idiom)
enempi parempi
  Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com peix a l'aigua (adv)
kuin kala vedessä

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ (n, fem)
pilkku
  Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ (n, masc)
kooma
  (medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ (n, masc)
kauko-ohjain
  Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ (n, masc)
komentaja

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ (v)
taistella
  lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ (n, fem)
yhdistely
  (esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
  (videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ (v)
sekoittaa

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ (n, masc)
saattue

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ (v)
huomauttaa

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ (n, masc)
kommentti

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ (v)
alkaa, aloittaa
  Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ (adj)
kaupallinen

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ (adv)
kaupallisesti

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ (n, masc)
kauppias
  Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ (v)
käydä kauppaa

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ (n, masc)
kauppa, kaupankäynti
  Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ (n, masc)
komeetta, pyrstötähti

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ (n, fem)
komissio
  Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitatiu /ko.mi.taˈtiw/ /ko.mi.təˈtiw/ /ku.mi.təˈtiw/ (n, masc)
komitatiivinen

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ (n, masc)
komitea

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ (v)
muistaa

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ (v)
kommutoida

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ (n, masc)
toveri
  Persona que acompanya a una altra per algun fi.
partneri
  Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ (n, fem)
kumppanuus
  Acompanyament.
yhtiö
  Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ (adj)
verrattavissa oleva

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ (n, masc)
vertailu

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ (v)
verrata

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ (n, masc)
osasto

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ (v)
jakaa

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ (n, fem)
myötätunto, osanotto

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ (n, masc)
tiivistelmä

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ (v)
kompensoida, korvata

competentment /kom.peˌtemˈmen/ /kom.peˌtemˈment/ /kom.pəˌtemˈment/ /kum.pəˌtemˈmen/ (adv)
etevästi

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ (n, fem)
kilpailu

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ (v)
kilpailla
  Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ (adj, masc)
kilpailuhenkinen

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ (n, fem)
kilpailukyky

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
pätevyys

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ (n, masc)
kokoaja

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ (adj, masc)
täydellinen

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ (adv)
täydellisesti

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ (adj, masc)
monimutkainen
  Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ (n, masc)
kompleksi
  Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic (n, masc)
lomakohde

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ (adj, masc)
monimutkainen

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ (v)
säveltää
  Reunir o combinar per formar un tot.
  Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
koostumus
  Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ (n, masc)
säveltäjä

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ (adj, masc)
kerrannainen
  Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ (n, masc)
kerrannainen
  (filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
  (química) Substància formada per diversos elements químics.
komposti
  (agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ (n, fem)
hankinta

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ (n, masc)
ostaja

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ (v)
ostaa

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ (v)
ymmärtää
  Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ (adj)
ymmärrettävä

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ (adj, masc)
ymmärtäväinen
  Que mostra comprensió cap als altres.

comprensivament /kom.pɾenˌsi.vaˈment/ /kom.pɾenˌsi.βaˈmen/ /kom.pɾənˌsi.vəˈment/ /kum.pɾənˌsi.vəˈmen/ /kum.pɾənˌsi.βəˈmen/ (adv)
kattavasti

comprensió (n, fem)
ymmärrys

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ (n, fem)
puristaminen

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ (v)
puristaa

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ (n, masc)
kompromissi
  (dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ (n, neut)
kirjanpitäjä

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ (v)
laskea
  Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ (n, masc)
huolellisuus
  Cura, atenció.
tili
  Suma de la quantitat a pagar.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ (v)
laskea

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ (n, masc)
harppi
  Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ (n, masc)
kreivikunta

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ (n, masc)
kreivi

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ (n, fem)
kreivitär

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ (adv)
usein

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ (n, fem)
viestintä, kommunikaatio

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ (n, masc)
kommunismi

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ (adj)
kommunistinen, kommunisti
  Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ (n, neut)
kommunisti, kommunistinen
  Partidari del comunisme.
  Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ (n, fem)
yhteisö, eliöyhteisö
  conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunitat autònoma /ko.mu.niˌtat.awˈtɔ.no.ma/ (n, fem)
itsehallintoalue

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ (n, fem)
komedia

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ (adj, masc)
yhteinen
  Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
yleinen
  Ordinari, típic.

conca (n, fem)
allas
  Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
vanhapiika
  Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ (v)
kehitellä

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ (v)
keskittyä

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ (n, fem)
hedelmöitys

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ (n, masc)
käsite
  Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ (adj)
ajatuksellinen

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
hahmotella

conceptuosament /kon.sep.tuˌo.zaˈmen/ /kon.sep.tuˌo.zaˈment/ /kon.səp.tuˌo.zəˈment/ /kun.səp.tuˌo.zəˈmen/ (adv)
käsitteellisesti

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ (n, masc)
konsertti
  Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ (n, fem)
käsiharmonikka
  Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concisament /konˌsi.zaˈmen/ /konˌsi.zaˈment/ /konˌsi.zəˈment/ /kunˌsi.zəˈmen/ (adv)
lyhytsanaisesti

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ (v)
tehdä johtopäätös

conclusivament /koŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ (adv)
lopullisesti

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ (n, fem)
johtopäätös

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ (adj, masc)
konkreettinen

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ (n, fem)
jalkavaimo

concurrentment /koŋ.kuˌremˈmen/ /koŋ.kuˌremˈment/ /kuŋ.kuˌremˈmen/ (adv)
samaan aikaan

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ (n, masc)
kilpailu

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ (n, neut)
kilpailija

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ (n, fem)
sopu

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ (n, fem)
tuomio

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ (v)
tuomita

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ (v)
kondensoida

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ (adj)
ehdollinen
  Provisional, en funció d'alguna cosa.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ (n, masc)
ehtotapa, konditionaali
  Temps verbal, també anomenat potencial.

condicionament (n, masc)
ehdollistaminen

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ (n, fem)
ehto
  Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ (n, masc)
mauste

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ (n, masc)
behaviorismi

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ (n, masc)
kuljettaja
  Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ (v)
ajaa
  Tenir el comandament d'un vehicle.
  Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
  Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
  Portar a un resultat final.
  (esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
  Permetre el pas.
  Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ (n, masc)
tiedot
  Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
  Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
liitto

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ (v)
antaa
  Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
luento

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ (v)
tunnustaa

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ (n, fem)
tunnustus

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ (n, fem)
luottamus
  Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
  Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ (v)
luottaa
  Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
  Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
  Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ (adj)
luottamuksellinen

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ (adv)
luottavaisesti

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ (v)
rajata

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ (v)
vahvistaa
  Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
  Administrar la confirmació a algú.

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ (n, masc)
konflikti

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ (n, fem)
yhdenmukaisuus
  Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ (n, masc)
mukavuus
  Absència d'incomoditats.

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ (n, fem)
sekaannus
  Identificació incorrecta d'una cosa.

conga /ˈkoŋ.ɡa/ /ˈkoŋ.ɡə/ (n, fem)
conga
  Instrument membranòfon de percussió d'origen hispanoamericà, format per dos tambors de cos allargat i una sola pell, que es toca amb les mans o amb baquetes.
  Ball popular cubà en el que la gent forma una filera acompanyats d'un ritme de tambors.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ (n, masc)
pakastin, pakastelokero

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ (v)
jäätyä
  Posar a menys de zero graus.

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ (n, masc)
meriankerias
  Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ (n, masc)
kongressi
  Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ (adj, masc)
synnynnäinen

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ (n, masc)
kani, kaniini
  Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conill de bosc (n, masc)
kaniini

conjecturar /kon.d͡ʒek.tuˈɾa/ /kon.d͡ʒek.tuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒək.tuˈɾa/ (v)
otaksua

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ (n, fem)
konjugaatio

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ (v)
taivuttaa

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ (n, fem)
konjunktio, sidesana
  (astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
  (gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ (n, masc)
joukko
  Sèrie, mena, tipus, sort.
  Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ (v)
kytkeä
  Establir un fort lligam.
  Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connegatiu /kon.ne.ɣaˈtiw/ /kon.nə.ɣəˈtiw/ /kun.nə.ɣəˈtiw/ (n, masc)
kieltomuoto

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ (n, fem)
yhdistäminen
  El fet de connectar.
  El punt on dues o més coses connecten.
  Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
  Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ (v)
voittaa

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ (v)
valloittaa
  Guanyar-se l'amor d'una persona.

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ (n, masc)
hyötykasvi

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ (adj)
hereillä

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ (adv)
tietoisesti

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
tajunta, tietoisuus
  Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ (adj, masc)
juokseva

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ (adv)
peräkkäin

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ (n, masc)
neuvo
  Acte o efecte d'aconsellar.
  Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ (n, masc)
suostumus

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ (v)
hyväksyä

conseqüent /kon.seˈkwen/ /kon.seˈkwent/ /kon.səˈkwent/ /kun.səˈkwen/ (adj)
seuraava

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ (adv)
siitä johtuen

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
seuraus

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ (n, fem)
suojelu

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ (adj, masc)
vanhoillinen
  Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ (v)
säilyttää
  Guardar, retenir, no deixar perdre.

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ (adv)
huomattavasti

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
harkinta

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ (v)
ottaa huomioon
  Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ (adv)
johdonmukaisesti

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ (v)
koostua

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
johdonmukaisuus

consogra /konˈsɔ.ɣɾa/ /konˈsɔ.ɣɾɔ/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ (n, fem)
miniän äiti

consogre /konˈsɔ.ɣɾe/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ (n, masc)
miniän isä

consola de joc (n, fem)
pelikonsoli

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ (n, masc)
konsulaatti

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ (v)
lujittaa

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ (n, fem)
kerake

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ (n, masc)
konsortio

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ (v)
juonitella

conspícuament /konsˌpi.ku.aˈmen/ /konsˌpi.ku.aˈment/ /konsˌpi.ku.əˈment/ /kunsˌpi.ku.əˈmen/ (adv)
huomiota herättävästi

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ (adj)
pysyvä
  Que no es troba subjecte al canvi.

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ (adv)
jatkuvasti

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ (v)
todeta

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
tähtikuvio

consternar /kons.terˈna/ /kons.teɾˈnaɾ/ /kuns.tərˈna/ (v)
ällistyttää

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ (adj)
perustuslaillinen

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
perustuslaillisesti

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
perustuslaki, valtiosääntö

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ (n, fem)
rakentaminen

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ (n, masc)
malli

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ (v)
rakentaa
  Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
  (arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ (n, fem)
muuttumattomuus

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ (v)
keskustella

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ (n, masc)
kulutus

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ (v)
kuluttaa

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ (v)
ottaa yhteyttä

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ (n, masc)
kosketus

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ (n, masc)
tartunta

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ (v)
tartuttaa

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
pilaantuminen
  (lingüística) Evolució d’un mot, o d’una nova accepció, per fusió d’un altre mot anàleg.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ (v)
pilata, saastuttaa

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ (v)
kertoa

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ (n, masc)
tarina
  Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ (n, masc)
säiliö, astia
  Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ (v)
estää leviämästä
  Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ (v)
vastata

context /kunˈtekst/ (n, masc)
asiayhteys, konteksti

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ (adj)
asiayhteydellinen

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ (adj, masc)
jatkuva

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ (n, masc)
maanosa, manner
  Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ (n, masc)
sisältö

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ (adj, masc)
eheä

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ (n, fem)
jatkuminen

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ (adv)
jatkuvasti

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ (v)
jatkaa
  (transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat (n, fem)
jatkuvuus

contra /ˈkon.tɾa/ (preposition)
vastaan
  Relació que denota oposició.

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ (v)
tehdä vastahyökkäys

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ (n, masc)
kontrabasso

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ (n, neut)
salakuljettaja

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ (n, fem)
ehkäisy

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ (v)
palkata

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ (n, masc)
sopimus
  Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ (v)
kiistää

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ (n, fem)
kontreskarppi

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ (n, masc)
kontrafagotti

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ (v)
väärentää
  Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ (n, masc)
tukipilari
  Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contralt /konˈtɾaɫ/ /konˈtɾaɫt/ /kunˈtɾaɫ/ (n, neut)
kontra-altto

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ (n, fem)
salasana, tunnussana

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ (n, masc)
kontrasti

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ (v)
sairastua

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ (n, fem)
myötävaikutus

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ (n, neut)
veronmaksaja

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ (v)
myötävaikuttaa

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ (n, masc)
hallinta
  (esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
  (esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
  (tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ (v)
hallita
  Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ (n, fem)
kontuusio

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ (n, fem)
konurbaatio

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ (adj)
konventionaalinen

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ (adv)
kätevästi

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ (n, masc)
konventti

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ (v)
konvergoitua

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ (n, fem)
keskustelu
  Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ (n, fem)
muutos

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ (v)
vaihtaa
  Transformar una cosa en una altra.
käännyttää
  Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ (adj, masc)
kupera

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ (v)
kutsua

convincentment /kom.binˌsemˈmen/ /koɱ.vinˌsemˈment/ /kum.binˌsemˈmen/ /kuɱ.vinˌsemˈmen/ (adv)
vakuuttavasti

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ (v)
vakuuttaa

cony /ˈkoɲ/ (n, masc)
vittu

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ (v)
tietää
  Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
yhteistoiminta

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ (n, fem)
koordinaatio

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ (n, masc)
koordinaattori

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ (n, masc)
isku
  Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ (n, masc)
vallankaappaus

cop d'ull (n, masc)
silmäys
  Esguard breu.

cop de cap (n, masc)
pukkaus

cop de dreta (n, masc)
kämmenlyönti
  (pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.

cop de puny (n, masc)
iskunappula

cop de revés (n, masc)
rystylyönti

cop picat (n, masc)
lyöntilaukaus

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ (n, fem)
kuppi
  En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
pokaali
  Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ (n, masc)
kopeekka

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ (n, masc)
kopernikium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ (v)
kopioida
  Reproduir un text o document original.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ (n, neut)
lentoperämies

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ (adj, masc)
koptilainen
  Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ (n, masc)
kopti
  Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
kopti, koptin kieli
  (invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ (v)
paritella

coquetament /koˌke.taˈmen/ /koˌke.taˈment/ /koˌkə.təˈment/ /kuˌkɛ.təˈmen/ (adv)
keimailevasti

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ (n, masc)
sydän
  Múscul que bombeja la sang a través del cos.
  Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
  Part central d'alguna cosa.
kuoro
  Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
  Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

cora /ˈko.ɾa/ /ˈko.ɾə/ (n, fem)
kore

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ (n, masc)
koralli

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
rohkeus
  Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ (n, masc)
korppi
  Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ (n, fem)
solmio, kravatti
  Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ (n, fem)
köysi
  (esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
  (pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ (adj)
sydämellinen

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ (adv)
sydämellisesti

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ (n, masc)
nauha
  La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
  Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
  (argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
koreografia

coreografiar /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈa/ /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ko.ɾə.o.ɣɾə.fiˈa/ /ku.ɾə.u.ɣɾə.fiˈa/ (v)
suunnitella koreografia

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ (adj, masc)
korea, korealainen
  Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ (n, masc)
korea, korealainen
  Individu de Corea.
  (masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corioamnionitis /ko.ɾi.o.am.ni.oˈni.tis/ /ko.ɾi.o.əm.ni.oˈni.tis/ /ku.ɾi.u.əm.ni.uˈni.tis/ (n, fem)
korioamnioniitti

corn /ˈkɔrn/ (n, masc)
puhallin
  Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès (n, masc)
englannintorvi

corn de caça (n, masc)
metsästystorvi

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ (n, fem)
kornetti
  Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ (n, fem)
kroniisi
  (arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ (n, fem)
runsaudensarvi
  Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ (n, fem)
teriö

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ (n, masc)
korollaari

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ (n, fem)
kruunu

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ (n, fem)
kruunajaiset

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ (n, masc)
koronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ (n, masc)
eversti

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ (adj, masc)
lihava

corpus /ˈkɔr.pus/ (n, masc)
korpus

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ (n, masc)
karsina

corre-corre (n, masc)
polttaminen

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ (n, fem)
korjaus, korjaaminen

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ (adv)
korrektisti

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ (adj)
oikea

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ (n, masc)
käytävä
  Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
juoksija
  Esportista en una prova de cursa.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ (v)
korjata

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ (n, fem)
korrelaatio

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ (adj)
virta
  D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ (n, masc)
virtaus, virta
  Massa que flueix contínuament.

corrents /koˈrens/ /kuˈrens/ (adv)
nopeasti

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ (v)
vastata
  Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ (adj)
vastaava

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ (n, neut)
kirjeenvaihtaja

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ (n, fem)
remmi
  Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ (n, masc)
posti
  Conjunt de cartes o de correspondència.
  (plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw (n, masc)
sähköposti

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ (v)
vahvistaa

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ (v)
kulua

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ (v)
turmella
  Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corruptament /koˌrup.taˈmen/ /koˌrup.taˈment/ /koˌrup.təˈment/ /kuˌrup.təˈmen/ (adv)
korruptoituneesti

corró /koˈro/ /kuˈro/ (n, masc)
kaulin
  Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
  Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
  Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
  Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
  Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cort /ˈkort/ (n, fem)
hovi
  Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
  (històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesament /korˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈment/ /koɾˌtə.zəˈment/ /kurˌtɛ.zəˈmen/ (adv)
kohteliaasti

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ (n, fem)
kohteliaisuus

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ (n, masc)
hoviherra

corticosteroide /koɾ.ti.kos.teˈɾɔj.ðe/ /koɾ.ti.kos.təˈɾɔj.ðə/ /kur.ti.kus.təˈɾɔj.ðə/ (n, masc)
kortikosteroidi

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ (n, fem)
verho
  Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ (n, masc)
kortisoli

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ (adj, masc)
kohtelias

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ (n, fem)
kahdeksasosanuotti
  Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos (n, masc)
ruumis, keho
  Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ (n, fem)
asia, esine
  Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ (n, fem)
serkku

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ (v)
ommella

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ (n, neut)
kosmonautti

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ (n, masc)
kosmos

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ (adj, masc)
kosmetiikka

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ (n, fem)
ehostus

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ (n, fem)
rannikko
  Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ (v)
maksaa

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ (n, masc)
sivu
  Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ (v)
purjehtia pitkin rannikkoa
  (nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ (n, fem)
kylkiluu
  (anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
  (pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.
kylki
  (aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ (n, masc)
tapa

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ (n, masc)
serkku

cosí prim (n, masc)
kolmas serkku

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ (n, fem)
korsetti

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ (n, masc)
kotiljon, kotiljonki

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ (n, masc)
kangaskiuru

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ (n, masc)
auto
  Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxe patrulla (n, masc)
partioauto

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ (n, masc)
ajomies

cotó /koˈto/ /kuˈto/ (n, masc)
puuvilla

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ (n, masc)
kupari, vaski
  Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ (n, fem)
luola

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ (n, masc)
pelkuri
  Qui no té coratge.

covardament /koˌvaɾ.ðaˈment/ /koˌvaɾ.ðəˈment/ /koˌβar.ðaˈmen/ /koˌβaɾ.ðaˈmen/ /kuˌvar.ðəˈmen/ /kuˌβar.dəˈmen/ (adv)
pelkurimaisesti

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ (n, fem)
pelkuruus

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ (n)
COVID-19

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ (n, masc)
rapu, taskurapu
  Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani (n, masc)
kallo, pääkallo

craqueig /kɾaˈket͡ʃ/ /kɾəˈkət͡ʃ/ /kɾəˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
krakkaus

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ (n, fem)
luominen

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ (n, masc)
luoja

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ (v)
luoda
  Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ (adj, masc)
luova

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ (n, fem)
luovuus

credença /kɾeˈðen.sa/ /kɾəˈðɛn.sə/ (n, fem)
kredenssipöytä
  (litúrgia) Tauleta per al servei de l’altar.

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ (n, fem)
uskottavuus

creença (n, fem)
usko

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ (n, masc)
kasvu

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ (n, masc)
pikkuvesikrassi

crema /ˈkɾe.mə/ (n, fem)
kerma
  Part greixosa de la llet.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ (n, fem)
palovamma

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ (n, fem)
vetoketju
  Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ (v)
polttaa, palaa
  (intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
palaa, polttaa
  (intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
  (transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
  (transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ (n)
lettu

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ (n, masc)
hämärä

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ (n, fem)
harja

crestomatia (n, fem)
krestomatia

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ (n, fem)
liitu

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ (n, fem)
risti, rasti
  Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
risti
  Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ (v)
ylittää
  Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ (n, masc)
risteilijä
  Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
risteily
  Viatge turístic en vaixell.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ (v)
uskoa
  Tenir confiança.
  Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
  Pensar, tenir una opinió.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ (v)
jalostaa

criat /kɾiˈat/ (n, masc)
palvelija

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ (n, fem)
lapsellisuus

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ (n, masc)
seulonta

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ (n, fem)
kutsu
  (informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

crida i cerca (n, fem)
pidätysmääräys

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ (v)
huutaa
  (intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
kutsua
  (transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ (n, masc)
rikos

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ (adj)
rikollinen
  Relatiu al crim.

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
kohdella kuin rikollista
  Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
  Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

criminalment /kɾi.miˌnaɫˈmen/ /kɾi.miˌnaɫˈment/ (adv)
rikollisesti

crin /ˈkɾin/ (n)
jouhi

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ (n, fem)
harja

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ (n, fem)
krypta

criptó (n, masc)
krypton

criquet (n, masc)
kriketti

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ (n, masc)
krysanteemi

crisi /ˈkɾi.zi/ (n, fem)
kriisi

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ (n)
mirha
  L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ (n, masc)
kristadelfialainen

cristall /kɾisˈtaʎ/ (n, masc)
kristalli

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ (v)
kiteyttää

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
kristallografia

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ (adj, masc)
kiteinen
  Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ (n, masc)
kristinusko

cristià /kɾis.tiˈa/ (adj, masc)
kristillinen
  Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ (n, masc)
kristitty
  Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ (n, fem)
kotelo

crit /ˈkɾit/ (n, masc)
kirkuna

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ (n, fem)
ristiretki

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ (adj, masc)
kroatialainen, kroatia
  Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ (n, masc)
ristiretkeläinen, ristiretkeilijä
  Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
kroatia, kroaatti
  Persona originaria de Croàcia.
kroatia, kroatialainen
  (masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ (n, masc)
croissant, kroissantti

crom (n, masc)
kromi

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ (n, masc)
kromosomi

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
kronologia

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ (n, masc)
kello

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ (n, fem)
kroketti

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ (n, fem)
kainalosauva
  Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ (adj, masc)
raaka
  No cuit, o no prou cuit.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ (v)
ristiinnaulita

crucifix /kɾu.siˈfiks/ (n, masc)
krusifiksi

cruel /kɾuˈɛɫ/ (adj)
julma

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ (adv)
julmasti

cruentament /kɾuˌen.taˈmen/ /kɾuˌen.taˈment/ /kɾuˌen.təˈmen/ /kɾuˌen.təˈment/ (adv)
verisesti

crup /ˈkɾup/ (n, masc)
kuristustauti

crustaci /kɾusˈta.si/ (n, masc)
äyriäinen
  Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ (n, fem)
risteys
  Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ (n, masc)
kraatteri

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ (n, masc)
luotto
  Confiança que inspira la veracitat d'algú.
  Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ (v)
kasvaa

crític /ˈkɾi.tik/ (adj, masc)
arvosteleva

crític /ˈkɾi.tik/ (n, masc)
arvioija

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ (n, fem)
kritiikki

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ (n, fem)
aikakirja

cu /ˈku/ (n, fem)
guu

cua /ˈku.a/ (n, fem)
häntä, pyrstö
  Apèndix posterior d'alguns animals.
jono
  Renglera ordenada per esperar el torn.

cub (n, masc)
kuutio

cubà (adj, masc)
kuubalainen
  Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà (n, masc)
kuubalainen
  Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc (n, masc)
mato

cuc de seda (n, masc)
silkkiäistoukka, silkkitoukka

cuca /ˈku.ka/ /ˈku.kə/ (n, fem)
mönkiäinen
  Animaló, o bestiola, repulsiu.

cucut /kuˈkut/ (n, masc)
käki

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ (n, fem)
västäräkki

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ (v)
huolehtia
  Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ (n, fem)
keittiö
  Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ (v)
keittää

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ (n, masc)
kokki

cuir /ˈkujr/ (n, masc)
nahka

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ (n, fem)
kyrassi
  Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ (n, masc)
taistelulaiva

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ (n, fem)
reisi

cul (n, masc)
perse

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ (n, fem)
lusikka

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ (n, fem)
lusikallinen

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ (n, fem)
teelusikallinen

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ (n, fem)
teelusikka
  (especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ (n, fem)
syyllisyys

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ (adj)
syyllinen
  Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ (n, neut)
syyllinen
  Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ (v)
syyttää

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ (adj, masc)
sivistynyt
  Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ (n, masc)
kultti
  Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultisme /kuɫˈtiz.me/ /kuɫˈtiz.mə/ (n, masc)
sivistyssana
  Manlleu tardà a una llengua clàssica amb una adaptació parcial sense l’evolució fonètica pròpia dels mots hereditaris.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ (v)
harjoittaa

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ (n, fem)
kulttuuri

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ (adj)
kulttuurinen

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ (adv)
kulttuurisesti

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ (adj)
kiilamainen luu

cuny /ˈkuɲ/ (n, masc)
vaajaluu
  Ossos del peu.

cunyada /kuˈɲa.ða/ (n, fem)
käly

cunyat (n, masc)
lanko

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ (v)
parantaa
  Aplicar cures mèdiques.

curi (n, masc)
curium

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ (n, fem)
uteliaisuus

curiós /ku.ɾiˈos/ (adj, masc)
utelias, kummallinen
  Que desitja saber coses.
kummallinen
  Interessant per la seva singularitat.

currículum (n, masc)
ansioluettelo
  Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.

curs /ˈkurs/ (n, masc)
kurssi

curs intensiu (n, masc)
pikakurssi

cursa /ˈkuɾ.sa/ (n, fem)
kilpailu

curt (adj, masc)
lyhyt
  De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ (n, masc)
oikosulku

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ (n, fem)
huoltajuus
  Acció i efecte de custodiar.

cutani /kuˈta.ni/ (adj, masc)
kutaaninen

càbala /ˈka.ba.ɫa/ (n, fem)
kabbala
  (religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ (n, masc)
laskeminen, lasku

càlid (adj, masc)
lämmin

càmera /ˈka.me.ɾa/ (n, fem)
kamera
  Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmera web (n, fem)
verkkokamera

càncer /ˈkan.seɾ/ (n, masc)
syöpä
  (medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ (adj, masc)
lapsellinen

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ (adv)
vilpittömästi

cànem /ˈka.nem/ (n, masc)
hamppu

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ (n, masc)
ehtoollisrukous

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ (n, fem)
kapseli
  Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
  Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
  Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
  Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ (n, fem)
kuorma
  Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càrrega amb l'estic (n, fem)
poikittainen maila

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ (n, masc)
kartelli

càstig /ˈkas.tik/ (n, masc)
rangaistus
  Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ (n, masc)
katodi

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ (adj, masc)
kelttiläinen
  Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ (n, masc)
kelttiläinen
  Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ (n, fem)
solu

cèntim /ˈsɛn.tim/ (n, masc)
sentti

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ (n, fem)
kohdunkaula

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ (n, masc)
hirvieläin, hirvi

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ (adv)
kyynisesti

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ (n, fem)
sitra

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ (n, fem)
simpukka
  Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ (n, masc)
cocktail, drinkki

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ (n, masc)
polttopullo

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ (n, masc)
koodeksi

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ (n, masc)
mukulakivi

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ (n, masc)
kolera
  Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic (adj, masc)
koliikki
  Relatiu al còlon

còlic (n, masc)
koliikki
  Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ (n, masc)
lynkkysuoli

còmic (n, masc)
sarjakuva
  Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ (adj, masc)
mukava
  Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ (adj, masc)
kovera, konkaavi

còndil /ˈkɔn.diɫ/ (n, masc)
nivelnasta

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ (n, masc)
kondori

còpia /ˈkɔ.pi.a/ (n, fem)
kopio, jäljennös
  Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat (n, fem)
varmuuskopio

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ (n, fem)
sarveiskalvo

còrnic /ˈkɔr.nik/ (n, masc)
korni

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ (v)
juosta
  Caminar amb velocitat.

cúfic /ˈku.fik/ (adj, masc)
kuufalainen

cúmul /ˈku.muɫ/ (n, masc)
kumpupilvi

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ (n, fem)
kupoli

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ (n, masc)
kutteri
  Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'acord (Interjection)
sovittu
  Expressió de conformitat, de consentiment.

d'incògnit (adv)
inkognito

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ (adj, masc)
dagestanilainen
  Relatiu al Daguestan, república russa.

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ (n, masc)
dagestanilainen
  Natural del Daguestan.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ (n, fem)
viikate
  (agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ (v)
niittää

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ (adv)
korkealla
  A la part superior, de més amunt.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ (n, masc)
värisokeus

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ (adj, masc)
damaskolainen
  Relatiu o pertanyent a Damasc.

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ (n, masc)
damaskolainen
  Persona que habita o és originària de Damasc.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ (n, fem)
tammi

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ (adv)
päällä, yläpuolella
  Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ (n, fem)
tanssi

dany /ˈdaɲ/ (n, masc)
vahinko

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ (v)
vahingoittaa

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ (adj, masc)
tanska
  Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ (n, masc)
tanska, tanskalainen
  Natural de Dinamarca.
tanska
  (masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ (n, masc)
tikka
  Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ (n, masc)
darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ (adj)
viimeinen
  Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ (adv)
takana

data /ˈda.ta/ (n, fem)
päiväys

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ (adj, masc)
datiivi

dau (n, masc)
noppa, arpakuutio
  Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ (v)
kullata

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ (adj, masc)
kulta
  Del color de l’or.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ (adv)
edellä
  En una situació o posició davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ (n, masc)
esiliina

de /de/ /ˈde/ (n, fem)
dee
  Nom que es dóna a la lletra d o D.

de bat a bat (adv)
ammollaan

de bocaterrosa (adv)
alassuin

de franc (adv)
ilmaiseksi

de per vida (adv)
loppuelämäksi

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ (adv)
nopeasti

de res (Interjection)
ole hyvä

de reüll (adv)
syrjäsilmällä
  Amb els ulls mirant de costat sense girar el cap.

de sobines /de.soˈbi.nes/ /də.soˈbi.nəs/ /də.suˈbi.nəs/ /də.suˈβi.nəs/ (adv)
kuvapuoli ylöspäin

de sobte (adv)
yhtäkkiä

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ (n, masc)
debatti, väittely
  Disputa, altercació sobre alguna cosa.
  Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ (v)
väitellä
  Disputar amb raons sobre alguna cosa.

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
dekadenssi

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ (v)
mestata

decebre /deˈse.bɾe/ (v)
tuottaa pettymys
  (antic) enganyar, trair
  No complir amb les expectatives d'altri.

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ (n, masc)
vuosikymmen

decentment /deˌsemˈmen/ /deˌsemˈment/ /dəˌsemˈmen/ /dəˌsemˈment/ (adv)
kunnolla

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ (n, fem)
pettymys

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ (v)
päättää
  Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ (adj)
desimaalinen
  Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ (n, masc)
desimaalinen
  Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ (adj, masc)
päättäväinen

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ (n, fem)
päätös

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
lausunto

declaració de la renda (n, fem)
veroilmoitus

declarant /de.kɫaˈɾan/ /de.kɫaˈɾant/ /də.kɫəˈɾan/ /də.kɫəˈɾant/ (n, neut)
lausunnonantaja

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ (v)
esitellä

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ (n, fem)
taivutusluokka

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ (n, fem)
koriste

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
soveliaisuus

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ (v)
pyhittää
  Destinar al culte religiós o profà.
omistaa
  Dirigir una obra a algú com a homenatge.
varata
  Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria (n, fem)
omistaminen

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ (n, fem)
deduktio

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ (n, fem)
jumalatar

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ (v)
heittää ikkunasta ulos

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ (n, fem)
puolustus

defensa dret (n, masc)
oikea puolustaja

defensa esquerre (n, masc)
vasen puolustaja

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ (v)
puolustaa
  Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensivament /de.fenˌsi.vaˈment/ /de.fenˌsi.βaˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈment/ /də.fənˌsi.βəˈmen/ (adv)
puolustavasti

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ (adj, masc)
puolustaja

defensor lateral (n, masc)
kulmapuolustaja

definició (n, fem)
erottelukyky

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ (v)
määritellä

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ (adj, masc)
lopullinen
  Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

definitivament /de.fi.niˌti.vaˈment/ /de.fi.niˌti.βaˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈment/ /də.fi.niˌti.βəˈmen/ (adv)
lopullisesti

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ (v)
turmella

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ (v)
degeneroida

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ (v)
alentaa

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ (adv)
ajallaan

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ (n, masc)
dekaani

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ (v)
jättää
  Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ (n, masc)
oppilas

deixuplina /de.ʃuˈpɫi.na/ /dej.ʃuˈpɫi.na/ /də.ʃuˈpɫi.nə/ (n, fem)
piiska

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ (v)
paastota

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ (n, masc)
paasto

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ (v)
antaa tehtäväksi

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ (adv)
harkitusti

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ (adj, masc)
tahallinen

delicadament /de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /de.ɫiˌka.ðaˈment/ /də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /də.ɫiˌka.ðəˈment/ (adv)
herkästi

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ (adj, masc)
hauras

delimitar /de.li.miˈta/ /de.li.miˈtaɾ/ /də.li.miˈta/ (v)
rajata

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ (v)
hahmotella

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ (n, neut)
rikollinen

delinqüència juvenil (n, fem)
nuorisorikollisuus

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ (v)
hourailla

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ (n, masc)
houretila

delme (n, masc)
kirkollisvero

delta /ˈdeɫ.ta/ (n, fem)
delta, suisto
  Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ (n, masc)
delta, suisto
  Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

deltoïdal /deɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.tu.iˈðaɫ/ (adj)
hartialihaksen

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ (n, masc)
demagogi

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ (n, fem)
demagogia

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ (v)
pyytää
  Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demanar la lluna (v)
pyytää kuuta taivaalta

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ (n, fem)
demarkaatio

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ (n, masc)
demiurgi

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
demokratisaatio

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ (n, fem)
demokratia, kansanvalta
  Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ (adj, masc)
demokraattinen

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ (adv)
demokraattisesti

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ (n, fem)
hajottaminen

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ (v)
demonisoida

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ (n, fem)
kompassisuunta
  (nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ (v)
demonstroida
  Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
näyttää
  Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ (adj, masc)
demonstratiivinen
  Que pot demostrar.
  (gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ (adv)
pystyssä

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ (adv)
huomenna, huominen
  En el dia vinent després de l'actual.
huomenna
  En el futur de manera indeterminada.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ (n, fem)
dementia

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ (adj)
demokraatti

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ (n, masc)
denaari

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ (n, masc)
dengue-kuume

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
nimeäminen

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ (v)
nimitellä

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ (adj, masc)
tiheä

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ (n, fem)
tiheys

dent /ˈden/ /ˈdent/ (n, fem)
hammas
  (anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó (n, masc)
voikukka
  (botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ (n, neut)
hammaslääkäri

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ (v)
ilmiantaa

deontologia (n, fem)
deontologia

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ (adj)
riippuvainen
  Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ (v)
riippua

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ (n, fem)
riippuvuus

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ (v)
epiloida
  Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ (n, fem)
masennus, depressio

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ (v)
ahdistaa
  Enfonsar una superfície.

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ (n, fem)
johtaminen
  (lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ (v)
johtaa
  Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ (n, masc)
verinahka

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ (n, fem)
dermatologia, ihotautioppi

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ (v)
kytkeä irti

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ (v)
deaktivoida
  Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
  Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ (adj, masc)
epäonninen

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ (adv)
epämiellyttävästi

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ (n, fem)
selventäminen

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ (v)
lannistaa

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ (n, fem)
katoaminen

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ (v)
hävittää

desapercebudament /de.za.per.seˌβu.ðaˈmen/ /de.za.peɾ.seˌbu.ðaˈment/ /de.za.peɾ.seˌβu.ðaˈmen/ /də.zə.pər.səˌbu.ðəˈmen/ /də.zə.pər.səˌβu.ðəˈmen/ /də.zə.pəɾ.səˌbu.ðəˈment/ (adv)
huomaamattomasti

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ (v)
paikoilleen
  Posar al seu lloc, endreçar.
tallentaa
  (informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ (v)
riisua aseista

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ (n, masc)
katastrofi, onnettomuus
  Gran desgràcia amb dany important.

desavantatjosament /de.za.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /de.za.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /də.zə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ (adv)
epäedullisesti

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ (adj, masc)
avojaloin

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ (v)
levätä
  Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ (v)
suistua raiteilta

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ (v)
hylätä
  En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
  Eliminar quelcom d'una tria.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ (n, neut)
jälkeläinen
  Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ (v)
laskeutua

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ (v)
hajasijoittaa

descobriment (n, masc)
löytö, löydös

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ (v)
löytää
  Veure o trobar per primer cop.

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ (v)
purkaa
  Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ (adj, masc)
tuntematon
  Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ (n, masc)
tuntematon
  Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ (v)
poistaa huurre

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ (n, fem)
kuvaus

descriptivament /des.kɾipˌti.vaˈment/ /des.kɾipˌti.βaˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈment/ /dəs.kɾipˌti.βəˈmen/ (adv)
deskriptiivisesti

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ (v)
kuvailla
  Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ (v)
astua maihin

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ (n, masc)
viemäripumppu

desembre /dəˈzem.bɾə/ (n, masc)
joulukuu
  Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ (v)
paljastaa
  Treure la màscara.
  Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ (n, fem)
kymmenen

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ (v)
vapauttaa
  Treure les cadenes.
  Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencaminadament /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈmen/ /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈment/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈmen/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈment/ (adv)
harhaan

desenfrenadament /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈmen/ /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈment/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈmen/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈment/ (adv)
hillittömästi

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ (n, masc)
kehitys, kehittyminen

desenvolupament sostenible (n, masc)
kestävä kehitys

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ (v)
kehittää

desert /deˈzɛɾt/ (n, masc)
aavikko, autiomaa
  Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ (v)
hylätä
  Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ (n, fem)
liennyttäminen
  Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ (adv)
epätoivoisesti

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ (adj)
epäsuotuisa

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ (v)
kumota
  Eliminar la feina feta.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ (n, masc)
defibrillaattori

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ (n, fem)
paraati

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ (adj, masc)
epärehellinen

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ (adv)
epärehellisesti

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ (v)
dehumanisoida

desig /deˈzit͡ʃ/ (n, masc)
halu
  Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ (adj)
pariton

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ (v)
desinfioida

desintoxicació /de.zin.tok.si.ka.siˈo/ /də.zin.tok.si.kə.siˈo/ /də.zin.tuk.si.kə.siˈo/ (n, fem)
detoksikaatio

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ (v)
tahtoa, himoita

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ (n, masc)
pyörtyminen
  Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ (v)
pyörtyä

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ (v)
demilitarisoida

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ (v)
hajottaa osiin
  Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ (v)
häätää

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ (v)
kieltäytyä tottelemasta

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ (n, masc)
syömishäiriö
  Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ (n, masc)
herätyskello

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ (v)
herättää
  Fer treure del son.
herätä
  (pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ (n, fem)
kustannus

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ (adj, masc)
armoton

desproporcionadament /des.pɾo.por.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈment/ /dəs.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðəˈment/ /dəs.pɾu.pur.si.uˌna.ðəˈmen/ (adv)
epäsuhtaisesti

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ (adv)
myöhemmin
  més tard

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ (v)
riisua

despòticament /desˌpɔ.ti.kaˈmen/ /desˌpɔ.ti.kaˈment/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈmen/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈment/ (adv)
despoottisesti

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
tislaus

destinació /des.ti.na.siˈo/ (n, fem)
määränpää

destral /desˈtɾaɫ/ (n, fem)
kirves

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ (adv)
ketterästi

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ (n, fem)
taito

destronar /des.tɾoˈna/ /des.tɾoˈnaɾ/ /dəs.tɾuˈna/ (v)
syöstä vallasta

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ (v)
tuhota

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ (n, fem)
tuhoaminen

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ (n, masc)
hävittäjä
  Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ (v)
tuhota

destí /desˈti/ (n, masc)
kohtalo
  Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ (v)
paljastaa

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ (v)
riisua

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ (v)
purkaa

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ (n, masc)
yksityiskohta

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ (v)
selittää tarkasti

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ (adj, masc)
yksityiskohtainen

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ (v)
havaita

detectiu /de.tekˈtiw/ (n, masc)
etsivä

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
määrittäminen

determinadament /de.ter.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈment/ /də.tər.miˌna.ðəˈmen/ /də.təɾ.miˌna.ðəˈment/ (adv)
määrätietoisesti

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ (adj)
determinantti
  Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ (n, masc)
tarkenne
  Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ (v)
määrittää

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ (n, masc)
determinismi

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ (v)
inhota

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ (number)
kymmenen

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ (v)
olla velkaa
  Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ (n, masc)
kotitehtävä
  (plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ (n, masc)
velvoite, velka

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
raskas vety

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ (v)
devalvoida

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ (adj, masc)
tuhoava

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ (n, fem)
hurskaus

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ (v)
ahmia

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ (n, fem)
deksametasoni

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ (preposition)
tällä puolen

dia /ˈdi.a/ (n, masc)
päivä, vuorokausi
  Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
  Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ (n, fem)
diabetes

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ (Interjection)
perkele, piru
  Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ (n, masc)
perkele, piru
  Personificació del mal.

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ (adj, masc)
diabeetikko

diabòlicament /di.aˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /di.aˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /di.əˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ (adv)
paholaismaisesti

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ (n, masc)
diakoni

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ (n, fem)
diakonissa

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ (adj, masc)
diakriittinen
  Que permet distingir.

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ (adj, masc)
diakroninen

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ (n, fem)
diadeemi

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ (n, masc)
pallea

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ (v)
diagnosoida

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ (adj, masc)
diagnostinen
  Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ (n, masc)
diagnostinen
  Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ (adv)
kulmittain

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ (n, masc)
diagrammi, kaavio
  Dibuix explicatiu, gràfic.

diagrama de Gantt (n, masc)
kaavio

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ (n, masc)
murre, aluemurre

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
dialektologia

dialècticament /di.aˌɫɛk.ti.kaˈmen/ /di.aˌɫɛk.ti.kaˈment/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈmen/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈment/ (adv)
dialektisesti

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ (n, masc)
timantti
  Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
  (billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ (adv)
täysin vastakkainen

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ (n, fem)
aamusoitto
  (militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ (n, fem)
dia

diari (n, masc)
sanomalehti, lehti
  Periòdic de notícies publicat cada dia.
päivyri, päiväkirja
  Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ (n, fem)
diarkia

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ (n, fem)
ripuli

dibuix /diˈbujʃ/ (n, masc)
piirros, piirustus
  Acte o efecte de dibuixar.
  Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
  Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ (v)
piirtää

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ (n, masc)
sanakirja
  Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ (n, fem)
dikotomia

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ (n, masc)
diktaattori

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ (v)
sanella

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ (adj)
diktaattori-

dictatorialment /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈmen/ /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ (adv)
diktatorisesti

didal /diˈðaɫ/ (n, masc)
sormustin
  Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú (n, masc)
didgeridoo

didàcticament /diˌðak.ti.kaˈmen/ /diˌðak.ti.kaˈment/ /diˌðak.ti.kəˈmen/ /diˌðak.ti.kəˈment/ (adv)
opettavaisesti

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ (n, fem)
dieetti

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ (n, fem)
herjaus

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ (v)
herjata

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ (adj)
erilainen, toisenlainen
  Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ (adv)
eri lailla

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ (v)
erota

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
erilaisuus

dificultat (n, fem)
vaikeus
  Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ (v)
diffundoitua

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ (n, masc)
diftongi

diftongació /dif.toŋ.ɡa.siˈo/ /dif.toŋ.ɡə.siˈo/ /dif.tuŋ.ɡə.siˈo/ (n, fem)
diftongiutuminen

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ (n, fem)
kurkkumätä

difícil (adj)
vaikea, hankala
  Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ (v)
luokitella, sulattaa

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ (adj, masc)
digestiivi
  (anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
  Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ (adj)
digitaalinen
  Relacionat amb els dits.
  Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
digitalisoida

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ (adj, masc)
arvollinen
  Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ (n, fem)
arvokkuus
  Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ (n)
torstai

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ (adv)
huolellisesti

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ (n, fem)
juttu
  Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
diligenssi, juttu
  Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns (n)
maanantai

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ (n, masc)
kaatosade

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ (n)
tiistai

dimecres /diˈme.kɾes/ (n, masc)
keskiviikko

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ (n, fem)
dimensio

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ (n, masc)
deminutiivi

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ (v)
erota

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ (n, masc)
lounas
  Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ (v)
lounastaa
  (intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ (n, fem)
dynastia, hallitsijasuku

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ (n, masc)
raha

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ (n, masc)
dinosaurus, hirmulisko

dinou (number)
yhdeksäntoista

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ (number)
yhdeksästoista

dins /ˈdins/ (adv)
sisäpuolella
  A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ (n, fem)
dynamiikka

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ (n, masc)
diplomi

diplomàticament /di.pɫoˌma.ti.kaˈmen/ /di.pɫoˌma.ti.kaˈment/ /di.pɫoˌma.ti.kəˈment/ /di.pɫuˌma.ti.kəˈmen/ (adv)
diplomaattisesti

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ (v)
asettaa

dipòsit /diˈpɔ.zit/ (n, masc)
talletus
  Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ (v)
sanoa
  Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ (v)
kutsutaan
  Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ (n, fem)
suunta
  Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ (adv)
suoraan

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ (adj, masc)
suora
  Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ (n, masc)
rehtori, ohjaaja
  Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
hakemisto
  Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
  Publicació amb una relació de noms i adreces.
  Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
  (informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ (v)
ohjata
  Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
johtaa
  Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc /ˈdisk/ (n, masc)
kiekko
  Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
  (hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte (n, masc)
CD

disc dur (n, masc)
kiintolevy, kovalevy

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ (n, fem)
dyskalkulia

discapacitat (n, fem)
vammaisuus

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ (n, fem)
kuri
  Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
  Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ (n, fem)
harkintakyky

discret /disˈkɾet/ (adj, masc)
tahdikas

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ (adv)
hienovaraisesti

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ (n, fem)
syrjintä

discurs /disˈkurs/ (n, masc)
ilmaus

discussió /dis.ku.siˈo/ (n, fem)
keskustelu

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ (v)
riidellä
  Contradir, posar en dubte.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ (n, fem)
epäsopu

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ (n, fem)
valeasu
  Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ (v)
naamioida

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ (n, fem)
dysfagia

dislèctic /dizˈɫɛk.tik/ (adj, masc)
lukihäiriöinen

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ (n, fem)
dysleksia

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ (v)
ampua

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ (adj)
käsillä oleva

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ (v)
järjestää
  Col·locar coses en un ordre determinat.

dispositiu intrauterí (n, masc)
ehkäisykierukka

disprosi (n, masc)
dysprosium

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ (v)
haastaa
  Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
  Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

dissabte /diˈsap.te/ (n, masc)
lauantai

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ (v)
täyttää

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ (n, masc)
suunnitelma

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ (v)
muotoilla

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ (n, fem)
tieteellinen tutkielma

disset (number)
seitsemäntoista

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ (number)
seitsemästoista

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ (v)
liuottaa

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ (n, fem)
hajottaminen

distant /disˈtan/ /disˈtant/ (adj)
etäinen

distinció /dis.tin.siˈo/ (n, fem)
ero

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ (v)
erottaa
  Diferenciar, discriminar.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ (n, fem)
levittäminen

distància /disˈtan.si.a/ (n, fem)
etäisyys
  Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
  Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit (n, masc)
sormi, varvas
  (anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ (n, masc)
sunnuntai

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ (n, masc)
perjantai

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ (v)
erata

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
eroavuus
  Acció i efecte de divergir, de separar-se.
  (matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ (adj, masc)
erilainen

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ (v)
monipuolistaa

diversió (n, fem)
hauskuus

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ (v)
huvittaa
  Distreure, entretenir, passar una bona estona.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ (adj, masc)
hauska

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ (n, fem)
motto
  Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
ulkomaanvaluutta
  Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ (adj)
jaollinen

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ (n, fem)
jakolasku

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ (n, masc)
jakaja

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ (n, masc)
avioero

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ (adj, masc)
eronnut
  Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ (number)
kahdeksantoista

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ (adj, masc)
jumalainen
  Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
  (per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

dixi /ˈdik.si/ (n, fem)
deiksis

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ (n, masc)
dialogi, vuoropuhelu

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ (n, masc)
halkaisija

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ (adv)
päivittäin

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ (n, fem)
treema

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ (n, fem)
hiippakunta

diòxid /diˈɔk.sit/ (n, masc)
dioksidi

diòxid de sofre (n, masc)
rikkidioksidi

diürn /diˈurn/ (adj, masc)
diurnaalinen

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ (adj, masc)
diureettinen

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ (n, masc)
lahja
  Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ (v)
kaksinkertaistaa
  Multiplicar per dos.
  (futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ (n, masc)
dubbaus

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ (n, masc)
kaksinkertainen
  Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
  (bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble falta (n, fem)
kaksoisvirhe
  (tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
  (basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ (v)
taittaa
  Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ (n, masc)
nelinpeli
  (esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.

dobles mixtos (n, masc)
sekanelinpeli

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ (n, masc)
tohtori
  (formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ (n, masc)
tohtoraatti
  Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ (n, fem)
opinkappale, doktriini

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ (n, masc)
asiakirja

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ (n, fem)
dokumentaatio

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ (v)
dokumentoida

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ (n, masc)
dokumentaari

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ (n, masc)
12[[-kulmio]]

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ (n, masc)
delfiini

dofí del Plata (n, masc)
laplatanjokidelfiini

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ (n, masc)
dogmi

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ (adj, masc)
dogmaattinen

dol /ˈdɔɫ/ (n, masc)
suru

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ (v)
sattua

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ (adj)
huono, paha
  Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ (n)
kipu, särky
  Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ (adv)
kivuliaasti

dolç (adj, masc)
makea, imelä

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ (adv)
makeasti

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ (n, fem)
herttaisuus

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ (v)
kesyttää

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ (n, masc)
asuinpaikka

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ (v)
hallita
  (intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
  (transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ (adj, masc)
dominikaanilainen
  Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ (n, masc)
dominikaanilainen
  Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ (n, masc)
naamiaisasu

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ (n, masc)
damasti

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ (adj, masc)
kesy

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ (n, fem)
nainen
  Persona del sexe femení.
  Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ (n, fem)
lahjoitus

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ (v)
antaa
  Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ (n, fem)
dopamiini

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ (v)
nukkua

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
makuuhuone

dos (number)
kaksi

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ (v)
annostella
  Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi (n, fem)
annos

dossier /do.siˈe/ /do.siˈeɾ/ /du.siˈe/ (n, masc)
kansio

dot /ˈdɔt/ (n, masc)
myötäjäiset
  Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ (number)
kaksitoista

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ (n, fem)
kymmenisen

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ (number)
kahdestoista
  (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac (n, masc)
lohikäärme

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ (n, fem)
drakma
  Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

dragó /dɾəˈɣo/ (n, masc)
gekko
  Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ (n, masc)
draama

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ (adv)
draamallisesti

drap /ˈdɾap/ (n, masc)
kangas

drassana /dɾaˈsa.na/ (n, fem)
telakka

drecera /dɾeˈse.ɾa/ (n, masc)
oikotie
  Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ (adj, masc)
oikea
  Referent al cantó oposat a l'esquerre.
suora
  Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ (n, masc)
oikeus, oikea
  Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ (n, fem)
oikea
  Costat dret.

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ (v)
soida

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ (n, fem)
huume

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ (n, masc)
druidi

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ (n, fem)
tulli

dubni (n, masc)
dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ (v)
epäillä
  (intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ (n, masc)
epäily, epäilys

dubtós /dupˈtos/ (adj, masc)
epäilevä

duc (n, masc)
huuhkaja
  Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
herttua
  Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat (n, masc)
dukaatti
  (numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ (n, fem)
dyyni

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ (adj)
duodenaalinen

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ (n, masc)
pohjukaissuoli

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ (v)
monistaa

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ (n, fem)
herttuatar

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ (adj, masc)
kova
  De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ (preposition)
ajan

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ (v)
kestää

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ (n, fem)
suihku
  Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ (n, masc)
daktyyli
  (literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlet /ˈda.ɫet/ /ˈda.ɫət/ (n, fem)
dalet

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ (adj)
dalmatia
  Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ (n, masc)
dalmatia
  (invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
  (epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ (n, neut)
dalmatia
  Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil (n, masc)
taateli

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ (n, fem)
vuosikymmen
  Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ (n, masc)
sokkelo
  Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ (n, masc)
alijäämä

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ (n, neut)
despootti

déu (n, masc)
jumala

díode (n, masc)
diodi

díptic /ˈdip.tik/ (n, masc)
diptyykki

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ (n, masc)
dirhami

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ (adj)
alistuva
  Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ (n, masc)
dollari

dònut /ˈdɔ.nut/ (n, masc)
munkki
  Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ (n, masc)
eebenpuu

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ (n, neut)
hienopuuseppä
  Persona que treballa amb fustes fines.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ (adj, masc)
kirkollinen
  Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ (v)
jättää varjoonsa

eclipsi /eˈkɫip.si/ (n, masc)
pimennys

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ (adj, masc)
eklektinen

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ (n, masc)
kaiku

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ (n, fem)
eko-ahdistus

ecològic /e.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.kuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
ekologinen

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ (n, fem)
taloustiede, ekonomia
  Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ (adj, masc)
taloudellinen

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ (adv)
säästäväisesti

ectoderma /ek.toˈðeɾ.ma/ /ək.toˈðəɾ.mə/ /ək.tuˈðɛr.mə/ (n, masc)
ektodermi

edat /eˈðat/ (n, fem)
elinikä, ikä
  Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
aika, ikä
  Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ (n, fem)
laitos

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ (n, masc)
edikti

edifici /e.ðiˈfi.si/ (n, masc)
rakennus

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ (v)
editoida
  (informàtica) Preparar o modificar dades.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ (n, masc)
toimituksellinen
  Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ (n, fem)
koulutus
  Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació especial (n, fem)
erityisopetus

educació primària (n, fem)
perusopetus

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ (adj, masc)
kohtelias

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ (n, fem)
äf

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ (n, masc)
seuraus

efecte de retrocés (n, masc)
alakierre

efecte hivernacle (n, masc)
kasvihuoneilmiö

efecte lateral (n, masc)
sivukierre

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ (n, masc)
käteinen
  Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ (adj)
hyötysuhde

eficientment /e.fi.siˌemˈmen/ /e.fi.siˌemˈment/ /ə.fi.siˌemˈmen/ /ə.fi.siˌemˈment/ (adv)
tehokkaasti

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ (n, fem)
tehokkuus

efígie /eˈfi.ʒi.e/ /əˈfi.ʒi.ə/ (n, fem)
kuva

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ (adj, masc)
hetkellinen
  Que té una duració màxima d'un dia.
  De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ (n, fem)
päivänkorento
  Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ (adj, masc)
egyptiläinen
  Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ (n, masc)
egyptiläinen
  Persona que habita o és originària d'Egipte.
egypti
  (masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ (n, masc)
kolja

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ (n, masc)
itsekeskeisyys

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ (n, masc)
itsekkyys, egoismi

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ (adj)
itsekäs

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ (n, fem)
tamma

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ (Interjection)
hei
  (interrogatiu) Petició d’atenció.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ (n, fem)
työkalu, koje
  Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ (n, masc)
einsteinium

eix /ˈejʃ/ (n, masc)
akseli
  Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ (n, masc)
parvi

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ (n, masc)
hiustenkuivaaja

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ (v)
pyyhkiä
  Llevar la humitat superficial d'una cosa.

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ (n, fem)
äl

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ (n, masc)
elatiivi

elecció /e.ɫek.siˈo/ (n, fem)
valinta, vaali

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ (adj)
vaali

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ (n, masc)
äänestäjäkunta

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ (n, fem)
sähkö

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ (n, masc)
elektrokardiogrammi

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ (adj, masc)
sähköstaattinen

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ (adj, masc)
elektroni-
  Relatiu als electrons.
  Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ (n, fem)
elektroniikka, sähköoppi

electró /e.ɫekˈtɾo/ (n, masc)
elektroni

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ (n, masc)
norsu, elefantti
  Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí (n, masc)
merinorsu

elefant marí meridional (n, masc)
etelänisohylje

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ (adj)
elegantti

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ (n, fem)
elegia

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ (v)
valita
  Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
  Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ (adj, masc)
eleginen
  De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ (n, masc)
perusosa, alkuaine
  Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
alkuaine
  (química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic (n, masc)
alkuaine

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ (v)
nostaa
  Portar més amunt.
  Fer augmentar l’alçària.
  Augmentar en quantitat.
  Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevar al quadrat (v)
korottaa neliöön

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ (n, fem)
palo
  (beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ (v)
eliminoida
  Destruir, esborrar.
  (hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ (n, fem)
eliitti

ell /ˈɛʎ/ (pronoun)
hän, se

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ (pronoun)
hän, se

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ (pronoun)
he

elli /ˈe.ʎi/ (pronoun)
hän

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ (pronoun)
he

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
kaunopuheisuus

elusió fiscal (n, fem)
verosuunnittelu

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ (n, fem)
ellipsi

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ (n, fem)
ellipsi

elèctricament /eˌɫɛk.tɾi.kaˈmen/ /eˌɫɛk.tɾi.kaˈment/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈmen/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈment/ (adv)
sähköisesti

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ (n, fem)
äm

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ (n, fem)
vapauttaminen

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ (n, masc)
raskaus
  Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ (n, masc)
järvi

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ (v)
kaunistaa
  Fer tornar bell; adornar.

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ (v)
sitoa

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ (v)
kalkita

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ (v)
sinertyä

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ (n, masc)
embleemi, tunnus

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ (n, masc)
suojus

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ (v)
kääriä
  Cobrir una o més coses amb un embolcall.

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ (n, masc)
hulevesikaivo
  (obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ (v)
hyökkää väijyksistä }} kimppuun

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ (v)
pullottaa

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ (n, masc)
kytkin

embriac /em.bɾiˈak/ (adj, masc)
humalainen

embriac /em.bɾiˈak/ (n, masc)
juoppo

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ (v)
juottaa
  Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ (n, fem)
juopumus

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ (v)
noitua

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ (n, masc)
usppilo, suppilo
  Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ (v)
ilmaantua

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
hätä
  Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
maastamuutto

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ (v)
emigroitua

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ (n, fem)
emissio

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ (v)
kehystää

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ (v)
tärkätä

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ (n, fem)
tunne

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ (n, masc)
emoji

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ (n, fem)
hymiö

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ (v)
paperoida

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ (v)
niellä

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ (n, masc)
tasapeli

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ (n, fem)
empatia

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ (n, masc)
siirre

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ (v)
oksastaa

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ (n, fem)
tuuppaus
  Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
huokuttelu
  (hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ (v)
sysiä
  Donar una empenta.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ (n, fem)
jalkapöytä
  Part superior del peu des del turmell fins als dits.
  Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ (v)
pantata
  Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ (n, masc)
keisari
  Cap d'un imperi.

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ (n, masc)
empirismi

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ (v)
täyttyä
  Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ (v)
köyhdyttää

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ (n, fem)
sormenjälki

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
yritys

empresa matriu (n, fem)
emoyhtiö

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ (n, masc)
vankeus

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ (v)
vangita

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ (v)
työntää
  Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ (adj, masc)
emeritus

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ (preposition)
-sta
  El temps.
  La manera.
  L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
  Preposició que denota situació o estat.

en Pau, en Pere i en Berenguera (pn)
mattimeikäläinen

en pau descansi (idiom)
levätä rauhassa

en qüestió /en /ən (adj)
kyseinen

en resum /en.reˈzum/ (adv)
pähkinänkuoressa

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ (n, fem)
än

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ (v)
rakastua
  (pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ (v)
sopia
  Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ (v)
lumota
  Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
loitsu

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ (adv)
vielä

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ (v)
upottaa

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ (n, fem)
aivotulehdus

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ (v)
sytyttää
  Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ (n, masc)
sytytin, sytkäri

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ (n, masc)
suitsuke

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ (v)
saartaa

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ (n, masc)
lehtisalaatti
  Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ (n, fem)
tietosanakirja, ensyklopedia

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ (n, masc)
enklaavi

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ (n, fem)
alasin
  Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
alasinluu, alasin
  Os de l'oïda de molts vertebrats.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ (adj, masc)
enkliitti

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ (v)
kutistaa

encoratjador /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðo/ /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðoɾ/ /əŋ.ko.ɾə.d͡ʒəˈðo/ /əŋ.ku.ɾə.d͡ʒəˈðo/ (adj, masc)
lupaava

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ (v)
kannustaa

encrostar /aŋ.kɾosˈta/ /aŋ.kɾosˈtaɾ/ /eŋ.kɾosˈta/ /eŋ.kɾosˈtaɾ/ /əŋ.kɾosˈta/ /əŋ.kɾusˈta/ (v)
kuorettaa

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ (v)
keksiä
  Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ (n, masc)
käyttöohje

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ (adv)
eteenpäin
  En direcció a la banda del davant.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ (n, masc)
seuraava päivä

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ (v)
hajottaa
  Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ (n, fem)
arvoitus

endocardi /en.doˈkaɾ.ði/ /ən.duˈkar.di/ (n, masc)
sydämen sisäkalvo

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ (n, fem)
endokardiitti

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ (v)
makeuttaa

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ (v)
laittaa töpseli seinään

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ (n, masc)
kohdun limakalvo

endomicoriza /en.do.mi.koˈri.za/ /ən.do.mi.koˈri.zə/ /ən.du.mi.kuˈri.zə/ (n, fem)
endomykorritsa

endosquelet /en.dos.keˈɫet/ /ən.dos.kəˈɫət/ /ən.dus.kəˈɫɛt/ (n, masc)
luuranko

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ (v)
siistiä

enemic /e.neˈmik/ (n, masc)
vihollinen, vihollis-

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ (n, fem)
energia

energia renovable (n, fem)
uusiutuva energia

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ (v)
langoittaa
  Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
pujottaa
  Unir coses passant un fil pel seu interior.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ (v)
keskittyä
  (òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
  Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ (v)
upota
  Posar, fer anar, al fons.

engalba /eŋˈɡaɫ.ba/ /əŋˈɡaɫ.βə/ (n, fem)
saviliete

enganxada /aŋ.gaɲˈt͡ʃa.ðɛ/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa.ða/ /əŋ.ɡəɲˈʃa.ðə/ (n, fem)
koukkaaminen

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ (v)
jäädä koukkuun
  Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ (n, masc)
huijaus

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ (v)
huijata

enganyosament /aŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈment/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈmen/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈment/ (adv)
petollisesti

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ (v)
aiheuttaa

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ (n, masc)
insinööri

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ (n, fem)
tekniikka

engrillonar /aŋ.gɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /əŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /əŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ (v)
kahlehtia

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ (adv)
tänä vuonna

enigma (n, masc)
arvoitus

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ (adj, masc)
arvoituksellinen

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ (n, masc)
lähtö

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ (v)
nousta

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ (v)
linkata
  Vincular amb una relació.
  (informàtica) Connectar un document amb un altre.
lassota
  Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ (v)
rumentaa

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ (adv)
ei missään

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ (v)
häikäistä

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ (adj)
valtava

enormement /eˌnor.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈment/ /əˌnor.məˈmen/ /əˌnoɾ.məˈment/ (adv)
suunnattomasti

enquadernar /eŋ.kwa.ðerˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /əŋ.kwə.ðərˈna/ (v)
sitoa

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ (n, fem)
kysely

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ (Interjection)
kauemmas

enriquidor /en.ri.kiˈðo/ /en.ri.kiˈðoɾ/ /ən.ri.kiˈðo/ (adj, masc)
antoisa

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ (v)
linnoittautua
  En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ (v)
kastaa

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ (n, masc)
entiteetti
  Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ (v)
saippuoida

ensalada russa (n, fem)
italiansalaatti

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ (v)
huijata
  (figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ (n, masc)
opettaminen

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ (v)
opettaa
  Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ (v)
kompastua

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ (adv)
alla

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ (v)
verhoilla

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ (v)
ymmärtää
  Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ (n, masc)
ymmärrys

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ (adv)
aivan

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ (n, neut)
haudankaivaja

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ (v)
haudata

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ (n, fem)
entiteetti

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ (n, fem)
sisäänkäynti
  Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ (n, masc)
alkupala
  Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ (v)
astua sisään
  Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ (preposition)
keskellä

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ (n, masc)
entrecôte

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ (adj, masc)
haitallinen

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ (n, masc)
ilkimys

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ (n, masc)
valmentaja

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ (n, masc)
valmennus

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ (v)
harjoitella

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ (n, masc)
kerrosvoileipä

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ (n, masc)
kattokomero

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ (n, masc)
viihde

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ (n, fem)
haastattelu

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ (v)
haastatella

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ (n, fem)
entropia

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ (n, masc)
innostus

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ (adv)
innoissaan

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ (v)
hyökätä
  Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
  (bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ (n, fem)
kateus
  Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ (v)
kadehtia

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ (adj, masc)
kateellinen

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ (n, masc)
vanheneminen

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ (v)
vanhentua

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ (v)
punastuttaa

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ (v)
lakata

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ (n, masc)
tilanjakaja

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ (n, fem)
koti-ikävä

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ (n, masc)
entsyymi

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ (adj, masc)
tarmokas

ep /ˈep/ (Interjection)
hei
  Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ (adj, masc)
epenteettinen

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ (n, masc)
episentri

epicè /e.piˈse/ /ə.piˈsɛ/ (adj, masc)
suvuton
  Dit del substantiu amb gènere inherent però invariable pels dos sexes, mascle i femella.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
epidemiologia

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ (n, fem)
epidermi

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ (adj)
epiduraalinen
  Entorn de la duramàter.

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ (n, fem)
epiduraalinen
  Injecció d'anestèsia en l'espai epidural, especialment relacionat amb els parts.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ (n, fem)
epidemia

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ (n, fem)
kurkunkansi

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ (n, fem)
epilepsia

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ (n, masc)
tapaus

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
tietoteoria

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ (n, masc)
epiteelikudos

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ (n, fem)
epenteesi

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ (n, fem)
epifyysi

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ (n, fem)
epistola

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ (n, masc)
alalajinimi

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ (adj)
eponyyminen

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ (n, neut)
eponyymi

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ (n, masc)
päiväntasaaja
  Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ (adj, masc)
ecuadorilainen
  Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ (n, masc)
ecuadorilainen
  Persona que habita o és originària de l'Equador.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ (v)
pitää tasapainossa
  Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
  (tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
  (veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ (adj, masc)
tasasivuinen

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ (n, masc)
päiväntasaus

equip /eˈkip/ /əˈkip/ (n, masc)
joukkue
  Grup de persones organitzat.
varusteet
  Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ (n, masc)
matkatavarat

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ (adj)
samanlainen

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ (n, masc)
samanlainen
  (química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ (adj)
ratsastaja-

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ (n, fem)
puimatanner
  (agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi (n, masc)
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ (n, fem)
erektio

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ (adj, masc)
kova
  Dret i rígid.

eritema /e.ɾiˈte.ma/ /ə.ɾiˈtɛ.mə/ (n, masc)
eryteema

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ (adj, masc)
eritrealainen
  Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ (n, masc)
eritrealainen
  Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ (n, masc)
siili

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ (n, masc)
kärppä
  Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ (n, masc)
erotiikka

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ (n, fem)
är

errata /eˈra.ta/ /əˈra.tə/ (n, fem)
lyöntivirhe

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ (n)
virhe
  Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ (adj)
ailahteleva

erròniament /eˌrɔ.ni.aˈmen/ /eˌrɔ.ni.aˈment/ /əˌrɔ.ni.əˈmen/ /əˌrɔ.ni.əˈment/ (adv)
virheellisesti

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ (v)
röyhtäistä

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ (adj, masc)
oppinut
  Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ (n, masc)
oppinut
  Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruditament /e.ɾuˌði.taˈmen/ /e.ɾuˌði.taˈment/ /ə.ɾuˌði.təˈmen/ /ə.ɾuˌði.təˈment/ (adv)
oppineesti

eruga /eˈɾu.ɣa/ (n, fem)
perhostoukka, toukka

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ (n, masc)
purkaus

eròticament /eˌɾɔ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɔ.ti.kaˈment/ /əˌɾɔ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɔ.ti.kəˈment/ (adv)
eroottisesti

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ (v)
huuhdella

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ (n, masc)
karhunvatukka

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ (n, masc)
luonnos

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ (v)
poistaa
  Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ (v)
arvata
  Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ (n, fem)
taula
  Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ (n, masc)
shakki

escac i mat (n, masc)
shakki ja matti

escacs /esˈkaks/ (n, masc)
shakki, šakki
  Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ (n, masc)
avaruuspuku

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ (n, fem)
kanarianhelpi
  Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ (n, masc)
kolmioviivain
  (waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ (n, fem)
portaat, rappu
  Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
asteikko
  Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.

escala mecànica (n, fem)
liukuportaat

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ (v)
kohota

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ (v)
lämmittää
  Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ (n, fem)
salottisipuli
  Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ (n, masc)
peloton
  Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ (v)
hajottaa
  Separar en parts allò que formava un tot.
  Estendre una matèria per una superfície.

escandalitzar /es.kan.da.ɫiˈd͡za/ /es.kan.da.ɫiˈza/ /es.kan.da.ɫiˈzaɾ/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za/ (v)
skandalisoida

escandi /əsˈkan.di/ (n, masc)
skandium

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ (v)
skannata

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ (n, fem)
pako
  Sortida breu a un lloc.
  (esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ (v)
paeta

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ (n, fem)
rupi

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ (n, masc)
kovakuoriainen

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ (n, masc)
skarabee

escaramussar /es.ka.ɾa.muˈsa/ /es.ka.ɾa.muˈsaɾ/ /əs.kə.ɾə.muˈsa/ (v)
kahakoida

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ (n, fem)
kokardi
  Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ (n, masc)
vanginvartija

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ (n, fem)
helakanpunainen

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ (v)
pilkata

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ (n, fem)
suomu

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ (n, masc)
kotkotus

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ (v)
sopia
  Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ (n, fem)
näyttämö

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ (n, masc)
näyttämö

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ (v)
haljeta
  Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ (n, masc)
orja
  Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ (n, fem)
tauti

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ (n, fem)
reikä

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ (n, masc)
puukenkä
  Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ (adj, masc)
skotlantilainen

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ (n, fem)
koulu
  Col·legi, establiment per aprendre.
  Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola de música (n, fem)
musiikkikoulu

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ (v)
kuunnella

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ (n, masc)
partioliike

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ (n, fem)
luuta, katuharja
  (central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ (v)
harjata
  Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ (n, fem)
roskat
  (nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ (n, neut)
roskakuski

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ (v)
sylkeä
  Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ (n, masc)
skorpioni

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ (n, fem)
lävikkö

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ (n, fem)
kaarna, parkki
  Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ (n, masc)
osa
  Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
dekoltee
  Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ (n, masc)
lainoppinut

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ (n, masc)
kirjoittaja

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
työpöytä
  Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ (n, fem)
kirjoitus, kirjoittaminen
  acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ (n, masc)
kirjoitus

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ (v)
kirjoittaa

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ (n, masc)
kirjuri

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ (n, masc)
kivespussi

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ (v)
tarkastaa

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ (n, masc)
riutta

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ (n, masc)
kuvanveistäjä

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ (n, fem)
veistos, kuvanveisto

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ (n, fem)
vaahto

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ (n, fem)
reikäkauha

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ (n, neut)
nuohooja

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ (n, masc)
hammastikku

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ (n, masc)
kyy
  Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ (n, masc)
kilpi
  Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ (n, masc)
hankaintappi

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ (n, masc)
skandaali

escàpol /esˈka.poɫ/ /əsˈka.poɫ/ /əsˈka.puɫ/ (adj)
karkuteillä

escó /esˈko/ /əsˈko/ (n, masc)
paikka
  Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ (n, masc)
ilmiö

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ (n, fem)
pallo, pallopinta

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ (n)
sfinksi

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ (n, masc)
ponnistus

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ (adj, masc)
pallo

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ (n, fem)
naarmu

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ (v)
raapia

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ (n, masc)
askelma

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ (n, fem)
kirkko, seurakunta
  Conjunt de tots els fidels cristians.
  Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ (v)
uuvuttaa
  Exhaurir, consumir completament.
  Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ (n, fem)
miekkailu

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ (adj, masc)
rampa

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ (adj, masc)
slovakialainen, slovakki
  Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ (n, masc)
slovakki, slovakialainen
  Natural d’Eslovàquia.
  (masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ (adj, masc)
sloveeni, slovenialainen
  Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ (n, masc)
sloveeni
  Natural d'Eslovènia.
sloveeni, slovenialainen
  (masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ (n, fem)
donkkaus
  (basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ (v)
donkata
  (basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ (n, masc)
emali

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ (v)
emaloida

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ (n, fem)
lainmuutos

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ (v)
korjata
  (dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ (v)
mainita

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ (n, masc)
smirgeli

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ (v)
pirstoutua

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ (v)
teroittaa

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ (n, masc)
aamiainen
  El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ (v)
aamiainen
  (intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esnap (n, masc)
aloitussyöttö

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ (adj)
avaruudellinen

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ (n, masc)
spagetti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ (n, masc)
tila, avaruus
  Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
avaruus, tila
  Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ (n, masc)
variksenpelätin, linnunpelätin

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ (v)
pelästyttää

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ (adj, masc)
espanjalainen
  Relatiu o pertanyent a Espanya.
  Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ (n, masc)
espanjalainen
  Habitant o nadiu d'Espanya.
  (invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ (n, fem)
espadrillo

espartà /əs.pərˈta/ (adj, masc)
spartalainen
  Relatiu o pertanyent a Esparta.

espartà /əs.pərˈta/ (n, masc)
spartalainen
  Persona que habita o és originària d'Esparta.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ (n, fem)
miekka
  Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
  (jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ (n, fem)
hartia, olkapää

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ (adj)
erikoinen, omalaatuinen

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ (n, neut)
asiantuntija

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
erikoistaa

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ (adv)
erityisesti

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ (v)
eritellä

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ (n, masc)
show

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ (n, masc)
katsoja

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ (n, masc)
kirjo, spektri

especulativament /es.pe.ku.ɫaˌti.vaˈment/ /es.pe.ku.ɫaˌti.βaˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈment/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.βəˈmen/ (adv)
spekulatiivisesti

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ (adj, masc)
erityinen

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ (adv)
erityisesti

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ (n, fem)
kynttilä

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ (n, masc)
esperanto
  Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ (n, fem)
toivo

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ (v)
odottaa
  Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
toivoa
  Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ (n, masc)
henki
  Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ (v)
kannustaa
  Picar amb els esperons al cavall.
  (figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ (n, masc)
kannus

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ (v)
paksuntaa

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ (n, neut)
vakooja, vakoilija

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ (v)
vakoilla

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ (n, fem)
ovisilmä

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ (n, neut)
ilmiantaja
  (col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ (n, fem)
tähkä

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ (n, fem)
piikki
  Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
  Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ (n, masc)
pinaatti

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ (n, fem)
spinetti

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
vakoilu

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ (n, fem)
kierukka

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ (adj)
hengellinen
  Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ (n, fem)
ampuma-aukko

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ (n, masc)
lehmähaikara

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ (adj, masc)
loistava

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ (n, fem)
pesusieni

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ (adj, masc)
kuohkea

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ (adj, masc)
impulsiivinen

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ (adv)
itsestään

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ (n, fem)
itiö

esport /esˈpɔɾt/ (n, masc)
urheilu

esport de pilota (n, masc)
pallopeli

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ (adv)
aika-ajoin

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ (n, fem)
kipinä
  Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ (n, masc)
parsa

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ (n, fem)
lasta

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ (n, fem)
mausteet, mauste

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ (n, fem)
laji

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ (adj, masc)
sakea

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ (n, masc)
laventeli

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ (n, masc)
spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ (n, masc)
ilonpilaaja

espòs /esˈpɔs/ (n, masc)
puoliso

esquadró /es.kwaˈðɾo/ (n, masc)
eskadroona

esquaix /esˈkwajʃ/ (n, masc)
kössi

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ (n, masc)
kyykky

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ (n, masc)
luuranko
  En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ (n, masc)
skeema
  Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquemàtic /es.keˈma.tik/ /əs.kəˈma.tik/ (adj, masc)
kaavamainen

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ (n, fem)
selkä

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ (n, masc)
syötti

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ (n, fem)
halkeama
  Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ (n, fem)
vasen
  Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ (adj, masc)
vasemmalla

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ (adj, masc)
vasenkätinen
  Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
sketsi

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ (v)
hiihtää

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ (v)
keritä

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ (n, masc)
nyrjähdys

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ (v)
repiä

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ (n, masc)
orava
  Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ (n, neut)
rikkuri
  (economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ (n, masc)
liuske

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ (v)
loiskia

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ (v)
väistää

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ (n, fem)
skitsofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ (n, masc)
suksi, hiihto

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ (n, fem)
äs

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ (adj)
tarpeellinen

est (n, masc)
itä

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ (v)
pitää tallissa

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ (adj)
navetta
  Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ (n, masc)
navetta
  (per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ (v)
osoittaa
  Fundar o crear alguna cosa.

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ (n, fem)
paalu

estació /es.ta.siˈo/ (n, fem)
asema
  Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
vuodenaika
  Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ (n, masc)
stadion
  Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
vaihe
  Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ (n, fem)
tilastotiede

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ (n, fem)
vedätys

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ (v)
huijata
  Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ (n, fem)
stalaktiitti

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ (n, masc)
säästö

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ (v)
säästää

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ (v)
lyödä
  Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ (n, masc)
koju

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ (n, masc)
lampi
  Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
tina
  Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ (n, masc)
valtio, tila
  Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ (n, masc)
tähti
  (astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ (n, fem)
steele
  monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ (n, fem)
säle

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ (adj)
tähti-
  Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ (n, masc)
standaari

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ (v)
laajentaa
  Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
levittää
  Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ (n, masc)
pyykkinaru

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
pauhaava

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ (n, fem)
aro
  Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

estereofònic /esˌte.ɾe.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.uˈfɔ.nik/ (adj, masc)
kaksiääninen

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ (v)
stereotyypitellä
  Carregar (cert grup) d'un estereotip.

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
sterilisaatio

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ (v)
steriloida
  Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
  (biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ (v)
aivastaa

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ (n, masc)
aivastus

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ (n, masc)
jääkiekkomaila
  (hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
maila
  (hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ (n, masc)
häpeämerkki
  Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ (v)
leimata

estil /esˈtiɫ/ (n, masc)
tyyli

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ (n, masc)
stylobaatti

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ (v)
rakastaa
  Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
  (especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ (adj, masc)
rakas
  Que inspira sentiments d'afecte.

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ (n, fem)
filmaaminen
  (esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ (v)
venyttää

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ (n, masc)
kesä, suvi

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ (v)
viettää kesää

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ (n, masc)
rapiiri
  Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.

estocolmès /es.to.koɫˈmes/ /əs.to.koɫˈməs/ /əs.tu.kuɫˈmɛs/ (adj, masc)
tukholmalainen
  Relatiu o pertanyent a Estocolm.

estocolmès /es.to.koɫˈmes/ /əs.to.koɫˈməs/ /əs.tu.kuɫˈmɛs/ (n, masc)
tukholmalainen
  Persona que habita o és originària d'Estocolm.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ (adj, masc)
stokastinen

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ (n, masc)
penaali

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ (n, fem)
stoola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ (n, fem)
aika, hetki

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ (adj, masc)
viro
  Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ (n, masc)
viro
  Natural d’Estònia
  (masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estor /esˈtoɾ/ /əsˈtor/ (n, masc)
valoverho

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ (n, fem)
kynnysmatto
  Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
matto
  Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
  (botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ (n, masc)
kottarainen

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ (n, masc)
stoalaisuus

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ (adj, masc)
ulkomainen
  Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ (v)
kuristaa

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ (adj, masc)
outo
  Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ (n, masc)
ihokerros

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ (n, fem)
strategia

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ (adj, masc)
strateginen

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ (adv)
strategisesti

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ (n, fem)
tähti
  (astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
  Persona que destaca en un camp concret.

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ (n, fem)
ensi-ilta
  Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ (v)
stressata

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ (adj, masc)
kapea
  Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ (adv)
juuri

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ (n, masc)
tyyrpuuri

estricte /esˈtɾik.te/ (adj, masc)
ahdas

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ (v)
sukia

estronci /əsˈtɾɔn.si/ (n, masc)
strontium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ (n, fem)
rakennelma, rakenne
  Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
rakenne
  Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ (adj)
rakenteellinen

estruç /esˈtɾus/ (n, masc)
strutsi

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ (v)
kaventaa
  Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ (n, masc)
stressi

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ (n, masc)
suka

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ (n, masc)
estuaari

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ (n, masc)
tutkimus, työhuone
  Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ (n, neut)
opiskelija
  Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ (v)
lukea, opiskella
  Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ (n, fem)
kamiina

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ (n, fem)
typeryys

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ (n, masc)
sampi

esturió beluga (n, masc)
kitasampi

esturió sevruga (n, masc)
sevruga

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ (adj)
standardi
  D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ (n, masc)
standardi
  norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ (adj, masc)
liikkumaton

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ (n, fem)
statiikka

estàtua /esˈta.tu.a/ (n, fem)
patsas, kuvapatsas

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ (adj)
steriili
  Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ (adj, masc)
esteettinen

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ (n, masc)
estetiikka

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ (adv)
esteettisesti

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ (n, masc)
heräte

estómac /esˈto.mak/ (n, masc)
mahalaukku, maha

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ (adj, masc)
tyhmä

esòfag /eˈzɔ.fak/ (n, masc)
ruokatorvi

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ (n, fem)
eeta

etanol /e.taˈnɔɫ/ /ə.təˈnɔɫ/ (n, masc)
etanoli

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ (adj, masc)
ikuinen

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ (n, fem)
ikuisuus

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
etymologia

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
etymologisesti

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ (n, masc)
seulaluu
  Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ (n, masc)
etnosentrismi

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
etnografia

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
kansatiede

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ (n, fem)
aitotumainen

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ (n, fem)
ehtoollinen

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
euforia

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ (adj, masc)
euraasialainen
  Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ (n, masc)
euraasialainen
  Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ (n, masc)
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ (adj, masc)
eurooppalainen
  Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ (n, masc)
eurooppalainen
  Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ (v)
eurooppalaistaa

europi /əwˈɾɔ.pi/ (n, masc)
europium

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ (n, fem)
eutanasia

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ (v)
evakuoida

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ (n, masc)
evankeliumi

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
haihtuminen

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ (v)
haihtua

evasió fiscal (n, fem)
veronkierto

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ (adj)
ilmeinen

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ (adv)
ilmeisesti

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ (n, fem)
karttaminen

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ (v)
välttää

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ (v)
herättää

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ (v)
kehittyä

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ (n, fem)
evoluutio

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ (adv)
täsmälleen

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ (adj, masc)
tarkka
  Precís, ajustat a un patró.

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ (v)
ylentää
  Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ (v)
tutkia

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ (v)
suututtaa

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ (n, fem)
kaivaminen

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ (v)
ylittää
  Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ (adj)
erinomainen
  De gran valor.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ (adv)
erinomaisesti

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ (v)
loistaa

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
poikkeuksellisen

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ (n, fem)
poikkeus

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ (adv)
liiallisesti

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ (v)
ärsyttää
  Provocar o activar vivament sentiments.
  Estimular un òrgan del cos.
kiihottaa
  Despertar el desig sexual.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ (adj, masc)
eksklusiivinen

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ (adv)
yksinoikeudella

excrescència /eks.kɾeˈsɛn.si.a/ /əks.kɾəsˈsɛn.si.ə/ /əks.kɾəˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
pahka

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ (n, fem)
ekskursio

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ (n, fem)
tekosyy

excèntricament /ekˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ /ekˌsɛn.tɾi.kaˈment/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈment/ (adv)
eksentrisesti

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ (n, fem)
teloitus

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ (v)
toteuttaa, teloittaa
  Portar a terme un treball fins al final.
  Tocar amb un instrument una obra musical.
teloittaa, toteuttaa
  Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ (n, masc)
esimerkki
  Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
kappale
  Cada llibre d'una mateixa edició.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ (adv)
esimerkillisesti

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ (n, masc)
esimerkki

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ (n, masc)
harjoitus, harjoittelu

exercici fiscal (n, masc)
tilikausi

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ (v)
harjoitella

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ (adj, masc)
tyhjentävä

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ (v)
esitellä

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ (v)
kaivaa ylös
  desenterrar

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ (adj)
vaativa

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ (v)
vaatia, tiukata

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ (n, masc)
maanpako

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ (adj, masc)
maanpakolainen

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
eksistentialismi

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ (adj)
olemassa oleva

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ (v)
olla, olla olemassa
  Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
olla olemassa
  Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
olemassaolo

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ (v)
vapauttaa syytteestä

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ (n, masc)
manaus

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ (v)
manata

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ (n, masc)
ulkoinen tukiranka

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ (n, fem)
odotus

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ (n, fem)
odotus

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ (v)
yskiä

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ (v)
poistaa

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ (n, masc)
koe
  Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentació /eks.pe.ɾi.men.ta.siˈo/ /əks.pə.ɾi.mən.tə.siˈo/ (n, fem)
kokeilu

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ (adj)
kokeellinen

experimentalment /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈmen/ /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈment/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈmen/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈment/ (adv)
kokeellisesti

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ (n, fem)
kokemus

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ (adj, masc)
asiantuntija

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
selittäminen

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ (v)
selittää
  Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
  Justificar, aclarir.
  Dir, contar.

explicatiu /eks.pɫi.kaˈtiw/ /əks.pɫi.kəˈtiw/ (adj, masc)
selittävä
  Que explica, que ofereix una explicació, que serveix per explicar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ (v)
tutkia

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ (adj, masc)
räjähtävä, räjähde
  Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ (n, masc)
räjähde, räjähdysaine
  Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ (n, fem)
räjähdys

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ (n, fem)
riisto

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ (v)
räjäyttää, räjähtää
  Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ (adj, masc)
eksplisiittinen

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ (adv)
eksplisiittisesti

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ (n, masc)
eksponentti

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ (v)
viedä

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ (v)
esitellä

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
näyttely
  Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ (v)
ilmaista

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ (adv)
ekspressiivisesti

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ (n, fem)
ilmaisu, ilmaus
  Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
  Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ (v)
erottaa
  Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

extens /eksˈtens/ (adj, masc)
laaja

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ (n, neut)
koppari
  (beisbol) Cadascun dels defensors situats al camp exterior que s'encarreguen d'agafar les pilotes llançades pel batedor que surten del camp interior.

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ (n, fem)
sukupuutto

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ (v)
sammuttaa

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ (n, masc)
ekstra-
  Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ (n, neut)
ekstra-
  Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ (v)
luovuttaa

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ (v)
yleistää

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ (adj)
avaruusolento

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ (adj)
ekstravagantti

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ (adj)
äärimmäinen
  Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ (n, masc)
äärimmäinen
  Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ (adv)
erittäin

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ (n, fem)
raaja

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ (v)
lainata

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ (v)
riemuita

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ (n, masc)
armeija, maavoimat
  Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ (adj, masc)
eksoottinen

eòlic /eˈɔ.ɫik/ (adj, masc)
aeolinen
  Relacionat amb el vent.

eó /eˈo/ /əˈo/ (n, masc)
ikuisuus

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ (n, fem)
siipi

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ (adj)
[[kasvot|kasvo-]]

facsímil /fakˈsi.miɫ/ /fəkˈsi.miɫ/ (n, masc)
faksimile
  reproducció exacta d'un document original manuscrit o imprès, que es realitza utilitzant mitjans mecànics.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ (adj)
mahdollinen

factici /fakˈti.si/ /fəkˈti.si/ (adj, masc)
keinotekoinen

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ (n, fem)
tiedekunta
  Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ (n, fem)
keiju, keijukainen

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ (n, masc)
fagotti

fai /ˈfaj/ (n, masc)
loimiripsi

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ (n, masc)
pyökki

faisà /fajˈza/ (n, masc)
fasaani

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ (n, fem)
liivi
  Peça de roba interior elàstica que subjecta l’abdomen.
sukkanauhavyö
  (pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ (n, fem)
falangi
  Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ (n, fem)
kiila

falcó /faɫˈko/ (n, masc)
jalohaukka, haukka

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ (n, fem)
syli
  Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ (n, fem)
hame
  (sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
  (bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ (n, fem)
saniainen

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ (n, fem)
siirros
  (geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada de mercat (n, fem)
markkinahäiriö

fals /ˈfaɫs/ (adj, masc)
valheellinen
  Que no s'ajusta a la veritat.

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ (adv)
väärin

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ (n, fem)
valheellisuus
  Informació o dita falsa.

falsejar /faɫ.seˈd͡ʒa/ /faɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /faɫ.seˈʒa/ /fəɫ.səˈd͡ʒa/ /fəɫ.səˈʒa/ (v)
väärentää

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ (n, fem)
puute
  Mancança d'una cosa necessària.

falta de peu (n, fem)
jalkavirhe
  (esports de raqueta) Falta de servei en què el servidor trepitja una línia de l'àrea de servei en el moment de servir.
  (bàdminton) Falta d'un receptor consistent a desplaçar un peu abans que el servidor hagi colpejat el volant en l'execució del servei.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ (n, fem)
felukka

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ (n, masc)
fallos

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ (n, fem)
argumentointivirhe

falç /ˈfaɫs/ (n, fem)
sirppi

fam (n, fem)
nälkä

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ (n, fem)
maine

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ (adj)
perhe-
  Relatiu a la família.
liian tuttavallinen
  Conegut, proper.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
tutustuttaminen

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ (v)
tutustua, tutustuttaa
  Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ (n, fem)
perhe, heimo

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ (adj, masc)
kuuluisa

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ (n, masc)
katuvalo
  Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ (n, masc)
muta
  Barreja d'aigua i terra.

fansub /fanˈsup/ (n, masc)
fanitekstitys

fansubejar /fan.su.beˈd͡ʒaɾ/ /fan.su.βeˈd͡ʒa/ /fan.su.βeˈʒa/ /fən.su.bəˈd͡ʒa/ /fən.su.bəˈʒa/ /fən.su.βəˈʒa/ (v)
tehdä fanitekstitys

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ (n, fem)
fantasia

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ (n, masc)
aave, kummitus

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ (adj)
fantastinen
  Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ (adv)
mielikuvitukselisesti

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ (adj, masc)
fanaattinen

fanàticament /faˌna.ti.kaˈmen/ /faˌna.ti.kaˈment/ /fəˌna.ti.kəˈmen/ /fəˌna.ti.kəˈment/ (adv)
fanaattisesti

far (n, masc)
majakka
  Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ (n, masc)
faarao
  Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ (n, masc)
paali

farga /ˈfaɾ.ɣa/ (n, fem)
paja

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ (n, fem)
timjami

farina /faˈɾi.na/ (n, fem)
jauho, jauhot

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ (n, fem)
puuro
  Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
faryngalisaatio

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ (n, fem)
nielu

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ (n, masc)
lehteri

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ (n, masc)
apteekkari
  Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ (n, fem)
apteekki

fart /ˈfart/ (adj, masc)
väsynyt
  Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ (n, fem)
hurma

fase /ˈfa.ze/ (n, fem)
vaihe

fat /ˈfat/ (n, masc)
kohtalo

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ (adj)
fataali
  Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ (adj)
fatalistinen
  Relatiu a la doctrina del fatalisme.
  Partidari de la doctrina del fatalisme.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ (n, fem)
uupuminen

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ (n, fem)
satu, eläinsatu

fauna /ˈfaw.na/ (n, fem)
eläimet

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ (n, fem)
härkäpapu
  Llavor i llegum de la favera.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ (n, masc)
palvelus

fax /ˈfaks/ (n, masc)
faksi
  Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
  Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ (n, fem)
julkisivu
  Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ (n, fem)
usko

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ (adj)
heikko
  Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ (n, fem)
kuume

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ (n, masc)
helmikuu
  Segon mes de l'any.

febrilment /feˌbɾiɫˈment/ /feˌβɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈment/ /fəˌβɾiɫˈmen/ (adv)
kuumeisesti

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ (v)
hedelmöittää

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
liittovaltio

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ (n, fem)
työ
  Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ (n, masc)
kaksi riisiä
  Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ (n, masc)
fasismi

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ (adj)
fasistinen, fasismi-
  Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ (n, neut)
fasisti, fasistinen
  Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ (n, masc)
maasälpä

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ (n, fem)
onnitteleminen

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ (v)
onnitella

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ (n, fem)
onnellisuus, onni
  Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ (adj)
onnellinen
  Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ (n, masc)
huopa
  Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ (n, masc)
lanta
  Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ (n, fem)
naaras
  Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
mutteri
  (botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femenívolament /fe.meˌni.vo.ɫaˈment/ /fe.meˌni.βo.ɫaˈmen/ /fə.məˌni.vo.ɫəˈment/ /fə.məˌni.vu.ɫəˈmen/ /fə.məˌni.βu.ɫəˈmen/ (adv)
naisellisesti

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ (n, masc)
feminismi

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ (n, masc)
heinä
  Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
  Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ (adj, masc)
foinikia

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ (n, masc)
ilmiö

fenomenalment /fe.no.meˌnaɫˈmen/ /fe.no.meˌnaɫˈment/ /fə.no.məˌnaɫˈment/ /fə.nu.məˌnaɫˈmen/ (adv)
ilmiömäisesti

fenomenologia (n, fem)
fenomenologia

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ (n, masc)
feokromosytooma

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ (v)
valmistaa, tehdä
  Portar a terme una acció.

fer els ulls grossos (v)
katsoa läpi sormien

fer l'andorrà (v)
teeskennellä tietämätöntä

fer pam i pipa (v)
näyttää pitkää nenää

fer un putt (v)
putata

ferida /feˈɾi.ða/ (n, fem)
haava
  Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ (v)
haavoittaa
  Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ (adj, masc)
vakaa
  Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ (adv)
lujasti

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ (n, masc)
hapate

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ (n, fem)
käyminen

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ (n, fem)
lujuus

fermi (n, masc)
fermium

fermió (n, masc)
fermioni

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ (n, masc)
färsaarelainen
  Habitant de les illes Fèroe.

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ (n, fem)
jätemetallia

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ (n, masc)
seppä
  Persona que treballa el ferro.

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ (n, masc)
rautakauppias
  Persona que treballa en una ferreteria.
  Mercader de ferro i altres metalls.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ (n, masc)
rauta

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ (n, masc)
rautatie

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ (n, masc)
fetsi
  Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ (n, fem)
juhla
  Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ (n, masc)
festivaali

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ (adv)
juhlavasti

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ (n, fem)
festivaali
  Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ (n, masc)
pistaasipähkinä

fet /ˈfet/ (n, masc)
tosiasia
  Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar (n, masc)
kuurupiilo

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ (adj)
sikiö-

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ (n, masc)
maksa
  Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ (n, masc)
fetissi

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ (n, masc)
läänitys

fi (adj, masc)
ohut
  Dit dels materials poc gruixuts.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
luotettavuus

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ (adj)
luotettava
  Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ (n, fem)
vapaaksi laskeminen takuita vastaan

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ (n, fem)
kuitu, säie

ficció (n, fem)
sepite

fidel /fiˈðɛɫ/ (adj)
uskollinen
  que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ (n, fem)
lojaalius

fideu /fiˈðɛw/ (n, masc)
nuudeli

fideu de cabell d'àngel (n, masc)
vermiselli

figa /ˈfi.ɣə/ (n, fem)
viikuna
  Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ (n, masc)
ofikleidi

figuera /fiˈɣe.ɾə/ (n, fem)
viikunapuu

figuera de les pagodes (n, fem)
temppeliviikuna

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ (n, masc)
hahmo

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ (adv)
kuvaannollisesti

fil (n, masc)
lanka, rihma
  Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ (n, masc)
filantrooppi

filantròpicament /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈmen/ /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈment/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈmen/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈment/ (adv)
filantrooppisesti

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ (v)
kehrätä

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ (n, fem)
rivi

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ (n, masc)
lanka
  Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ (adj)
lapsenomainen
  Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ (n, fem)
tytäryhtiö
  (economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ (n, fem)
filigraani
  Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
  Obra delicada i exquisida.
vesileima
  Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
  Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filipí (adj, masc)
filippiiniläinen
  Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí (n, masc)
filippiiniläinen
  Persona que habita o és originària de les Filipines.
  Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ (n, masc)
poika

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ (n, fem)
tytär

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ (n, fem)
tytärpuoli

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ (n, masc)
poikapuoli

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ (n, masc)
kummipoika

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
filologia
  Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
filologinen

filològicament /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
filologisesti

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ (n, fem)
kehräpuu

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ (v)
filosofoida

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ (n, fem)
filosofia

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ (adj, masc)
filosofinen

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ (v)
suodattaa
  Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
  Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
  Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ (n, masc)
suodatin

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ (n, masc)
filosofi

final /fiˈnaɫ/ (adj)
viimeinen, lopullinen
  Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ (n, fem)
loppuottelu, finaali
  Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ (n, masc)
pää
  fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ (adv)
lopulta

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ (v)
rahoittaa

finestra /fiˈnes.tɾa/ (n, fem)
ikkuna

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ (v)
teeskennellä

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ (adj, masc)
suomalainen
  Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins (preposition)
saakka

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ (n, masc)
suomi
  (només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ (n, fem)
lääkepullo, näytepullo

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ (n, fem)
messut

fiscal (n, neut)
syyttäjä

fiscorn /fisˈkɔrn/ (n, masc)
flygari

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
fysiologinen

fisiològicament /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
fysiologisesti

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
fysiognomia

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ (n, fem)
fissuura

fita /ˈfi.ta/ (n, fem)
kilometripylväs
  Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fix /ˈfiks/ (adj)
kiinteä

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ (n, masc)
piiska

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ (adj)
räikeä

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ (n, fem)
liekki

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ (n, masc)
flamingo
  (epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ (n, fem)
huilu

flauta de Pan (n, fem)
panhuilu

flauta dolça (n, fem)
nokkahuilu

flauta travessera (n, fem)
poikkihuilu

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ (n, fem)
leipomo

flectir /fɫekˈti/ /fɫekˈtiɾ/ /fɫəkˈti/ (v)
taivuttaa

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ (n, fem)
flegma

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ (n, masc)
leipuri

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ (n, masc)
flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ (n, fem)
nuoli
  Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
joustavuus

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ (adj)
joustava

floc /ˈfɫɔk/ (n, masc)
lumihiutale
  Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ (n, fem)
kukka

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ (adj, masc)
firenzeläinen
  Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ (n, masc)
firenzeläinen
  Persona que habita o és originària de Florència.

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ (n, fem)
home

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ (v)
kukkia
  Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ (n, masc)
guldeni

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ (n, fem)
flotaatio

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ (v)
kellua
  (basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ (n, fem)
lippue

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ (v)
heilahdella

fluid /ˈfɫujt/ (n, masc)
fluidi
  Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ (v)
virrata

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ (adj, masc)
löysä
  Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ (n, masc)
fluori

flux /ˈfɫuks/ (n, masc)
nousuvesi

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ (n, masc)
kassavirta

foc (n, masc)
tuli, palo
  Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ (n, fem)
hylje

foca barbuda (n, fem)
partahylje

foca de Groenlàndia (n, fem)
grönlanninhylje

foca de Weddell (n, fem)
weddellinhylje

foca grisa (n, fem)
harmaahylje

foca lleopard (n, fem)
merileopardi

foca marbrada (n, fem)
norppa

foca monjo del Carib (n, fem)
floridanhylje

focal /foˈkaɫ/ /fuˈkaɫ/ (adj)
polttopiste-

focus /ˈfɔ.kus/ (n, masc)
fokus
  (física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
  (geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ (n, fem)
nuotio

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ (n, masc)
hanhenmaksa

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ (n, masc)
kansanperinne

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ (v)
naida
  (vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ (n, masc)
keiju
  Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ (v)
vuorata

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ (n, masc)
sisäpinnoitus

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ (n, masc)
follikkeli
  (botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fomentar /fo.menˈta/ /fo.menˈtaɾ/ /fu.mənˈta/ (v)
edistää

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ (adj)
fundamentaalinen

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ (n, masc)
fundamentalismi

fondo /ˈfon.do/ /ˈfon.du/ (adj, masc)
syvä

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ (v)
sulaa, sulattaa
  (transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ (n, masc)
sieni

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ (n, masc)
fenkoli

fons (n, masc)
pohja
  (tennis) Cadascuna de les dues zones d'una pista de joc més pròximes al costat interior de les línies de fons.
  (pilota basca) Extrem inferior còncau d'una cesta punta.

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ (n, fem)
lähde
  Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ (adv)
foneettisesti

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ (Interjection)
pois
  (esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ (adv)
ulos
  A l'exterior de

fora de joc (n, masc)
paitsio
  (futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
  (hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
  (hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
  (futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ (v)
lävistää

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ (n, masc)
kolo, kuoppa
  (golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
kolo, reikä
  (pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ (n, masc)
musta aukko

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ (n, fem)
hirsipuu
  Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ (adj)
oikeuslääketieteellinen

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ (n, fem)
ahjo

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ (n, fem)
muoto

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ (adj)
formaali

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ (adv)
formaalisti

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ (v)
muotoilla
  Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ (n, masc)
muoto

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ (v)
alustaa

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ (n, masc)
juusto

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ (adj)
mahtava

formidablement /for.miˌðab.bɫeˈmen/ /foɾ.miˌða.bɫeˈment/ /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/ /fur.miˌða.βɫəˈmen/ /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ (adv)
mahtavasti

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ (n, fem)
muurahainen

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ (n, masc)
betoni
  Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
  Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ (n, masc)
kaavake

forn (n, masc)
uuni, leipomo
  Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones (n, masc)
mikroaaltouuni

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ (n, fem)
erä
  Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
  (figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ (n, masc)
leipuri

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ (n, fem)
fornikaatio

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ (v)
käydä vieraissa

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ (n, fem)
haarukka
  Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ (n, masc)
salpa

fort (adj, masc)
vahva, voimakas
  Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ (n, fem)
linnoitus
  Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
linnoite
  Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ (n, fem)
kohtalo
  Sort, particularment quan és bona.
omaisuus
  Patrimoni o propietats que hom posseeix.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ (n, fem)
voima

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ (v)
pakottaa

fosc (adj, masc)
pimeä, tumma
  Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ (n, fem)
pimeys

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ (n, fem)
kuoppa

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ (n, masc)
vallihauta

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ (n, fem)
hippunen
  Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

foto /ˈfo.to/ /ˈfo.tu/ (n, fem)
kuva

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ (n, fem)
kopiokone

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
valokuvaus

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ (n, masc)
kuvajournalismi

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ (n, fem)
yhteyttäminen

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ (adj, masc)
valosähköinen
  Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ (n, masc)
fotoni

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ (n, fem)
murto-osa, murtoluku
  Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
murtoluku, suhdeluku
  Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ (adj)
fraktaali
  Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ (n, fem)
fraktaali
  (geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ (n, fem)
murtuma

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ (n, masc)
epäonnistuminen

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ (n, fem)
fregatti

fragmentari /fɾaɡ.menˈta.ɾi/ /fɾəɡ.mənˈta.ɾi/ (adj, masc)
fragmentaarinen

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ (n, masc)
frangi
  Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci (n, masc)
frankium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ (n, fem)
vapaamuurarius

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ (n, masc)
vapaamuurari

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ (adj, masc)
ranskalainen, ranska
  Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ (n, masc)
ranskalainen
  (gentilici) Individu natural de França.
ranska, ranskalainen
  (només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès mitjà (n, masc)
keskiranska

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ (n, fem)
flanelli

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ (n, masc)
postimaksu

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ (n, masc)
veli
  Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ (n, masc)
lunni
  Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ (n, fem)
lause, virke
  Unió de subjecte i predicat, oració.

frase feta /ˌfɾa.ze (n, fem)
kiteymä

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ (n, fem)
veljeys

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ (v)
veljeillä

frau /ˈfɾaw/ (n, masc)
petos, vilppi

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ (n, masc)
jarru

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ (adj, masc)
kylmä, kalsea
  De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ (n, masc)
kylmä, kylmyys
  Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredament /ˌfɾe.ðaˈmen/ /ˌfɾe.ðaˈment/ /ˌfɾə.ðəˈment/ /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ (adv)
kylmästi

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ (n, fem)
kylmyys

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ (n, fem)
fregattilintu

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ (v)
paistaa

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ (adj, masc)
paistettu
  Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ (v)
jarruttaa

frenèticament /fɾeˌnɛ.ti.kaˈmen/ /fɾeˌnɛ.ti.kaˈment/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈmen/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈment/ (adv)
kiihkeästi

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ (adj)
yleinen

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ (adv)
usein

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
taajuus, frekvenssi

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ (adj, masc)
tuore
  Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ (n, masc)
jääkaappi
  Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris (n, masc)
friisi

frisó /fɾiˈzo/ (adj, masc)
friisi
  Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ (n, masc)
friisi
  Persona que habita o és originària de Frísia.
  (invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental (n, masc)
länsifriisi

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ (n, masc)
otsa
  Part de la cara per sobre dels ulls
rintama
  Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ (n, fem)
raja
  Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ (n, masc)
esiökuva
  Façana principal i destacada d’un edifici
  Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ (n, fem)
sarana

frugal /fɾuˈɣaɫ/ (adj)
nuuka

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ (n, fem)
nuukuus

fruit (n, masc)
hedelmä
  Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ (n, fem)
hedelmä
  Fruit mengívol.

frustració (n, fem)
harmitus, frustraatio

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ (adj)
hauras, särkyvä

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ (adj, masc)
hyinen
  Molt fred.
  (medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ (adj, masc)
hölmö

frívolament /ˌfɾi.vo.ɫaˈment/ /ˌfɾi.vo.ɫəˈment/ /ˌfɾi.vu.ɫəˈmen/ /ˌfɾi.βo.ɫaˈmen/ /ˌfɾi.βu.ɫəˈmen/ (adv)
hölmösti

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ (n, masc)
piiska
  Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ (n, fem)
fuuga
  (música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ (adj)
haihtuva

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ (v)
juosta pakoon
  Una cosa, allunyar-se ràpidament.
paeta
  Escapar-se.
lähteä lentoon
  Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ (adj, masc)
karkulainen
  Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ (n, masc)
karkulainen
  Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ (n, fem)
pako

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ (n, masc)
tukipiste

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ (n, masc)
arkki

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ (n, fem)
lehti
  (botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
terä
  Part tallant d'un objecte.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ (n, masc)
lehdet
  Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ (n, fem)
viilu

fum (n, masc)
savu
  Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ (n, masc)
tupakoija
  Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ (v)
polttaa

fumat /fuˈmat/ (adj, masc)
savustettu
  Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ (adj)
toimiva

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ (v)
toimia

funció (n, fem)
tehtävä, funktio

fundació /fun.da.siˈo/ (n, fem)
perusta
  Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ (v)
perustaa
  Establir, erigir, instituir.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ (n, fem)
fretti
  Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ (n, fem)
hiilihanko

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ (v)
köyriä
  Remoure la terra amb el morro com fa el porc i altres animals.

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ (n, fem)
pakettiauto
  Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ (adv)
raivoissaan

furt /ˈfurt/ (n, masc)
varkaus

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ (v)
varastaa

furtivament /furˌti.vəˈmen/ /furˌti.βaˈmen/ /furˌti.βəˈmen/ /fuɾˌti.vaˈment/ /fuɾˌti.vəˈment/ /fuɾˌti.βaˈmen/ (adv)
vaivihkaa

fus /ˈfus/ (n, masc)
värttinä
  Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
aikavyöhyke
  Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ (n, masc)
kivääri

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ (n, masc)
sulake

fusió /fu.ziˈo/ (n, fem)
fuusio

fusta /ˈfus.ta/ (n, fem)
puu
  (normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
  (tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
  (golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ (n, masc)
puuseppä
  (professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ (n, masc)
jalkapallo

futbol americà (n, masc)
amerikkalainen jalkapallo

futbol sala (n, masc)
futsal

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ (adj, masc)
tuleva, tulevaisuus
  Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ (n, masc)
tulevaisuus
  Temps que ha de venir.
futuuri
  Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ (n, fem)
tehdas, tuotantolaitos
  Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
tehdas
  Edifici sumptuós.

fàcil (adj)
helppo
  Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ (adj, masc)
fallinen

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ (n, masc)
lääke

fàstic /ˈfas.tik/ (n, masc)
inho

fàtic /ˈfa.tik/ (adj, masc)
faattinen

fèmur /ˈfɛ.mur/ (n, masc)
reisi

fènix /ˈfɛ.niks/ (n, masc)
feeniks

fèrtilment /ˌfɛr.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈment/ (adv)
hedelmällisesti

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ (n, fem)
lasta

fètid (adj, masc)
löyhkäävä

fímbria /ˈfim.bɾi.a/ /ˈfim.bɾi.ə/ (n, fem)
värekarva
  (botànica) Part d’un òrgan dividida en lacínies, segments estrets semblant a unes franges.

físic /ˈfi.zik/ (adj)
fysikaalinen, fyysinen
  Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ (n, fem)
fysiikka
  Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ (adv)
fysiikan lakien mukaan

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ (n, fem)
fisteli

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
fobia

fòrint /ˈfɔ.ɾin/ /ˈfɔ.ɾint/ (n, masc)
forintti

fòrum (n, masc)
foorumi

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ (n, masc)
fosfori

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ (n, fem)
kaava

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ (n, fem)
verenpisara

fútil /ˈfu.tiɫ/ (adj)
katteeton

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ (n, masc)
esikunta

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ (adj, masc)
gabonilainen
  Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ (n, masc)
gabonilainen
  Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ (n, masc)
gadolinium

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ (adv)
melkein

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ (n, fem)
gaala
  Ostentació en una festa.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ (n, fem)
ritarillisuus

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ (n, fem)
kaleeri
  Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria (n, fem)
galleria

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ (n, fem)
keksi
  Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa (n, fem)
galeassi

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ (n, masc)
vaivaisenluu

galiota /ɡa.ɫiˈɔ.ta/ /ɡa.ɫiˈɔ.tɔ/ /ɡə.ɫiˈɔ.tə/ (n, fem)
kaljuutti

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ (n, masc)
kaljuuna
  Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall (n, masc)
kukko
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ (adj, masc)
galego
  Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ (n, masc)
galego
  (només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ (n, fem)
ämpäri

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ (n, masc)
liipaisin
  Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ (n, fem)
kana
  Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ (n, masc)
kanala, kanakoppi

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ (n, masc)
kiitolaukka

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ (v)
laukata

galta /ˈɡaɫ.ta/ (n, fem)
poski

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ (v)
galvanoida

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ (n, masc)
gallium

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ (adj, masc)
kymri
  Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ (n, masc)
kymri
  Individu de Gal·les.
kymri, kymrin kieli
  (només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ (n, fem)
galaksi

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ (n, masc)
gallona

gamarús /ɡa.maˈɾus/ (n, masc)
lehtopöllö
  Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ (n, fem)
katkarapu
  Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ (adj, masc)
gambialainen
  Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ (n, masc)
gambialainen
  Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ (n, fem)
gamma

gana (n, fem)
nälkä
  Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ (n, fem)
rantatuoli

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ (n, masc)
veitsi
  Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ (n, masc)
pisto

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ (n, masc)
virkkuutyö

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ (n, masc)
hukki
  Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
  (golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ (v)
taata

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
autotalli

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ (n, fem)
lyhde

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ (n, masc)
riipustus
  Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ (n, fem)
pose
  (col·loquial) presó

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ (n)
grenache
  Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ (n, fem)
pahnue

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ (v)
porsia

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ (n, masc)
johanneksenleipäpuu

garsa /ˈɡaɾ.sa/ (n, fem)
harakka

gas (n, masc)
kaasu
  Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ (n, fem)
harso

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ (n, fem)
gaselli

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ (adj, masc)
nuuka

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ (n, fem)
huoltamo

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ (v)
kuluttaa

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ (n, fem)
suolistotulehdus

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
gastronomia

gastronòmicament /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /ɡəs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /ɡəs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ (adv)
gastronomisesti

gasós /ɡaˈzos/ (adj, masc)
kaasumainen
  Relatiu al gas o existent com a gas.

gat (n, masc)
kissa
  Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge (n, masc)
metsäkissa

gatonera /ɡa.toˈne.ɾa/ /ɡə.toˈne.ɾə/ /ɡə.tuˈne.ɾə/ (n, fem)
kissanluukku

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ (n, masc)
kissanpentu

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ (v)
nauttia

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ (n, fem)
naurulokki

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ (n, fem)
gee

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ (n, masc)
härmä

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ (adj)
jättiläismäinen

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ (n, masc)
jättiläinen, jätti
  Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ (n, masc)
jää
  Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ (n, masc)
jäätelö
  (aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ (n, fem)
hyytelö
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ (adv)
kateellisesti

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ (n, fem)
mustasukkaisuus
  Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
  Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ (adj, masc)
mustasukkainen

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ (n, masc)
ulina

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ (n, fem)
jalokivi

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ (n, masc)
geeni, perintötekijä

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ (n, masc)
vävy

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ (n, masc)
tammikuu
  Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ (n, fem)
sukupolvi

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
yleistys

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ (adv)
yleisesti

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ (adv)
anteliaasti

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ (n, fem)
anteliaisuus

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ (adj, masc)
antelias

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ (n, neut)
geneetikko

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ (n, masc)
nero
  Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ (adj, masc)
genetiivi

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ (n, fem)
ien

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ (n, masc)
kansanmurha, joukkotuhonta

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ (n, masc)
polvi
  (anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollada /d͡ʒe.noˈʎa.ða/ /ʒə.noˈʎa.ðə/ /ʒə.nuˈja.ðə/ /ʒə.nuˈʎa.ðə/ (n, fem)
polvipotku

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ (adv)
ei lainkaan
  Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
yhtään
  (interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ (n, fem)
väki, ihmiset

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ (n, masc)
asukkaannimitys

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
keskiluokkaistuminen

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ (v)
keskiluokkaistaa

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ (adj, masc)
aito

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ (adj, masc)
geneettinen

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ (n, fem)
perinnöllisyystiede

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ (n, masc)
janitsaari

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ (prefix)
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
maantiede
  Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
maantieteellinen

geogràficament /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ʒə.oˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ʒə.uˌɣɾa.fi.kəˈmen/ (adv)
maantieteellisesti

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
geologia
  Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ (n, fem)
geometria

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ (adj, masc)
geometrinen

geomètricament /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ʒə.oˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /ʒə.uˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ (adv)
geometrisesti

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ (adj, masc)
georgia
  Propi de Geòrgia, els habitants, el país o la llengua.

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ (n, masc)
georgia
  Natural de Geòrgia, l'estat asiàtic o l'estat nord-americà.
  (masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ (adj, masc)
geostationaarinen

gep /ˈd͡ʒep/ (n, masc)
kyttyrä

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ (n, masc)
vadelma

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ (n, fem)
sisko, sisar
  Filla dels mateixos pares.
sisar, sisko
  Membre d'una comunitat religiosa.
  Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ (n, masc)
velipuoli
  Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ (n, masc)
germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ (n, masc)
mikrobi

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ (v)
itää

germà /d͡ʒeɾˈma/ (n, masc)
veli
  Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ (adj)
germaaninen
  Relacionat amb el germani

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ (n, fem)
kannu
  Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ (n, masc)
maljakko
  Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ (n, masc)
gerundi

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ (n, fem)
niitty

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ (n, masc)
ele

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ (n, fem)
kehittely

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ (adj, masc)
ghanalainen
  Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ (n, masc)
ghanalainen
  Persona que habita o és originària de Ghana.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ (adj, masc)
gibraltarilainen
  Relatiu o pertanyent al Gibraltar.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ (n, masc)
gibraltarilainen
  Persona que habita o és originària del Gibraltar.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ (adj, masc)
kupera

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ (n, masc)
liikuntasali
  Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ (adj, masc)
voimistelu-

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ (n, fem)
voimistelu
  Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
  Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ (n, fem)
gini

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ (n, masc)
kataja

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ (adj, masc)
geneveläinen
  Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ (n, masc)
geneveläinen
  Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
naistentautioppi

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
gynekologinen

gintònic /d͡ʒinˈtɔ.nik/ /ʒinˈtɔ.nik/ (n, masc)
gin tonic

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ (n, masc)
komponentti
  (informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gipsisòl /d͡ʒip.siˈsɔɫ/ /ʒip.siˈsɔɫ/ (n, masc)
kipsimaannos

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ (n, fem)
kiertue
  Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ (n, masc)
auringonkukka

giradora /d͡ʒi.ɾaˈðo.ɾa/ /ʒi.ɾəˈðo.ɾə/ (n, fem)
lasta

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ (n, fem)
kirahvi
  Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ (v)
kääntää
  (intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
  (intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla (n, fem)
tammenterho

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ (n, fem)
otsakolmio

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ (adj)
hyinen
  Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
glasiologia

glacis /ˈɡɫa.sis/ (n, masc)
linnanpaltta

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ (n, masc)
terska

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ (n, masc)
glaukooma

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ (n, fem)
kuorrute
  Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ (adj)
globaali
  Total, pres en conjunt.

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
globalisaatio
  Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ (adv)
globaalisti

globus (n, masc)
karttapallo
  Figura en forma esfèrica.
ilmapallo
  Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.
kaari
  (esports de raqueta) Cop que imprimeix una trajectòria elevada a la pilota o el volant fins al fons del camp de l'adversari.
  (futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ (n, fem)
selitys
  Explicació del sentit d’un mot.

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ (n, masc)
glukagonooma

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ (n, fem)
glukoosi

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ (n, fem)
verensokeri

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ (n, masc)
gluteeni

gluó (n, masc)
gluoni

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ (n, fem)
rauhanen

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
kunnia

gobi /ˈɡɔ.βi/ (n, masc)
törö

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ (n, fem)
vohveli

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ (v)
kohokuvioida

gol /ˈɡɔɫ/ (n, masc)
maali
  (esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gol d'or (n, masc)
kultainen maali
  (esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
  (esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ (n, fem)
kurkku
  (anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golejador /ɡo.ɫe.d͡ʒaˈðoɾ/ /ɡo.ɫe.ʒaˈðo/ /ɡo.ɫə.ʒəˈðo/ /ɡu.ɫə.ʒəˈðo/ (n, masc)
maalintekijä

golf /ˈɡoɫf/ (n, masc)
lahti
  Porció de mar tancada parcialment de terra.

goll /ˈɡoʎ/ (n, masc)
struuma

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ (n, fem)
kumi, pyyhekumi
  Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
  Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
  Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
  (tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
  Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar (n, fem)
kumi

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ (n, masc)
gongi

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ (v)
googlata, googlettaa

googol /ɡuˈɣoɫ/ (n, masc)
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ (n, masc)
gorilla
  Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ (n, fem)
lakki

gos (n, masc)
koira
  Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua (n, masc)
vedestä noutava lintukoira

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ (v)
uskaltaa

gossa /ˈɡo.sə/ (n, fem)
narttu

got /ˈɡot/ (n, masc)
lasi
  Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ (n, fem)
pisara, tippa
  Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ (n, masc)
hallitus, hallinto
  Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ (n, masc)
kuvernööri

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ (n, fem)
hallinto

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ (v)
ohjata
  Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
hallita
  Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ (n, masc)
jyvä

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ (adv)
kauniisti

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ (adj, masc)
siro

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ (adv)
asteittain

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ (n, fem)
grilli

grafit (n, masc)
grafiitti
  Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ (n, fem)
naakka
  Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ (v)
raakkua

gram /ˈɡɾam/ (n, masc)
gramma

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ (adv)
kieliopillisesti

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ (n, fem)
kielioppi

gran (adj)
iso, suuri
  De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ (n, fem)
kranaatti
  Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ (n, masc)
granaatinpunainen
  Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
  (invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ (n, masc)
aitta
  (agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ (n, fem)
tila, maatila

granment /ˌɡɾamˈmen/ /ˌɡɾamˈment/ (adv)
kovin

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ (n, fem)
sammakko
  (zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ (n, fem)
nitomanasta
  Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ (n, fem)
nitoja

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ (n, masc)
kourallinen
  Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ (adv)
kömpelösti

gras /ˈɡɾas/ (adj, masc)
lihava
  Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ (n, masc)
pilvenpiirtäjä
  Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ (v)
raapia

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ (n, fem)
kiitollisuus

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ (n, fem)
mustavaris
  Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ (n, fem)
sora
  (construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
  (geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
  (geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ (v)
kaivertaa
  Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
filmata
  Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ (n, fem)
vakavuus
  L'estat o condició de ser greu.
painovoima
  Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó (n, masc)
gravitoni

grec (adj, masc)
kreikkalainen, kreikka
  Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec (n, masc)
kreikka, kreikkalainen
  Ciutadà de Grècia.
  (només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic (n, masc)
muinaiskreikka

grec modern (n, masc)
nykykreikka

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ (adj, masc)
lauma

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ (adj, masc)
gregoriaaninen

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ (n, masc)
rasva

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ (v)
rasvata

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ (n, masc)
sulatuspata
  (metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
  Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.
pesä
  (metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.

greu /ˈɡɾew/ (adj)
vakava
  Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ (n, masc)
solvaus
  Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

greument /ˌɡɾewˈmen/ /ˌɡɾewˈment/ (adv)
vakavasti

grill /ˈɡɾiʎ/ (n, fem)
sirkka
  Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ (v)
narista
  Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip (n, fem)
influenssa, flunssa

gripau (n, masc)
rupikonna

gris (adj, masc)
harmaa
  Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ (n, masc)
kaivoskaasu

groc (adj, masc)
keltainen
  Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc (n, masc)
keltainen, kelta
  Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

grog /ˈɡɾɔk/ (n, masc)
grogi

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ (adv)
töykeästi

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ (n, masc)
keinu

gropa /ˈɡɾo.pa/ /ˈɡɾo.pə/ (n, fem)
lautanen

gros (adj, masc)
paksu
  Considerable en volum.

gros (n, masc)
paksu
  La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ (n, fem)
krossi
  Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ (adv)
karheasti

grotescament /ɡɾoˌtes.kaˈmen/ /ɡɾoˌtes.kaˈment/ /ɡɾoˌtəs.kəˈment/ /ɡɾuˌtɛs.kəˈmen/ (adv)
groteskisti

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ (n, fem)
kurki
  Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
nostokurki
  Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
hinausauto
  Camió per a remolcar vehicles.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ (adj, masc)
paksu

gruny /ˈɡɾuɲ/ (n, masc)
röhkäisy

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ (v)
murista
  Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup /ˈɡɾup/ (n, masc)
joukko, ryhmä

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ (n, fem)
luola

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ (n, fem)
armo
  Resultar plaent.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ (Interjection)
kiitos
  Expressió per a manifestar agraïment.

gràficament /ˌɡɾa.fi.kaˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kaˈment/ /ˌɡɾa.fi.kəˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kəˈment/ (adv)
graafisesti

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ (n, masc)
orjanlaakeri
  Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
pyy
  Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

grímpola /ˈɡɾim.po.ɫa/ /ˈɡɾim.po.ɫə/ /ˈɡɾim.pu.ɫə/ (n, fem)
juorulanka

gual /ˈɡwaɫ/ (n, masc)
kahlaamo, kahluupaikka
  En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ (n, masc)
hansikas, käsine
  Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
hansikas, hanska
  (pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guany /ˈˈɡwaɲ/ (n, masc)
voitto

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ (n, masc)
voittaja
  Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ (v)
voittaa

guanyar-se la vida (v)
ansaita elantonsa

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ (n, fem)
guanabana

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ (n, masc)
guarani
  (invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ (n, neut)
henkivartija

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ (v)
pitää
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ (n, fem)
säästöpossu
  Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ (n, masc)
vartija

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ (n, masc)
kesanto

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ (v)
parantaa

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ (n, fem)
varuskunta
  Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ (v)
koristella
  Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
  Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ (adj, masc)
guatemalalainen

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ (n, fem)
viiriäinen

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ (n, fem)
sota
  Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ (v)
sotia
  Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ (n, masc)
taistelija
  Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ (n, fem)
sissisota

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ (n, masc)
getto

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ (n, fem)
opas
  Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
  Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ (n, neut)
opas
  Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ (v)
opastaa
  Fer de guia.

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ (v)
teloittaa giljotiinilla

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ (n, fem)
munniharppu

guineu (n, fem)
kettu
  Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà (adj, masc)
guineabissaulainen
  Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà (n, masc)
guineabissaulainen
  Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ (n, neut)
elokuvakäsikirjoittaja

guitarra /ɡiˈta.ra/ (n, fem)
kitara

guitarra acústica (n, fem)
akustinen kitara

guitarra clàssica (n, fem)
klassinen kitara

guitarra elèctrica (n, fem)
sähkökitara

guix (n, masc)
kipsivalos
  Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
liitu
  Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
  (billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ (n, masc)
ajatusviiva
  Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
käsikirjoitus
  Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ (n, masc)
gudžarati

guru /ˈɡu.ɾu/ (n, masc)
guru
  Guia espiritual hindú.

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ (n, fem)
gusli

gust /ˈɡust/ (n, masc)
maku
  sabor

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ (n, masc)
geysir

guímel /ˈɡi.meɫ/ /ˈɡi.məɫ/ (n, fem)
gimel

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ (n, fem)
häkki

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ (adj)
gallialainen
  Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ (n, fem)
gargoili

gènere (n, masc)
suku
  Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
  Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ (n, fem)
alku

ha /ˈha/ (Interjection)
haa
  Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ (v)
antaa lupa

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
taito

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ (n, neut)
asukas
  Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
  Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ (v)
asuttaa

habitat /a.biˈtat/ /ə.βiˈtat/ (adj, masc)
asuttu
  Amb habitants.

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ (adj)
tavallinen

hac /ˈak/ (n, fem)
hoo

hadró (n, masc)
hadroni

hafni (n, masc)
hafnium

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ (n, masc)
hasis

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ (adj)
halal

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ (n, masc)
kehä

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ (n, masc)
halogeeni

ham /ˈam/ (n, masc)
koukku

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ (n, masc)
käsipallo

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
haplologia

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ (n, fem)
harmonia

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ (adv)
harmonisesti

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ (n, fem)
huuliharppu

harmònicament /arˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈment/ /ərˌmɔ.ni.kəˈmen/ /əɾˌmɔ.ni.kəˈment/ (adv)
harmonisesti

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ (n, masc)
harmoni

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ (n, masc)
haruspeksi
  Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi (n, masc)
hassium

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ (n, masc)
hausa
  Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ (v)
olla
  Tenir en possessió.

haver de (v)
täytyä
  (seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ (v)
olla

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ (adj, masc)
havannalainen
  Relatiu o pertanyent a l'Havana.

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ (n, masc)
havannalainen
  Persona que habita o és originària de l'Havana.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ (adj, masc)
havaiji
  Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ (n, masc)
havaiji
  Individu natural de Hawaii.
  (només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

he /ˈaj/ /ˈe/ (n, fem)
he

he he /ˈheˈhe/ (Interjection)
hehee

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ (n, masc)
heprea
  Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ (n, fem)
hekatombi

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ (n, fem)
hehtaari

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ (n, masc)
hedonismi

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ (n, fem)
hegemonia

heli (n, masc)
helium

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ (n, masc)
helikopteri
  Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ (n, masc)
heliotrooppi
  Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ (n, masc)
hellenismi

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ (v)
hellenisoida

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ (n, masc)
helleeni

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ (adj)
helleeninen

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
hematologia

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ (n, masc)
verenpurkauma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ (n, fem)
verivirtsaisuus

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ (n, masc)
pallonpuolisko

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ (n, fem)
hemoglobiini

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ (n, fem)
verenvuoto

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ (n, fem)
hepatiitti

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ (n, masc)
seitsenkulmio

herba /ˈer.bə/ (n, fem)
heinä, ruoho

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ (adj, masc)
ruohovartinen
  De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
  Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbari /eɾˈba.ɾi/ (n, masc)
herbaario

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ (v)
periä
  Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ (n, neut)
harhaoppinen

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ (n, masc)
perillinen, perijä
  Persona que rep una herència.

hermenèutica (n, fem)
hermeneutiikka

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ (adv)
hermeettisesti

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ (n, masc)
sankari

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ (adj, masc)
sankarillinen

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ (adv)
herooisesti

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ (n, fem)
sankaritar
  Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ (n, masc)
heroiini
  (química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ (n, masc)
hertsi

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
perintö
  Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
perinnöllisyys
  Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ (adj, masc)
harhaoppinen

herèticament /eˌɾɛ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɛ.ti.kaˈment/ /əˌɾɛ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɛ.ti.kəˈment/ (adv)
kerettiläisesti

het /ˈet/ /ˈɛt/ (n, fem)
het

hetero- (prefix)
hetero

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ (adj)
hetero

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
heteroseksuaalisuus

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ (n, masc)
heteronyymi

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ (n, fem)
muratti

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// (n, fem)
heuristiikka

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ (adj)
heksadesimaalinen

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ (n, masc)
kuusikulmio, heksagoni

hiat /ˈjat/ (n, masc)
hiatus

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ (n, fem)
talvihorros

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ (v)
horrostaa

hidrat /iˈðɾat/ (n, masc)
hydraatti

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ (n, masc)
vety

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ (v)
hydrata

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ (adj, masc)
hydrostaattinen

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ (n, masc)
hydroksyyli

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ (n, masc)
hydronyymi

hiena /ˈje.na/ (n, fem)
hyeena

hiena tacada (n, fem)
täplähyeena

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ (n, fem)
hygienia

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ (adj, masc)
hygieeninen

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ (n, masc)
hijab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ (n, masc)
hymni, virsi

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ (n, masc)
hindi
  Llengua parlada a l'Índia.

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ (adj, masc)
hyperaktiivinen

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ (n, fem)
hyperinflaatio

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ (n, masc)
hyperteksti

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ (v)
hyperventiloida

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ (n, masc)
hyperonyymi

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ (n, fem)
hypnoosi

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ (n, masc)
hypnotisoija

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ (n, masc)
hippokamppi
  (anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ (n, fem)
hypokondria

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ (n, fem)
tekopyhyys

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
pitkien sanojen pelko

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ (n, masc)
virtahepo

hiporaquis /i.poˈra.kis/ /i.puˈra.kis/ (n, masc)
lisähöyhen

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ (n, fem)
asuntolaina

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ (v)
kiinnittää

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ (n, fem)
hypotenuusa

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ (n, fem)
hyperbola

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ (adj)
tekopyhä
  Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ (n, neut)
hurskastelija
  Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ (n, masc)
hippodromi

hipònim /iˈpɔ.nim/ (n, masc)
alakäsite

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ (n, fem)
hypoteesi

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ (v)
nostaa

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
histologia

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ (n, masc)
historiankirjoittaja

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ (n, fem)
tarina, historia
  relat
historia, tarina
  Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric (adj, masc)
historiallinen

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ (n, masc)
talvi

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ (n, masc)
kasvihuone

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ (adj)
talvinen

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ (v)
talvehtia

hola /ˈo.ɫa/ (Interjection)
terve, hei, moi
  (castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ (n, masc)
holismi

holmi (n, masc)
holmium

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ (n, masc)
hologrammi

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ (adj, masc)
holistinen

home /ˈɔ.mə/ (n, masc)
mies
  Persona del sexe masculí.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
kunnianosoitus

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ (adj, masc)
homeostaattinen

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ (n, fem)
homeostaasi

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ (n, masc)
tappo

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ (n, fem)
homofonia

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ (adj, masc)
homogeeninen

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ (v)
homologoida
  Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homonímia /o.moˈni.mi.a/ /o.moˈni.mi.ə/ /u.muˈni.mi.ə/ (n, fem)
homonymia

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ (adj)
homoseksuaalinen
  (LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ (n, neut)
homoseksuaali, homo
  (LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
homoseksuaalisuus, homous

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ (adj, masc)
homofoni
  D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
homografi
  Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ (adj, masc)
homonyyminen

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ (n, masc)
homonymia

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ (adj, masc)
hondurasilainen
  Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ (n, masc)
hondurasilainen
  Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ (adj, masc)
rehellinen

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ (adv)
rehellisesti

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ (n, fem)
rehellisyys

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ (adj, masc)
unkari
  Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ (n)
kunnia
  Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
  (golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ (adj, masc)
kunnia

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ (n, masc)
jääkiekko

hoquei sobre gel (n, masc)
jääkiekko

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ (n, fem)
tunti

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ (adj)
vaakasuora

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ (adv)
vaakasuoraan

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ (n, masc)
horisontti, taivaanranta

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ (n, fem)
hormoni

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ (adj)
hormonaalinen

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ (adv)
kammottavasti

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ (n)
kammo

hort /ˈɔrt/ (n, masc)
kasvimaa
  Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ (n, fem)
hedelmätarha

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ (n, masc)
sairaala
  Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ (v)
saattaa sairaalakuntoon

hospitalàriament /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈmen/ /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈment/ /os.pi.təˌɫa.ɾi.əˈment/ /us.pi.təˌɫa.ɾi.əˈmen/ (adv)
vieraanvaraisesti

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ (n, masc)
isäntä
  Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ (n, fem)
lentoemäntä

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ (n, fem)
sotatoimi

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ (n, masc)
hotelli

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ (n, fem)
humaanisuus

humanitats (n, fem)
humanismi

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ (v)
humaanistaa
  Adquirir qualitats humanes.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ (adj)
ihmismäinen
  Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ (n, neut)
ihmismäinen
  Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ (adj)
vaatimaton, nöyrä
  Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ (n, fem)
nöyryytys

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ (v)
nöyryyttää
  Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ (n, fem)
nöyryys

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ (adv)
nöyrästi

humit /uˈmit/ (adj, masc)
kostea
  Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ (n, fem)
kosteus

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ (n)
huumori
  Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà (n, masc)
inhimillinen

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ (n, masc)
hurrikaani, hirmumyrsky

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ (n, masc)
elinpaikka
  Localització on viu la població humana.
  Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ (n, masc)
hamsteri

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ (n, fem)
tyrä

híbrid /ˈi.βɾit/ (adj, masc)
hybridi
  En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ (n, fem)
ehtoollisleipä, oblaatti
  Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ (n, masc)
olkaluu

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ (n, masc)
husaari
  Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i (conjunction)
ja, sekä
  Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ (n, masc)
pappa
  (infantil) Avi.

iambe (n, masc)
jambi

ianqui (n, neut)
jenkki

iarda /ˈjaɾ.ða/ (n, fem)
jaardi
  Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ (n, fem)
ikoni

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ (n, neut)
kuvainraastaja

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
ikonografia

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ (n, fem)
ikterus

ictus /ˈik.tus/ (n, masc)
aivohalvaus

idea /iˈðe.a/ (n, fem)
ajatus, idea, aate
  Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ (adj)
ideaali
  Que no és real, que només està en la ment.
  perfecte
  De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ (n, masc)
ideaali
  Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
idealismi

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ (v)
ihannoida

idealment /i.ðeˌaɫˈmen/ /i.ðeˌaɫˈment/ (adv)
ihanteellisesti

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ (v)
identifioida

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ (n, fem)
yhtäläisyys, henkilöllisyys

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
ideologia

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ (n, masc)
idiolekti

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ (adj, masc)
idiopaattinen

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ (n, fem)
idiosynkrasia

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ (n, neut)
hölmö
  (pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ (v)
ihannoida

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ (n, fem)
epäjumalanpalvonta

idèntic (adj, masc)
identtinen

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ (adj, masc)
idylli-

ien /ˈjen/ (n, masc)
jeni

iglú /iˈɣɫu/ (n, masc)
iglu
  Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ (adj, masc)
tuli

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ (v)
olla välittämättä
  Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ (n, fem)
tietämättömyys

igual /iˈɣwaɫ/ (adj)
sama
  Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ (adv)
samalla tavoin

iguals /iˈɣwaɫs/ (Interjection)
tasatilanne

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ (n, fem)
tasa-arvo

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ (n, fem)
leguaani

ili /ˈi.ɫi/ (n, masc)
sykkyräsuoli

illa /ˈi.ʎa/ (n, fem)
saari
  Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques (pn)
Britteinsaaret
  Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook (pn)
Cookinsaaret

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ (pn)
Färsaaret

illes Mariannes Septentrionals (pn)
Pohjois-Mariaanit

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ (pn)
Marshallinsaaret
  Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Turks i Caicos (pn)
Turks- ja Caicossaaret

il·latiu /i.ɫaˈtiw/ /i.ɫəˈtiw/ /iɫ.ɫaˈtiw/ /iɫ.ɫəˈtiw/ (n, masc)
illatiivi

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ (adj)
lainvastainen, laiton

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ (adv)
laittomasti

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ (v)
valaista
  Donar llum o esplendor.
  Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
  Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ (n, fem)
illuusio
  Engany de la percepció.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ (adj)
kuuluisa

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ (adj)
luvaton
  Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
epälooginen

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
epäloogisesti

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ (n, fem)
mielikuvitus

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ (v)
arvata
  Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ (adj, masc)
imaginaari-

imant /iˈman/ /iˈmant/ (n, masc)
magneetti

imatge /iˈma.d͡ʒe/ (n, fem)
kuva

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ (v)
kyllästää

imitació (n, fem)
jäljittely
  Acte o efecte d'imitar.
imitaatio
  Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
  (psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ (adj, masc)
matkija
  Que imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ (v)
matkia

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ (adj)
epäkypsä

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ (n, fem)
epäkypsyys

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ (adj)
aineeton

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ (adj, masc)
välitön

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ (adv)
heti

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ (adj, masc)
suunnaton

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ (adv)
suunnattomasti

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ (n, fem)
upottaminen

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
maahanmuutto

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ (v)
muuttaa maahan

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
liikkumattomuus

immolar /im.moˈɫa/ /im.moˈɫaɾ/ /im.muˈɫa/ (v)
polttaa

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ (adj)
moraaliton

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ (n, fem)
moraalittomuus

immoralment /im.moˌɾaɫˈmen/ /im.moˌɾaɫˈment/ /im.muˌɾaɫˈmen/ (adv)
moraalittomasti

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ (adj)
kuolematon
  que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
kuolemattomuus

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ (adj, masc)
immunologinen

immunitat /im.mu.niˈtat/ (n, fem)
immuniteetti

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ (v)
immunisoida

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ (adj)
muuttumaton
  Que no pot mudar-se.

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ (adj)
kärsimätön
  Que no té paciència.

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ (adv)
kärsimättömästi

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
kärsimättömyys

impactar /im.pakˈta/ /im.pakˈtaɾ/ /im.pəkˈta/ (v)
iskeytyä
  Xocar violentament.
  Causar una forta impressió.

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ (n, masc)
vaikutus

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
puolueettomuus

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ (adj)
moitteeton

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ (n, masc)
este
  impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ (v)
haitata, estää

impensadament /im.penˌsa.ðaˈmen/ /im.penˌsa.ðaˈment/ /im.pənˌsa.ðəˈmen/ /im.pənˌsa.ðəˈment/ (adv)
ajattelemattomasti

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ (adj, masc)
imperatiivinen
  Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ (n, masc)
imperatiivinen
  (gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperceptiblement /im.per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /im.peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /im.peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /im.pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /im.pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ (adv)
huomaamatta

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ (n, masc)
hakaneula

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ (n, masc)
imperfekti

imperi (n, masc)
imperiumi, keisarikunta
  Acció d'imperar o manar amb autoritat.
  Dignitat de l'emperador.
  Espai de temps que dura el govern d'un emperador.
keisarikunta, imperiumi
  Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ (adj)
keisarillinen
  pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ (adj)
vesitiivis
  Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ (n, masc)
sadetakki
  Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ (adj)
persoonaton

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ (n, masc)
implantti

implant coclear (n, masc)
sisäkorvaistute

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ (adv)
ehdottomasti

imponentment /im.poˌnemˈmen/ /im.poˌnemˈment/ /im.puˌnemˈmen/ (adv)
mahtavasti

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ (n, fem)
tuonti

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ (adj)
tärkeä
  Que té importància o relleu.

importantment /im.porˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈment/ /im.purˌtamˈmen/ (adv)
tärkeästi

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ (v)
haitata
  Ser convenient, favorable, d'importància.
tuoda (maahan)
  (comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importunament /im.porˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈment/ /im.poɾˌtu.nəˈment/ /im.purˌtu.nəˈmen/ (adv)
hellittämättömästi

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ (n, fem)
tärkeys

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ (v)
määrätä
  Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ (adj)
mahdoton

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ (adv)
mahdottoman

impost (n, masc)
vero

impost sobre el valor afegit (n, masc)
arvonlisävero

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ (adj, masc)
epätarkka

impremta /imˈpɾem.ta/ /imˈpɾem.tə/ (n, fem)
kirjapaino
  Art d'imprimir.
  Oficina o lloc on s'imprimeix.

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ (adj)
välttämätön

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ (adj)
muhkea

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ (v)
tehdä vaikutus

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ (n, fem)
vaikutus
  Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ (n, fem)
tulostin, printteri
  (informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ (v)
painaa, tulostaa
  Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ (v)
improvisoida

imprudentment /im.pɾuˌðemˈmen/ /im.pɾuˌðemˈment/ (adv)
harkitsemattomasti

impuls /imˈpuɫs/ (n, masc)
impulssi

impulsiu /im.puɫˈsiw/ (adj, masc)
impulsiivinen
  Que impel·leix o pot impel·lir.

impulsivament /im.puɫˌsi.vaˈment/ /im.puɫˌsi.vəˈmen/ /im.puɫˌsi.vəˈment/ /im.puɫˌsi.βaˈmen/ /im.puɫˌsi.βəˈmen/ (adv)
impulsiivisesti

impur /imˈpur/ (adj, masc)
epäpuhdas
  Que no és pur.

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ (n, fem)
toimettomuus

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ (adj, masc)
epäaktiivinen

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
epäaktiivisuus

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ (adv)
tahattomasti

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ (n, fem)
virkaan

inaugural /in.aw.ɣuˈɾaɫ/ /in.əw.ɣuˈɾaɫ/ (adj)
ensi-
  aplicat a l'oració, discurs o acte d'inauguració

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ (adv)
väsymättömästi

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ (adj)
kykenemätön

incautament /iŋˌkaw.taˈmen/ /iŋˌkaw.taˈment/ /iŋˌkaw.təˈmen/ /iŋˌkaw.təˈment/ (adv)
varomattomasti

incendi (n, masc)
tulipalo, palo

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ (adj, masc)
lietsova
  Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ (n, masc)
lietsova
  Qui maliciosament causa incendis.

incentiu (n, masc)
bonus

inceptisòl /in.sep.tiˈsɔɫ/ /in.səp.tiˈsɔɫ/ (n, masc)
heikkomaannos

incert /inˈsɛrt/ (adj, masc)
epävarma
  Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
  No conegut amb certesa.

incertament /inˌsɛr.taˈmen/ /inˌsɛr.təˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈment/ /inˌsɛɾ.təˈment/ (adv)
epävarmasti

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ (adv)
herkeämättä

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ (v)
tuhkata

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ (v)
kannustaa

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ (v)
kallistaa
  Tòrcer cap avall alguna cosa.
  (pronominal) Decantar-se cap un costat.
  (pronominal) Tenir propensió natural a alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ (v)
sisällyttää

inclusiu (adj, masc)
kattava

incoherent (adj, neut)
epäjohdonmukainen

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ (v)
häiritä

incomparablement /iŋ.kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ (adv)
verrattomasti

incomprensiblement /iŋ.kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /iŋ.kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ (adv)
käsittämättömästi

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ (adj)
ehdoton

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
ehdoitta

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ (adj)
tajuton
  Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ (n, masc)
tajuton
  Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ (adv)
tajuttomasti

inconsideradament /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /iŋ.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /iŋ.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ (adv)
ajattelemattomasti

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ (adj)
epävakaa

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ (v)
sisällyttää
  Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
  (pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ (adv)
virheellisesti

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ (adj)
uskomaton
  Impossible de creure.
  Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ (adv)
uskomattoman

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ (v)
osoittaa syylliseksi

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ (v)
syyttää

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ (n, masc)
inkunaabeli

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ (adj, masc)
epämukava
  Que incomoda o que no té comoditat.

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ (adj)
sopimaton

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ (adv)
toistaiseksi

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ (adj, masc)
epämääräinen

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ (n, masc)
korvaus

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ (adj)
itsenäinen
  Lliure, sense subjecció ni dependència

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ (adj)
itsenäisyysmielinen
  Relatiu o pertanyent a l'independentisme.

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ (n, neut)
itsenäisyysmielinen
  Individu partidari de l'independentisme

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ (adv)
itsenäisesti

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ (n, fem)
itsenäisyys

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ (v)
indeksoida

indi (n, masc)
intialainen
  Indígena d’Amèrica.
indium
  Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ (v)
näyttää

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ (n, masc)
indikatiivi

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ (adj)
välinpitämätön

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
penseys

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ (n, neut)
köyhä

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ (n, fem)
närkästys

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ (adj, masc)
arvoton
  Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indirectament /in.diˌɾɛk.taˈmen/ /in.diˌɾɛk.taˈment/ /in.diˌɾɛk.təˈmen/ /in.diˌɾɛk.təˈment/ (adv)
epäsuorasti

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ (n, masc)
yksilö
  Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ (adj)
yksilöllinen
  Propi de l'individu o que li pertany.

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ (n, masc)
kaksinpeli
  (esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ (adj, masc)
indoeurooppalainen

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ (adj, masc)
indonesia
  Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ (n, masc)
indonesia
  Natural d'Indonèsia.
  (només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ (v)
aiheuttaa
  Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
  Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ (adj)
teollinen
  Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ (n, neut)
teollinen
  Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ (v)
teollistaa

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ (adj)
alkuperäinen
  Que és nascut a la pròpia terra.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ (n, fem)
teollisuus

inert /iˈnɛrt/ (adj)
inertti

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ (n, masc)
inessiivi

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ (adj)
epävakaa

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ (adj)
väistämätön

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ (adj)
periksiantamaton

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ (adj, masc)
kokematon

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ (adj)
pahamaineinen
  que no té honra, crèdit o estimació.
  molt dolent, menyspreable.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ (n, fem)
jalkaväki

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
hullaantuminen

infatuar /iɱ.fa.tuˈa/ /iɱ.fa.tuˈaɾ/ /iɱ.fə.tuˈa/ (v)
hullaannuttaa

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ (n, fem)
tartunta, infektio

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ (adj, masc)
tarttuva

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ (v)
tartuttaa

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ (adj)
onneton
  Que no és feliç.

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ (v)
päätellä

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ (n, fem)
sairastupa
  Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.
sairaanhoito
  (incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ (n, masc)
helvetti
  En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
  En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ (adj)
helvetillinen

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ (adj)
uskoton
  No fidel.
  Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ (v)
soluttautua

infinit /iɱ.fiˈnit/ (adj, masc)
päättymätön

infix /iɱˈfiks/ (n, masc)
sisäliite

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ (n, fem)
inflaatio

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ (n, fem)
tulehdus

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ (v)
aiheuttaa

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ (adj)
vaikutettavissa

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ (v)
vaikuttaa
  Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ (n, fem)
vaikutus, vaikutusvalta
  Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ (n, fem)
informaatio
  Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ (v)
tiedottaa
  Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ (v)
tietokoneistaa

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ (adj, masc)
asiapitoinen
  que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ (n, masc)
selvitys
  Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ (n, fem)
informatiikka, tietojenkäsittelytiede
  Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ (n, fem)
infrastruktuuri

infrautilitzar /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈd͡za/ /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈzaɾ/ /ˌiɱ.fɾə.u.ti.lidˈza/ (v)
alikäyttää

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ (n, fem)
uute

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ (n, fem)
häpeällisyys
  purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ (n, fem)
lapseus

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ (adj, masc)
sinisilmäinen
  Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ (v)
niellä
  Introduir per la boca a l'estómac.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ (n, masc)
valmistusaine, ainesosa

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ (n, masc)
inguuši

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ (v)
hengittää sisään

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ (adj)
luontainen

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ (n, fem)
estoisuus

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ (v)
estää

inhumar /i.nuˈma/ /i.nuˈmaɾ/ (v)
haudata

inhumà /in.uˈma/ (adj)
epäinhimillinen

inhòspit /inˈɔs.pit/ (adj, masc)
karu

inicial /i.ni.siˈaɫ/ (adj)
alkukirjain

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ (v)
alustaa

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ (v)
alkaa
  Donar inici o principi a alguna cosa.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ (n, fem)
aloitekyky

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ (adj)
ennalta-arvaamaton

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ (n, fem)
ruiskutus

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ (v)
injektoida

innat /inˈnat/ (adj, masc)
luontainen

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ (adj)
viaton, syytön
  Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
syyttömyys

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ (n, fem)
innovointi, innovaatio

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ (adj, masc)
innovatiivinen
  Que innova.

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ (n, masc)
innovaattori
  Qui innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ (v)
innovoida

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ (adj)
mieleenpainuva

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ (v)
rokottaa
  Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ (adj, masc)
harmiton

inquiet /iŋ.kiˈet/ (adj, masc)
levoton
  Que no està quiet.
  Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ (adj)
kiistämätön

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ (n, fem)
kaiverrus

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ (v)
kaivertaa
  (matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ (n, masc)
hyönteinen, itikka
  Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ (adj, masc)
turvaton

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ (adj)
erottamaton
  Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ (v)
laittaa sisään
  Incloure, introduir una cosa en altra.

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ (v)
vihjata
  Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
  Significar alguna cosa només suggerint-la.
  (dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ (v)
inttää

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ (adj)
loukkaava
  atrevit, desvergonyit, descarat.

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ (v)
äänieristää

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ (v)
tarkastaa

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ (n, fem)
katsastus

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ (n, fem)
sisäänhengitys
  Acció i efecte d'inspirar.
inspiraatio
  Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ (v)
elähdyttää
  Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ (n, fem)
asennus
  Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ (v)
asentaa
  Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instantani /ins.tanˈta.ni/ (adj, masc)
hetkellinen

instint /insˈtin/ /insˈtint/ (n, masc)
vaisto

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ (v)
institutionaalistaa

institució /ins.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
laitos

institució educativa (n, fem)
oppilaitos

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ (v)
käynnistää

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ (n, fem)
opastus, käsky

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ (n, masc)
instruktiivi

instructor (n, masc)
kouluttaja

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ (v)
opettaa
  Ensenyar, adoctrinar.
  (dret) Formalitzar un procés o expedient conforme a les regles de dret i pràctiques establertes.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ (n, masc)
väline, instrumentti
  Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
soitin, instrumentti
  Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música (n, masc)
musiikki-instrumentti

instrument de percussió (n, masc)
lyömäsoitin

instrument de vent de fusta (n, masc)
puupuhallin

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ (adj)
instrumentaalinen
  Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ (adj)
puutteellinen

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ (n, fem)
insuliini

insulinoma /in.su.ɫiˈno.ma/ /in.su.ɫiˈno.mə/ (n, masc)
insulinooma

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ (n, masc)
loukkaus

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ (adj)
loukkaava
  Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ (v)
loukata

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ (adj)
kapinallinen
  Que s'insurgeix, es revolta.

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ (n, fem)
arvomerkki

insípid /inˈsi.pit/ (adj, masc)
lattea

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ (adj, masc)
ehjä

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ (v)
integroida
  Donar integritat a una cosa, compondre un tot de les seves parts integrants.
  (matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ (n, fem)
eheys

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ (n, masc)
äly

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ (n, neut)
henkinen

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ (adj)
älykäs

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ (adj)
ymmärrettävä

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
äly
  (no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial (n, fem)
keinoäly, tekoäly

intel·ligència emocional (n, fem)
tunneäly

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ (n, fem)
aie, aikomus

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ (adj, masc)
huikea, huima

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ (n, fem)
ankaruus

intent /inˈten/ /inˈtent/ (n, masc)
yritys
  Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ (v)
yrittää
  Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ (n, fem)
vuorovaikutus

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ (adj, masc)
interaktiivinen

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
interaktiivisuus

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ (n, masc)
vaihtaminen, vaihto

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ (v)
katkaista
  Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ (adj, masc)
monitieteinen

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ (adj)
kiinnostava, mielenkiintoinen
  Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ (v)
kiinnostaa
  Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ (adj, masc)
kiinnostunut
  Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ (n, masc)
kiinnostunut
  Qui es deixa dominar per l'interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ (v)
interferoida

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
estäminen
  (esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
  (basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e (n, fem)
graafinen käyttöliittymä

intergeneracional /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/ /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/ (adj)
sukupolvienvälinen

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ (v)
sisäistää

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ (n, fem)
huudahdussana, interjektio

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ (n, masc)
interlingua

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ (adj)
loppumaton
  Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ (n, masc)
suuntavilkku
  Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ (adj, masc)
sisä-
  ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ (adj)
kansainvälinen

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
kansainvälistää

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ (v)
interpoloida
  Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ (n, fem)
tulkinta

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ (v)
tulkita
  Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
  Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ (v)
kuulustella
  Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ (v)
katkaista

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ (v)
leikata

interseccionalitat /in.teɾ.sek.si.o.na.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.si.u.nə.ɫiˈtat/ /in.təɾ.sək.si.o.nə.ɫiˈtat/ (n, fem)
intersektionaalisuus

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ (n, fem)
leikkauspiste

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ (adj)
intersukupuolinen

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ (n, neut)
kaksineuvoinen

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
intersukupuolisuus

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ (n, fem)
interventio

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ (v)
puuttua
  Assistir amb autoritat a algun negoci.
  Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ (n, masc)
kiinnostus, etu
  Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
korko, etu
  Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ (adj)
suolisto

intestí /in.tesˈti/ (n, masc)
suoli

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ (v)
pelotella

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ (adj, masc)
intransitiivinen
  Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
  (gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ (adj, masc)
intravenoosinen

intricat /in.tɾiˈkat/ (adj, masc)
konstikas

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ (n, fem)
juoni

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ (adj)
kiehtova
  Que intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ (v)
juonitella

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ (n, fem)
esittely
  (literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ (v)
lisätä
  Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

introspecció (n, fem)
introspektio

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ (v)
intuboida

intuïció (n, fem)
aavistus

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ (n, neut)
tulkki
  El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
  (teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
  (música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ (n, fem)
tulva

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ (v)
tulvia

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ (adj)
epätavallinen

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ (v)
mitätöidä

invasió (n, fem)
invaasio
  (voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invectivar /im.bek.tiˈβa/ /im.bək.tiˈβa/ /iɱ.vek.tiˈvaɾ/ /iɱ.vək.tiˈva/ (v)
haukkua

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ (n, fem)
keksintö

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ (v)
keksiä
  Crear una cosa del no res.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ (n, masc)
inventaari

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ (v)
inventoida

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ (n, masc)
keksijä
  Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ (n, fem)
sijoittaminen
  Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ (v)
kääntää
  Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ (n, fem)
tutkimus
  Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ (adj, masc)
selvittäjä

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ (v)
tutkia

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ (v)
nimittää

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ (adj)
näkymätön

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ (n, fem)
kutsu

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ (v)
kutsua

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ (v)
anoa

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ (n, fem)
hitaus

inútil /iˈnu.tiɫ/ (adj)
hyödytön, tarpeeton
  Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

inútil /iˈnu.tiɫ/ (n, neut)
hyödytön
  qui no és útil

inútilment /iˌnu.tiɫˈmen/ /iˌnu.tiɫˈment/ (adv)
kelvottomasti

io-io /ˌjoˈjo/ (n, masc)
jojo

iod /ˈjɔt/ (n, fem)
jod

iode /ˈjɔ.ðə/ (n, masc)
jodi

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ (n, masc)
jogurtti, jugurtti

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ (v)
ionisoida

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tə/ (n, fem)
hitunen

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ (adj, masc)
iranilainen
  Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ (n, masc)
iranilainen
  Persona que habita o és originària de l’Iran.
  (masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ (adj, masc)
Irak
  Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ (n, masc)
Irak
  Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi (n, masc)
iridium

iris /ˈi.ɾis/ (n, masc)
värikalvo
  (anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ (n, fem)
ironia

ironitzar /i.ɾo.niˈd͡za/ /i.ɾo.niˈza/ /i.ɾo.niˈzaɾ/ /i.ɾu.niˈd͡za/ (v)
pilkata

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ (adj)
irrationaalinen
  Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ (n, masc)
irrationaalinen

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ (adj)
epäsäännöllinen

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ (adj)
peruuttamaton

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ (v)
kastella

irònic (adj, masc)
ironinen

islam /izˈɫam/ (n, masc)
islam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
islamofobia

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ (n, masc)
islantilainen
  Habitant d'Islàndia.
islanti
  (masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ (n, fem)
iskemia

isquèmic (adj, masc)
iskeeminen

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ (adj, masc)
Israelin-Palestiinan

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ (adj, masc)
israelilainen
  Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ (n, masc)
israelilainen
  Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ (n, masc)
kannas

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ (adj)
tasakylkinen

isòtop (n, masc)
isotooppi

italià /i.tə.ɫiˈa/ (adj, masc)
italia, italialainen
  Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ (n, masc)
italia, italialainen
  (només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi (n, masc)
ytterbium

itri (n, masc)
yttrium

iuan /juˈan/ (n, masc)
juan

ió /iˈo/ (n, masc)
ioni

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ (adv)
jo
  Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ (n, masc)
esiintymä

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ (n, masc)
jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ (n, masc)
jaguaari

jamaicà /ʒə.məjˈka/ (adj, masc)
jamaikalainen
  Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ (n, masc)
jamaikalainen
  Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ (adj, masc)
japanilainen, japani
  Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ (n, masc)
japanilainen
  Habitant del Japó.
japani, japanilainen
  (només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ (n, fem)
takki, pusakka

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ (n, masc)
puutarhuri
  (professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ (n, masc)
puutarha
  Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ (n, masc)
jazz

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ (n, masc)
tyhjäsuoli

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ (n, fem)
hierarkia

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ (n, fem)
valitusvirsi, jeremiadi

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ (n, masc)
hieroglyfi
  Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ (n, masc)
villapaita

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ (adj)
jesuiitta

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ (v)
loikoa
  (oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ (n, masc)
jiddiš
  Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ (pronoun)
minä
  Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ (n, masc)
leikki, peli
  Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
peli
  (esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.

joc d'estratègia /d͡ʒok /ʒok /ʒuk (n, masc)
strategiapeli

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ (n, masc)
tietokonepeli

joc de paraules (n, masc)
sanaleikki

joc de rol (n, masc)
roolipeli
  Tècnica de dinàmica de grup amb finalitat lúdica, educativa o terapèutica que consisteix en la dramatització de situacions imaginàries però representatives de la realitat.
  (videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ (n, masc)
kiertelevä laulaja
  (històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ (n, fem)
lelu, leikkikalu

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ (n, fem)
jalokivi
  Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ (n, masc)
koruseppä, kultaseppä
  Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ (adj, masc)
jordanialainen
  Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ (n, masc)
jordanialainen
  Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ (n, masc)
päivä

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ (n, fem)
päivä

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ (n, fem)
jii

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ (n, masc)
ies
  (agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ (n, fem)
taksvärkki
  (històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
  Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ (adj)
nuori
  En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ (n, neut)
nuori
  Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ (n, fem)
nuoruus, nuoruusikä

jubilació (n, fem)
eläköityminen

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ (v)
eläköityä

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ (n, masc)
juutalaisuus

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ (n, masc)
Juudas

judici /d͡ʒuˈði.si/ (n, masc)
tuomio
  Acte de jutjar.

judici de valor (n, masc)
arvovalinta

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ (n, masc)
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ (adj, masc)
juutalainen

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ (n, fem)
peli
  Acció d’un jugador en un joc.
  (futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ (n, masc)
pelaaja

jugador d'esquaix (n, masc)
squashinpelaaja

jugador de voleibol (n, masc)
lentopalloilija

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ (v)
leikkiä
  Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ (n, masc)
heinäkuu
  Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ (n, masc)
persilja

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ (n, fem)
viidakko

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ (adj, masc)
yhdessä
  Situat proper a un altre.
  Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ (adv)
yhdessä

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ (n, masc)
kesäkuu
  Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ (v)
valjastaa
  (transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ (n, masc)
vala

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ (v)
vannoa

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ (n, masc)
jury

just /ˈd͡ʒust/ (adj, masc)
oikea, oikeudenmukainen
  Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ (adv)
oikeudenmukainen

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ (n, fem)
peitsiottelu

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ (adv)
aiheellisesti

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ (v)
otella peitsiottelussa

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ (v)
perustella
  Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
  (religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
  (impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ (n, fem)
oikeus

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ (n, neut)
tuomari

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ (v)
tuomita

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ (n, masc)
oikeussali

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ (v)
rinnastaa

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
vierekkäin asettelu

jóc /ˈʒok/ (n, masc)
nukkumapaikka

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ (adj, masc)
kafkamaisuus
  Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ (adj, masc)
kannada
  Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ (n, masc)
kannada
  Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
  (només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kappa (n, fem)
kappa

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ (n, masc)
karate

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ (n, masc)
karma

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ (n, masc)
katakana

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ (adj, neut)
kazakki
  Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ (n, neut)
kazakki
  Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
  (només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kaó (n, masc)
kaoni

khi (n, fem)
khii

kirguís /kirˈɡis/ (adj)
kirgiisi
  Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ (n, neut)
kirgiisi
  Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
  (masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kirsch /ˈkirʃ/ (n, masc)
kirsikkaviina

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ (n, masc)
kiivi

ksi /ˈksi/ (n, fem)
ksii

kurd (adj, masc)
kurdi
  Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd (n, masc)
kurdi
  (només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ (adj, masc)
kuwaitilainen
  Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ (n, masc)
kuwaitilainen
  Persona que habita o és originària de Kuwait.

la venjança és un plat que se serveix fred (idiom)
kosto on parhaimmillaan kylmänä

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ (n, masc)
sokkelo, labyrintti
  Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
  Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.
labyrintti
  Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.

laberíntic /ɫa.beˈɾin.tik/ /ɫə.βəˈɾin.tik/ (adj, masc)
labyrinttikuvioinen
  Que té forma de laberint.
  Que és molt complicat.

labialització /ɫa.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /ɫa.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫə.βi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
labialisaatio

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ (adj)
labiodentaalinen
  (fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ (n, masc)
labyrintiitti
  Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
laboratorio

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ (v)
lakata

lacrosse (n, masc)
haavipallo

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ (n, fem)
maidoneritys

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ (adj, masc)
lakoninen

laic /ˈɫajk/ (adj, masc)
maallikko

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ (n, masc)
lama

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ (n, fem)
lambda

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ (n, masc)
valitus

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ (v)
itkeä

lantani /ɫənˈta.ni/ (n, masc)
lantaani

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ (adj, masc)
lao
  Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ (n, masc)
lao
  Persona que habita o és originària de Laos.
  Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
  (només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ (v)
kivittää

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ (n, masc)
lapislatsuli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ (n, fem)
kurkunpää

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ (n, fem)
kurkunpään tulehdus

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ (n, fem)
toukka

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ (n, fem)
lasagne

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ (adj, masc)
epäsiveellinen

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ (adj)
kylki

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ (n, neut)
kylki
  (handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ (n, fem)
leveyspiiri

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ (n, fem)
laava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ (n, masc)
pesuallas, käymälä
  Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
käymälä
  (per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ (n, fem)
laventeli

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ (adj, masc)
lukija

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ (n, masc)
lukija
  Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ (n, fem)
lukeminen

legal /ɫeˈɣaɫ/ (adj)
laillinen, lainmukainen

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ (adv)
juridisesti

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ (v)
säätää laki

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ (adj, masc)
lakiasäätävä

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ (v)
legitimoida
  Fer legítim allò que no ho era.
  Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ (n, fem)
legioona

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ (adj, masc)
laillinen

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ (n, masc)
motto, tunnuslause
  (literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
  Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lematitzar /ɫe.ma.tiˈd͡za/ /ɫe.ma.tiˈza/ /ɫe.ma.tiˈzaɾ/ /ɫə.mə.tiˈd͡za/ (v)
lemmatisoida

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ (adj, masc)
hidas
  Que es mou molt a poc a poc.

lent de contacte (n, fem)
piilolinssi

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ (adv)
hitaasti

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ (n, fem)
hitaus

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ (n, fem)
spitaali, lepra

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ (adj, masc)
spitaalinen

leptó (n, masc)
leptoni

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ (n, fem)
lesbo

lesbianisme /ɫez.bi.aˈniz.me/ /ɫəz.bi.əˈniz.mə/ (n, masc)
lesbolaisuus

lesbià /ɫez.biˈa/ (adj, masc)
lesbo

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ (n, fem)
vamma

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ (adj)
kuolettava

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ (n, fem)
letargia

letó /ɫəˈto/ (adj, masc)
latvia
  Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ (n, masc)
latvia
  Individu de Letònia.
  (masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ (n, masc)
leu

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ (n, fem)
leukemia, verisyöpä

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ (n, masc)
valkosolu

lev /ˈɫɛf/ (n, masc)
lev

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ (v)
leijua

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ (n, masc)
lekseemi

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
leksikografia

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
leksikografinen

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
leksikologia, sanasto-oppi

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ (n, fem)
juomauhri

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ (adj, masc)
libanonilainen
  Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ (n, masc)
libanonilainen
  Persona que habita o és originària del Líban.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ (adj)
liberaali

liberalitzar /ɫi.be.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈza/ /ɫi.βə.ɾə.ɫiˈd͡za/ (v)
vapauttaa

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ (adj, masc)
liberialainen
  Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ (n, masc)
liberialainen
  Persona que habita o és originària de Libèria.

libi (adj, masc)
libyalainen
  Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi (n, masc)
libyalainen
  Persona que habita o és originària de Líbia.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ (n, fem)
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ (n, fem)
sudenkorento

licor /ɫiˈkor/ (n, masc)
viina

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
johtajuus

lila /ˈɫi.ɫə/ (n, masc)
liila

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ (n, fem)
imuneste

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ (n, masc)
lymfooma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ (n, masc)
imusolu

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ (n, fem)
rajoitus

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ (v)
rajoittaa
  Posar límits, fites o termes en algun terreny.

lingot /ɫiŋˈɡot/ (n, masc)
harkko

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ (adj, masc)
kielellinen

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ (n, fem)
kielitiede
  Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ (n, masc)
ilves

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ (v)
lynkata

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ (n, masc)
linoleumi

liofilitzar /ɫi.o.fi.ɫiˈd͡za/ /ɫi.o.fi.ɫiˈza/ /ɫi.o.fi.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.u.fi.ɫiˈd͡za/ (v)
pakastekuivattaa

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ (n, masc)
rasvapatti

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ (n, masc)
jäkälä

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ (v)
likvidoida
  Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
  Resoldre un deute pendent.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ (n, fem)
nesteyttäminen

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ (n, fem)
lyyra
  Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
liira
  Antiga unitat monetària de Malta.
  Unitat monetària de Turquia.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ (adj)
kirjaimellinen

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ (adv)
kirjaimellisesti

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ (adj)
kirjallinen

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ (n, fem)
kirjallisuus

liti (n, masc)
litium

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ (v)
käräjöidä

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
litostratigrafia

lituà (adj, masc)
liettua, liettualainen
  Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà (n, masc)
liettua
  Individu de Lituània.
liettua, liettualainen
  (masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ (n, fem)
liturgia

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ (n, masc)
livermorium

llac (n, masc)
järvi

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ (v)
haukkua
  Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ (n, neut)
varas

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ (n, masc)
haukku

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ (n, fem)
kulkusirkka
  Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ (n, fem)
laama
  Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ (n, masc)
salama

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ (n, masc)
euroopanhummeri

llana /ˈʎa.na/ (n, fem)
villa
  Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ (n, fem)
vanne
  Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ (n, masc)
lisko

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ (n, fem)
taskulamppu
  Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ (n, fem)
peitsi, keihäs
  Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ (n, masc)
syöttäjä
  (beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançador de relleu (n, masc)
vaihtosyöttäjä

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ (n, masc)
heitto
  (beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ (v)
heittää
  Tirar una cosa amb impuls.
  Difondre, donar a conèixer.
  (beisbol) Impulsar la pilota, el llançador, en direcció al receptor.

llapis (n, masc)
lyijykynä, kynä
  Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ (n, fem)
takka
  Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants (n, fem)
esikoulu
  Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llarg /ˈʎark/ (adj, masc)
pitkä
  Que té una llargada superior a la normal.

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ (v)
ottaa painolastia

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ (n, masc)
latinismi
  Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ (n, fem)
latinalaistaminen

llatí /ʎaˈti/ (adj, masc)
latina
  Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ (n, masc)
latina
  (lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí clàssic (n, masc)
klassinen latina

llatí vulgar (n, masc)
kansanlatina

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ (n, fem)
pelti
  Làmina d’acer amb una capa d’estany.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ (v)
aurata
  (agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ (n, masc)
huuli

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ (n, fem)
siemen
  Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ (adv)
silloin
  aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ (n, masc)
rusetti

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ (n, masc)
luuttu
  Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ (n, fem)
jänis
  Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ (n, masc)
jäniksenpoika

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ (n, masc)
lahjoitus

llegenda (n, fem)
legenda, taru

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ (adj, masc)
legendaarinen

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ (v)
lukea

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ (n, masc)
herne

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ (n, fem)
laki
  Norma d'obligat compliment.
  Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

llei de l'avantatge (n, fem)
hyötynäkökohta

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ (adj)
lojaali

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ (adv)
lojaalisti

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ (n, fem)
lojaalius

lleig /ˈʎet͡ʃ/ (adj, masc)
ruma

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ (n, fem)
liinavaate
  Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ (n, fem)
kieli
  Llenguatge (ús impropi).
  (anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de bacallà (n, fem)
molva
  Peix d’aigües profundes de la família dels gàdids, de cos allargat, de color bru verdós (Molva molva).

llengua de signes (n, fem)
viittomakieli

llengua estrangera (n, fem)
vieras kieli

llengua oficial (n, fem)
virallinen kieli

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ (n, masc)
meriantura
  Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ (n, masc)
kieli
  Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
  Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ (n, fem)
väkänen
  Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ (n, fem)
linssi

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ (n, fem)
polttopuu
  Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ (adj, masc)
puuvartinen
  Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
  Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ (n, masc)
kanvaasi

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ (v)
heittää menemään

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ (n, masc)
lakana

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ (n, masc)
leopardi

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ (v)
nuolla
  Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ (n, fem)
viipale
  Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ (v)
siivuttaa

llest /ˈʎest/ (adj, masc)
valmis
  Preparat, acabat, a punt.

llet (n, fem)
maito

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ (n, fem)
kirjain, aakkonen
  Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ (v)
tavata
  Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ (adj, masc)
kevyt
  De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ (adv)
hieman

lleugeresa /ʎew.d͡ʒeˈɾe.za/ /ʎəw.ʒəˈɾə.zə/ /ʎəw.ʒəˈɾɛ.zə/ (n, fem)
keveys

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ (n, fem)
kutsunnat

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ (n, fem)
lumiaura

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ (n, masc)
hiiva
  Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ (preposition)
muuta kuin
  exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ (n, masc)
korkkiruuvi

lleó /ʎəˈo/ (n, masc)
leijona
  Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó marí de Steller (n, masc)
beringinisohylje

lli /ˈʎi/ (n, masc)
liina, pellava
  Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ (n, fem)
vapaus
  Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ (n, masc)
kirja
  Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ (n, fem)
kirjakauppa
  Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ (n, fem)
vihko
  Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ (n, masc)
kirjakauppias

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ (n, fem)
kandidaatin tutkinto

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ (adj, masc)
estoton

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ (n, fem)
lupakirja

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ (n, fem)
liiga
  Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ (n, fem)
sukkanauha
  Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ (n, fem)
yhdyskaari
  (música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ (v)
sitoa
  Assegurar amb una corda o similar.

llim /ˈʎim/ (n, masc)
hiesu
  Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ (n, fem)
viila
  Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
imetti, limetti
  Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ (n, masc)
etana

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ (v)
viilata
  Treballar amb la llima.

llimbs /ˈʎims/ (n, masc)
limbus

llimona /ʎiˈmo.na/ (n, fem)
sitruuna
  Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ (n, fem)
sitruunamehu

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
esivanhemmat

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ (n, fem)
kamana

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ (n, masc)
kynnys
  Peça travessera de baix de la porta.
  Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
  Límit de percepció d’un estímul.

lliri (n, masc)
lilja

llis /ˈʎis/ (adj, masc)
sileä

lliscada /ʎisˈka.ða/ /ʎisˈka.ðə/ (n, fem)
syöksy
  (beisbol) Acció d'un corredor de deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ (v)
luistattaa
  Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ (adj, masc)
liukas

llista /ˈʎis.ta/ (n, fem)
lista, luettelo
  (informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit (n, masc)
sänky, vuode
  Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ (n, fem)
paarit
  Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ (n, fem)
naula

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ (n, masc)
toimitus

lliure /ˈʎiw.ɾe/ (adj)
vapaa
  Que no depèn d'altri.

lliçó (n, fem)
oppitunti
  Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ (n, fem)
ylistys

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ (v)
ylistää

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ (n, fem)
naarassusi

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ (n, masc)
ahvenkala

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ (n, masc)
sudenpentu

lloc (n, masc)
paikka

lloc web (n, masc)
verkkosivusto

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ (n, masc)
luutnantti

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ (v)
vuokrata
  Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
  Prendre a lloguer.
  Treballar per cert preu.

llom /ˈʎom/ (n, masc)
kuve

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ (adj, masc)
lombardi
  Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ (n, masc)
napa

llop (n, masc)
susi, hukka
  Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llop de riu (n, masc)
kivennuoliainen

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ (n, masc)
laakeripuu, laakeri
  Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ (n, masc)
papukaija
  Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
  (peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ (n, fem)
aitio
  Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ (n, masc)
vihervarpunen

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ (n, fem)
kiiltomato
  Cuca de llum.

llufa /ˈʎu.fa/ /ˈʎu.fə/ (n, fem)
hiljainen pieru
  Ventositat expel·lida sense soroll.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ (n, fem)
taistelu
  Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ (n, masc)
taistelija

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ (v)
tapella

llum (n, fem)
valo
  Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum (n, masc)
valaisin
  Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum verd (n, masc)
vihreä valo
  (hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluminós /ʎu.miˈnos/ (adj, masc)
kirkas
  Molt il·luminat.
  Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ (n, fem)
kuu, Kuu
  Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
  (dialectal) mirall
  Període menstrual, regla.
  (peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ (adv)
kaukana

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ (n, fem)
kaukaa

llunyà /ʎuˈŋa/ (adj, masc)
kaukainen

llur /ˈʎur/ (adj)
heidän

lluç /ˈʎus/ (n, masc)
kummeliturska
  Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ (n, fem)
kyynel

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ (n, fem)
sääli
  Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ (n, fem)
saukko

llúdria marina (n, fem)
merisaukko

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ (adj)
paikallinen

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
kotoistaa

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ (v)
paikallistaa

localment /ɫoˌkaɫˈmen/ /ɫoˌkaɫˈment/ /ɫuˌkaɫˈmen/ (adv)
paikallisesti

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ (n, masc)
logaritmi

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ (n, neut)
puheterapeutti

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ (n, fem)
huolto

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ (adj, masc)
pitkäikäinen

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ (n, fem)
pituus

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ (adj)
kielevä
  Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ (n, fem)
arpajaiset

luci /ˈɫu.si/ (n, masc)
hauki

lucioperca /ɫu.si.oˈpɛr.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kə/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kɛ/ /ɫu.si.uˈpɛr.kə/ (n, fem)
kuha

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ (adj, masc)
tuottava
  Que produeix benefici en diners.

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ (n, masc)
loggerttipurje
  Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumbar /ɫumˈbar/ (adj)
lanne

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ (n, fem)
suurennuslasi

lupus /ˈɫu.pus/ (n, masc)
lupus
  (medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

luteci (n, masc)
lutetium

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ (n, masc)
luxemburg
  Persona originària de Luxemburg.
  (només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ (n, fem)
himo

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ (n, fem)
hautakivi

làser /ˈɫa.zeɾ/ (n, masc)
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ (n, masc)
lateksi

lèxic /ˈɫɛk.sik/ (n, masc)
leksikko

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ (n, neut)
johtaja

límit /ˈɫi.mit/ (n, masc)
raja

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ (n, fem)
viiva
  Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
  Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
  (futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.
  (hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.

línia de banda (n, fem)
sivuraja

línia de falta (n, fem)
hyppyraja
  (bowling) Línia d'una pista de bowling traçada transversalment que indica el límit de la zona d'aproximació o la zona de llançament més pròxim a la zona de plantada.

línia de gol (n, fem)
maalilinja
  (esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
  (hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
  (futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

líquid (adj, masc)
nestemäinen, neste
  Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid (n, masc)
neste, nestemäinen

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ (n, fem)
logiikka

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ (adv)
loogisesti

lúcid /ˈɫu.sit/ (adj, masc)
kirkas

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ (adj, masc)
kalmankatkuinen

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ (adj, masc)
makedonia
  Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ (n, masc)
makedonia
  Persona que habita o és originària de Macedònia.

madeira /maˈðej.ɾa/ /məˈðɛj.ɾə/ (n, masc)
madeira

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ (n, fem)
äitipuoli

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ (n, fem)
mansikka

maduixa de bosc (n, fem)
ahomansikka, metsämansikka

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ (adj, masc)
kypsä
  Crescut, adult.
  En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduració (n, fem)
kypsyminen

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ (v)
kypsyä

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ (n, fem)
eräpäivä

mag /ˈmak/ (n, masc)
taikuri, velho
  Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ (n, masc)
varasto

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ (n, fem)
madeleine

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ (n, fem)
aniliininpunainen

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ (n, masc)
magnesium

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ (n, masc)
magnetismi

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ (n, fem)
koko

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ (adj, masc)
magneettinen

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ (adj, masc)
hieno

magníficament /maŋˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈment/ /məŋˌni.fi.kəˈmen/ /məŋˌni.fi.kəˈment/ (adv)
hienosti

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ (n, fem)
magnolia

magrana /maˈɣɾa.na/ (n, fem)
granaattiomena

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ (adj, masc)
laiha

mai (adv)
ei koskaan, koskaan

maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ (n, neut)
maya

maig (n, masc)
toukokuu
  Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ (n, fem)
majoneesi

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ (n, fem)
majesteettisuus

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ (n, masc)
duuri
  Cap de l’exèrcit.

major d'edat (n, neut)
täysi-ikäinen
  Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ (n, masc)
hovimestari

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ (n, fem)
enemmistö

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ (n, neut)
tukkukauppias

mal (adj, masc)
huono
  De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal (n, masc)
paha
  Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap (n, masc)
päänsärky

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ (adj, masc)
sairas

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ (n, fem)
tauti, sairaus
  (medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ (adj, masc)
heikko

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ (adv)
huonosti

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ (n, fem)
malakiitti

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ (n, fem)
pahuus

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ (n, masc)
päänsärky

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ (adj, masc)
kömpelö

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ (n, fem)
kirous

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ (v)
kirota
  Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ (v)
käsittää väärin

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ (n, masc)
erimielisyys

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ (n, fem)
matkalaukku

maleït /ma.ɫeˈit/ (adj, masc)
kirottu

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ (n, fem)
epämuodostuma

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ (adj, masc)
madagaskarilainen
  Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ (n, masc)
madagaskarilainen
  Persona que habita o és originària de Madagascar.
  (masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ (v)
hukata

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ (preposition)
huolimatta

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ (adj, masc)
ilkeä

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ (adj, masc)
pahanlaatuinen
  Propens a fer el mal, dolent.
  (dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ (adj, masc)
malilainen
  Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ (n, masc)
malilainen
  Persona que habita o és originària de Mali.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ (n, fem)
reikä
  Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
  (voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ (n, fem)
tiainen

malmenar /ˌmaɫ.meˈna/ /ˌmaɫ.meˈnaɾ/ /ˌmaɫ.məˈna/ (v)
hoitaa huonosti

malparit /maɫ.paˈɾit/ /məɫ.pəˈɾit/ (n, masc)
renttu

malparlar /ˌmaɫ.parˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫaɾ/ /ˌmaɫ.pərˈɫa/ (v)
panetella

malson /ˌmaɫˈsɔn/ (n, masc)
painajainen

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ (n, masc)
mallas

maltosa (n, fem)
mallassokeri

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ (v)
kohdella kaltoin

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ (n, masc)
malta
  (masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ (n, masc)
lonkka

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ (n, fem)
malva
  Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ (n, masc)
malvanväri
  Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ (adj)
taottava

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ (n, masc)
kehräsluu

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ (n, fem)
horkka

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ (adj, masc)
pahansuopa

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ (n, fem)
ilkeys

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ (n, fem)
äiti
  (col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ (v)
suihinotto

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ (adj, masc)
maito-

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ (n, masc)
mammutti

mamífer /maˈmi.feɾ/ (n, masc)
nisäkäs

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ (n, masc)
määräys
  Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ (n, fem)
puute

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ (n)
mandala
  Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ (n, fem)
mandariini

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ (n, masc)
mandariinikiina
  (només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ (n, masc)
mandaatti

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ (n, fem)
mandoliini

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ (n, fem)
lihapulla

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ (n, fem)
laiskuus
  Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ (n, fem)
leukaluu

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ (v)
käsitellä
  Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ (n, fem)
tapa

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ (n, masc)
manga

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ (n, masc)
mangaani

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ (n, masc)
mango

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ (n, fem)
mania

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ (n, masc)
mielisairaala

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ (n, fem)
mielenosoitus

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ (v)
ilmaista
  Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ (n, fem)
käsirauta
  Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ (n, fem)
manipulaatio

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ (v)
käsitellä
  Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ (n, masc)
mallinukke
  Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ (n, masc)
lainasana
  (lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ (v)
lainata
  Obtenir en préstec.

mans /ˈmans/ (adj, masc)
kesy
  Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ (n, fem)
peitto
  Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ (n, fem)
voi

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ (n, masc)
mantia

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ (n, masc)
kunnossapito

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ (v)
jatkaa
  Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
  Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
esittää
  Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ (adj)
käsikirja, manuaali
  Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ (n, masc)
käsikirja
  Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ (n, fem)
käsipaino
  (esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manumetre /ma.nuˈme.tɾe/ /mə.nuˈmə.tɾə/ /mə.nuˈmɛ.tɾə/ (v)
vapauttaa

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ (n, masc)
käsikirjoitus

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ (n, fem)
palkeet

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ (adj, masc)
mantšurialainen
  Relatiu o pertanyent a Manxúria.

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ (n, masc)
mantšurialainen
  Persona que habita o és originària de Manxúria.

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ (n, masc)
lukkoseppä

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ (adj, masc)
maanikko

maori /maˈɔ.ɾi/ (adj)
maori
  Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ (n, neut)
maori
  Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
  (només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ (n, masc)
kartta

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ (adj)
häikäilemätön

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ (v)
meikata

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ (n, masc)
meikki, pakkeli
  Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ (n, masc)
laitteisto

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ (n, fem)
koneisto

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ (n)
meri

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ (n, fem)
marakassi

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ (n, fem)
smaragdi

maratonejar /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒa/ /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɾa.to.neˈʒa/ /mə.ɾə.to.nəˈd͡ʒa/ /mə.ɾə.tu.nəˈʒa/ (v)
ahmia
  Mirar molts episodis seguits d’una sèrie de televisió o seqüeles de pel·lícules.

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ (n, fem)
maraton

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ (n, masc)
marmori

marc /ˈmark/ (n, masc)
Saksan markka
  Antiga unitat monetària d’Alemanya.
kehys
  Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ (n, fem)
merkki
  Senyal que un objecte deixa en un altre.
brändi
  Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
markiisikunta
  (antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ (v)
markkeerata
  Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
maalata
  (esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ (adj, masc)
marsilainen
  Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ (n, masc)
marsilainen
  Habitant del planeta Mart.
  Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ (n, fem)
äiti, emä
  Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ (n, fem)
vuorovesi

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ (n, masc)
huimaus

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ (n, fem)
helmiäinen

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ (n, fem)
kaunokainen

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ (n, masc)
marginaali

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ (adj)
marginaalinen

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ (n, fem)
sitruunaverbena

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ (n, fem)
leppäkerttu
  Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ (n, masc)
hintti, nynny
  (despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ (n, fem)
merimaalaus
  Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
laivasto
  Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ (v)
marinoida

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ (n, fem)
miehistö
  Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ (n, masc)
merenelävä

marit /maˈɾit/ (n, masc)
mies, aviomies

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ (adj)
avio-

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ (n, fem)
markiisitar

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ (n, masc)
markiisi

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ (n, masc)
sillihai

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ (adj, masc)
marokkolainen
  Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ (n, masc)
marokkolainen
  (gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ (n, masc)
pässi
  Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ (adj)
ruskea
  D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ (n, masc)
ruskea
  Color castany.

marsopa de Burmeister (n, fem)
mustapyöriäinen

marsopa de Califòrnia (n, fem)
Kalifornianpyöriäinen

marsopa de Dall (n, fem)
kirjopyöriäinen

martell /maɾˈteʎ/ (n, masc)
vasara, vasaraluu
  Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ (v)
takoa

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ (n, fem)
martingaali
  En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ (n, masc)
marttyyrius

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ (n, masc)
askelma
  Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ (v)
marssia
  Desfilar.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ (adj)
marxilainen

març /ˈmals/ /ˈmars/ (n, masc)
maaliskuu
  Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ (adj, masc)
merellinen
  Relatiu al mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ (n, masc)
koiras
  Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ (n, masc)
sovinismi

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ (v)
maskuliinisoida

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ (adj, masc)
miespuolinen, maskuliininen
  Que pertany al mascle.
miehekäs
  Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ (n, fem)
vankityrmä

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ (n, masc)
masokismi

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ (n, masc)
vuokraviljelijä

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ (adv)
liikaa
  En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ (n, fem)
taikina
  Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ (v)
joukkomurhata

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ (n, fem)
joukkomurha

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ (n, fem)
kitti
  Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ (v)
kitata

massís /maˈsis/ (n, masc)
massiivi

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ (v)
pureskella
  Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ (n, fem)
itsetyydytys

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ (v)
masturboida

mastí /masˈti/ /məsˈti/ (n, masc)
mastiffi

matalàs /ma.taˈɫas/ (n, masc)
patja
  Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ (v)
tappaa
  Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ (adj, masc)
sama
  Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ (n, fem)
matematiikka
  (normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ (adj)
aineellinen
  Relatiu a la matèria.
  Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ (n, masc)
aineellinen
  Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
  Estris necessaris per dur a terme una tasca.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
aineellistaa

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ (adj)
äidillinen
  Relatiu a la mare.

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ (n, fem)
aamukellot

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ (n, fem)
matriarkka

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ (n, masc)
äidinmurha

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ (n, masc)
avioliitto
  Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ (n, fem)
matriisi

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ (n, masc)
viidakkoveitsi

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ (n, fem)
aine
  Component de l'Univers que té una massa i un volum.
aihe
  Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ (n, masc)
aamu, aamupäivä

matís /maˈtis/ /məˈtis/ (n, masc)
sõvy
  Variació d'una tonalitat.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ (adj, masc)
mauritanialainen
  Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ (n, masc)
mauritanialainen
  Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ (v)
maksimoida

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ (n, fem)
nuija
  Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ (n, masc)
vapaamuurari

maó /maˈo/ (n, masc)
tiili

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ (n, masc)
kiemurtelu

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ (n, masc)
mekanismi

mecanisme de defensa (n, masc)
puolustusmekanismi

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ (v)
koneellistaa

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ (v)
kirjoittaa koneella

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ (adj, masc)
mekaaninen

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ (n, fem)
mekaniikka

mecànicament /meˌka.ni.kaˈmen/ /meˌka.ni.kaˈment/ /məˌka.ni.kəˈmen/ /məˌka.ni.kəˈment/ (adv)
koneellisesti

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ (n, fem)
mitali

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ (n, masc)
meedialainen
  Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ (n, masc)
lääke

medicina /me.ðiˈsi.na/ (n, fem)
lääketiede
  Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ (adj)
parantava

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ (adj)
keskiaikainen
  Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ (adj)
hääppöinen

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ (n, fem)
meditaatio
  Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
  Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ (v)
mietiskellä

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ (adj, masc)
Välimeren

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ (n, fem)
luuydin

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ (n, fem)
meduusa

mefistofèlic /me.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.tuˈfɛ.ɫik/ (adj, masc)
paholaismainen

megafonia /me.ɣa.foˈni.a/ /mə.ɣə.fuˈni.ə/ (n, fem)
PA-laitteisto

megalític /me.ɣaˈɫi.tik/ /mə.ɣəˈɫi.tik/ (adj, masc)
megaliittinen

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ (n, fem)
puolikas

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ (n, masc)
meitnerium

mel (n, fem)
hunaja

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ (adj, masc)
melanesialainen
  Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ (n, masc)
melanesialainen
  Persona que habita o és originària de Melanèsia.
  (només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ (n, masc)
melanooma

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ (n, fem)
durra

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ (n, fem)
hillo

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ (n, fem)
melodia, sävel

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ (n, fem)
perna

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ (adj, masc)
hunajainen

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ (n, fem)
melodika

meló /məˈɫo/ (n, masc)
meloni

mem /ˈmɛm/ (n, fem)
mem
  Primera lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

mem /ˈmɛm/ (n, masc)
meemi
  Entitat mínima de pensament.

membrana /memˈbɾa.na/ /məmˈbɾa.nə/ (n, fem)
verkko

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ (n, masc)
jäsen, raaja
  Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ (n, neut)
jäsen, raaja
  Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ (v)
painaa muistiin

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
muisti, muisto

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ (n, fem)
malmi
  Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ (v)
mainita

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ (n, masc)
mendelevium

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ (n, fem)
aivokalvo

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ (n, fem)
aivokalvontulehdus

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ (n, masc)
kaareva pinta
  (anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ (n, masc)
ruokasali
  Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ (n, masc)
ruoka
  Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ (v)
syödä, aterioida
  Ingerir aliments.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ (adj, masc)
menorcalainen
  Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ (n, masc)
menorcalainen
  Natural de Menorca.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ (n, fem)
kuukautiskierto, kuukautiset

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ (v)
kuukautiset

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ (adv)
kuukausittain

ment /ˈmen/ /ˈment/ (n, fem)
mieli, järki

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ (n, fem)
minttu
  Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
  (especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ (adj)
henkinen
  Relatiu a la ment.

mentida /menˈti.ða/ (n, fem)
vale, valhe
  Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ (v)
valehdella
  Dir mentides o falsedats.

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ (n, masc)
mentor

mentó /menˈto/ (n, masc)
leuka

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ (adv)
lukuun ottamatta

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ (n, masc)
miinus

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ (adj)
alhainen

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ (v)
halveksia

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ (n, masc)
halveksinta

menú /meˈnu/ /məˈnu/ (n, masc)
valikko

mer /ˈmer/ (adj, masc)
pelkkä

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ (n, fem)
ihme

meravellosament /me.ɾa.veˌʎo.zaˈment/ /me.ɾa.βeˌʎo.zaˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈment/ /mə.ɾə.βəˌʎo.zəˈmen/ (adv)
loistavasti

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ (adj)
ihana

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ (n, masc)
kauppias

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ (n, fem)
hyödyke, tavara

mercat /meɾˈkat/ (n, masc)
tori, markkinat
  Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
  Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ (n, masc)
musta pörssi

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ (n, fem)
ompelutarvikeliike

merceritzar /mer.se.ɾiˈd͡za/ /meɾ.se.ɾiˈza/ /meɾ.se.ɾiˈzaɾ/ /mər.sə.ɾiˈd͡za/ (v)
merseroida

mercuri /mərˈku.ɾi/ (n, masc)
elohopea

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ (adj)
elohopeapitoinen
  Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.
  Relatiu o pertanyent a l'element químic mercuri.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ (n, fem)
paska
  Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ (n, fem)
marenki

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ (adj, masc)
meridiaani, pituuspiiri

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ (n, fem)
mustarastas
  (ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ (n, masc)
sakara
  En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
  Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ (n, masc)
valkoturska

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ (v)
ansaita

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ (n, masc)
meronyymi

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ (n, masc)
kuukausi, kuu

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ (n, fem)
sekoitus

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ (v)
sekoittaa
  Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ (n, fem)
moskeija

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ (n, masc)
messias

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ (adj, masc)
messiaaninen

mestre /ˈmes.tɾe/ (n, masc)
opettaja
  Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ (n, fem)
rouva
  Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa (n, fem)
emäntä

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ (n, masc)
arviointi

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ (v)
mitata

mesó (n, masc)
mesoni

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ (n, fem)
meta-analyysi

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ (adj, masc)
metabolinen

metacognició (n, fem)
metakognitio

metall /meˈtaʎ/ (n, masc)
metalli

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ (n, masc)
metakieli

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ (n, fem)
metallurgia

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ (n, fem)
muodonmuutos
  Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ (adj, masc)
metamorfinen

metastatitzar /me.tas.ta.tiˈd͡za/ /me.tas.ta.tiˈza/ /me.tas.ta.tiˈzaɾ/ /mə.təs.tə.tiˈd͡za/ (v)
metastasoida

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ (n, masc)
meteori

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ (n, masc)
meteoriitti

metge /ˈme.d͡ʒe/ (n, neut)
lääkäri
  Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ (adj)
metodisti

metodologia (n, fem)
menetelmäoppi

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ (n, fem)
metonymia

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ (n, masc)
metri

metre cúbic (n, masc)
kuutiometri

metre quadrat (n, masc)
neliömetri

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ (n, masc)
metro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ (adj, masc)
suurkaupunkilainen
  Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
  Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ (n, masc)
suurkaupunkilainen
  metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ (n, masc)
metronomi

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ (n, fem)
metropoli

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ (n, fem)
sytytyslanka
  Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ (n, fem)
myrkky

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ (n, fem)
metafora

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ (adj, masc)
metallinen
  Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
  Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ (n, fem)
takaheitto

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ (adj, masc)
järjestelmällinen

mexicà (n, masc)
meksikolainen
  Persona que habita o és originària de Mèxic.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ (n, fem)
mezuza

mi /ˈmi/ (n, fem)
myy
  Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ (n, fem)
kiille
  Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ (n, fem)
miselli

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ (n, masc)
apina
  Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ (n, fem)
mykorritsa

microfilmar /mi.kɾo.fiɫˈma/ /mi.kɾo.fiɫˈmaɾ/ /mi.kɾu.fiɫˈma/ (v)
mikrofilmata

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ (n, masc)
mikrofoni

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ (n, fem)
koko
  Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ (n, masc)
tärkkelys

mig /ˈmit͡ʃ/ (adj)
puoli
  Que és la meitat d'un tot.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ (n, masc)
keskipäivä
  Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ (n, fem)
migreeni

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ (v)
muuttaa

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
muutto

mil (number)
tuhat
  (cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
  (valor ordinal) Milè, milena.
  Un nombre elevat indeterminat.

milanta /miˈɫan.ta/ /miˈɫan.tə/ (adj)
satakymmenen

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ (adj, masc)
milanolainen
  Relatiu o pertanyent a Milà.

miliard /mi.ɫiˈart/ (number, masc)
miljardi

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ (adj, masc)
miljonääri

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ (adj)
sotilaallinen
  Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ (n, neut)
sotilas
  Persona que forma part d'un exèrcit.

militaritzar /mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ (v)
harjoittaa sotaan

milió (number, masc)
miljoona

mill /ˈmiʎ/ (n, masc)
hirssi

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ (n, fem)
maili

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ (adj)
parempi
  En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ (v)
parantaa
  (pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ (n, masc)
vuosituhat

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ (n, neut)
millenniaali

mil·li- (prefix)
milli-

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ (n, masc)
millisekunti

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ (n, masc)
millimetri

milà /miˈɫa/ (n, masc)
haukka
  Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ (n, masc)
jäljittely

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ (n, fem)
kaivos

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ (v)
kaivaa
  Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ (n, masc)
minareetti

miner /miˈne/ /miˈneɾ/ (adj, masc)
kaivaja

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ (adj)
kivennäinen, mineraali
  Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ (n, masc)
mineraali, kivennäinen
  Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ (n, fem)
kaivostoiminta

mini /ˈmi.ni/ (n, masc)
mönjä

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
sovelma

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ (n, fem)
miniatyyri

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ (n, fem)
minihame

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ (v)
minimoida
  Reduir la importància d'una cosa.
  (informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
ministeriö

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ (n, fem)
vähemmistö

minuciós /mi.nu.siˈos/ (adj, masc)
huolellinen
  Que para l'atenció en els petits detalls.

minut (n, masc)
minuutti

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ (n, fem)
minuuttiosoitin

minúscul /miˈnus.kuɫ/ (adj, masc)
pikkuinen

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ (n, masc)
sydänlihas

miol /miˈɔɫ/ (n, masc)
nau'unta

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ (v)
naukua

miracle /miˈɾa.kɫe/ (n, masc)
ihme

miraculosament /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈmen/ /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈment/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈmen/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈment/ (adv)
ihmeellisesti

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ (n, fem)
katsominen

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ (n, masc)
peili, kuvastin
  Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ (v)
katsoa
  Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
kangastus
  Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ (n, fem)
myrha

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ (n, masc)
ihmisvihaaja

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ (adj, masc)
monipuolinen

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ (n, fem)
misogynia

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ (n, fem)
messu

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ (n, masc)
viesti

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ (n, masc)
lähetti

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ (n, masc)
lähetyssaarnaaja

missió (n, fem)
tehtävä

misteri (n, masc)
salaisuus
  Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ (adj, masc)
mystinen

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ (n, masc)
tulitikku
  Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ (n, fem)
miesviha

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ (n, fem)
kurjuus
  Situació de pobresa.

mite (n, masc)
myytti
  Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ (v)
helpottaa

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ (n, fem)
sukka

mitja lluna (n, masc)
puolikuu
  Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ (n, fem)
keino
  Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ (n, fem)
keskiyö, puoliyö

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ (preposition)
avulla

mitjà (n, masc)
väline
  Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ (n, masc)
sukka

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
mytologia

mitosi /miˈtɔ.zi/ (n, fem)
mitoosi

moai /moˈaj/ (n, masc)
moai

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ (adj, masc)
liikkuva
  Relatiu als béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
liikkuvuus

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ (n, masc)
räkä
  Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ (n, masc)
nenäliina
  Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.
huivi
  Peça de roba, quadrada o triangular, pensada com a complement del vestuari per abrigar o per adornar. Normalment va lligada al voltant del coll.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ (n, fem)
aloite

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ (n, fem)
muoti
  Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ (n, masc)
malli

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ (v)
muodostaa
  Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ (v)
mallintaa

moderadament /mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ (adv)
kohtalaisen

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ (v)
juontaa

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ (adj, masc)
moderni
  Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ (n, masc)
modernismi
  Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
  (sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ (v)
modernisoida

modestament /moˌðes.taˈmen/ /moˌðes.taˈment/ /moˌðes.təˈment/ /muˌðes.təˈmen/ (adv)
vaatimattomasti

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
muutos

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ (v)
muokata

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ (v)
moduloida
  Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ (n, fem)
vaatimattomuus

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ (n, fem)
haisunäätä

moixera de pastor (n, fem)
pihlaja

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ (n, masc)
hopeakuore
  (peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ (n, masc)
mooli
  Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ (n, fem)
myllynkivi
  Pedra rodona i plana del molí.
  Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ (adj)
molaarinen
  Relatiu a un mol de matèria.
  (medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ (v)
jauhaa

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ (v)
häiritä

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ (n, masc)
molybdeeni

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ (n, masc)
mylläri

moll (adj, masc)
märkä
  Ple d'aigua.

moll (n, masc)
luuydin
  Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
laituri
  Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ (n, fem)
murunen
  Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ (n, fem)
sammal
  Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ (adj)
paljon
  En gran quantitat o nombre.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ (n, masc)
nilviäinen

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ (n, fem)
molekyyli
  Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ (n, masc)
mylly

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ (n, masc)
hetki

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ (v)
muumioida

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ (n, fem)
monarkia
  Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ (n, fem)
kolikko, lantti

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ (n, masc)
kukkaro
  Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ (adj, masc)
monacolainen
  Relatiu o pertanyent a Mònaco o la seva llengua.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ (n, masc)
monacolainen
  Habitant de Mònaco.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ (n, masc)
luostari

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ (adj, masc)
monetaarinen

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ (n, fem)
papu

mongeta tendra (n, fem)
vihreä papu

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ (n, masc)
mongoli
  (masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ (n, masc)
bataatti

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ (n, masc)
monitori
  Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ (n, fem)
nunna

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ (n, masc)
munkki

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ (n, masc)
rullalauta

monopoli natural (n, masc)
luonnollinen monopoli

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ (v)
dominoida

monostable /mo.nosˈta.bɫe/ /mo.nosˈta.βɫe/ /mo.nosˈtab.bɫe/ /mo.nosˈtab.bɫə/ /mu.nusˈta.βɫə/ /mu.nusˈtab.bɫə/ (adj)
monostabiili

monosèmia /mo.noˈsɛ.mi.a/ /mo.noˈsɛ.mi.ə/ /mu.nuˈsɛ.mi.ə/ (n, fem)
monosemia

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ (n, masc)
hirviö

monsó /monˈso/ /munˈso/ (n, masc)
monsuuni

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ (adj, masc)
montenegrolainen
  Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ (n, masc)
montenegrolainen
  Persona que habita o és originària de Montenegro.
  Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ (n, masc)
monumentti

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ (adj)
mahtava

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ (n, masc)
kanto

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ (adj)
moraali

moralitat (n, fem)
moraali

moralment /moˌɾaɫˈmen/ /moˌɾaɫˈment/ /muˌɾaɫˈmen/ (adv)
moraalisesti

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ (adj, masc)
herrnhutilainen
  Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ (n, masc)
määriläinen
  Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ (n, fem)
suukapula
  Element emprat per impedir de parlar a algú.

mordentar /mor.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈtaɾ/ /moɾ.ðənˈta/ /mur.dənˈta/ /mur.ðənˈta/ (v)
purettaa

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ (n, fem)
mureena
  (peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ (adj, masc)
maurilainen

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ (n, masc)
morfeemi

morfema zero (n, masc)
nollamorfeemi

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ (n, fem)
morfiini

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ (n, fem)
morfologia

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ (v)
kuolla
  Deixar d'existir, cessar.

morrejar /mo.reˈd͡ʒa/ /mo.reˈd͡ʒaɾ/ /mo.reˈʒa/ /mo.rəˈd͡ʒa/ /mu.rəˈʒa/ (v)
imuttaa
  (col·loquial, també pronominal) Besar a algú a la boca persistentment.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ (n, fem)
mursu

mort (adj, masc)
kuollut, kuolema
  Que no viu.
kuollut
  (esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort (n, fem)
kuolema
  Fi de la vida.

mort sobtada (n, fem)
äkkikuolema
  (golf) Sistema de desempat de determinades competicions consistent en l'eliminació successiva del perdedor de cada forat a mesura que es van jugant els diversos forats.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ (n, fem)
mortadella

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ (adj)
kuolevainen
  Que pot morir.
  Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
kuolevaisuus

mosca /ˈmos.kə/ (n, fem)
kärpänen
  Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ (n, masc)
muskatelli

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ (n, masc)
moskovium

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ (adj, neut)
moskovalainen
  Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ (n, neut)
moskovalainen
  Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ (n, masc)
musketti

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ (n, masc)
hyttynen, sääski
  Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ (n, fem)
puraisu
  Acció i efecte de mossegar.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ (v)
purra, haukata
  Clavar les dents en alguna cosa.

most /ˈmost/ (n, masc)
puristemehu

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ (n, fem)
sinappi

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ (n, masc)
viikset

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ (n, fem)
lumikko

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ (n, fem)
näyte
  (estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostra aleatòria (n, fem)
satunnaisotos

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ (n, masc)
näytteenotto

mot (n, masc)
sana

motiu /muˈtiw/ (n, masc)
motiivi
  Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ (n, fem)
motivaatio

motivació intrínseca (n, fem)
luontainen motivaatio

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ (v)
motivoida

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ (n, masc)
muotti

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ (n, fem)
moottoripyörä

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ (adj, masc)
moottori
  Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ (n, masc)
moottori
  Màquina que genera un moviment.

motoritzar /mo.to.ɾiˈd͡za/ /mo.to.ɾiˈza/ /mo.to.ɾiˈzaɾ/ /mu.tu.ɾiˈd͡za/ (v)
moottoroida

mots encreuats (n, masc)
sanaristikko

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ (n, fem)
reppu

motí /moˈti/ /muˈti/ (n, masc)
kapina

moure /ˈmɔw.ɾe/ (v)
liikua
  Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ (n, masc)
liike
  Acció de moure.

moviment juvenil (n, masc)
nuorisoliike

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ (adj, masc)
mosambikilainen
  Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ (n, masc)
mosambikilainen
  Persona que habita o és originària de Moçambic.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ (v)
muuttaa
  Canviar de domicili.

mugró (n, masc)
nänni, nisä

muguet (n, masc)
kielo

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ (v)
kastella
  Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ (n, fem)
vaimo

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ (n, fem)
sakko

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ (v)
sakottaa

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ (n, masc)
monikulttuurisuus

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ (adj)
monikielinen

multilingüisme /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.me/ /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.mə/ (n, masc)
monikielisyys

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ (adj)
multimedia

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ (n, fem)
monikansallinen

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
kertolasku

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ (v)
kertoa

mundial /mun.diˈaɫ/ (adj)
maailmanlaajuinen
  Relatiu a tot el món.

mundial /mun.diˈaɫ/ (n, masc)
maailmallinen
  Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ (adv)
maailmanlaajuisesti

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ (adj)
kunnallinen
  Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi (n, masc)
kunta

munició /mu.ni.siˈo/ (n, fem)
ampumatarvikkeet

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ (n, masc)
läjä
  (per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ (n, fem)
vuori

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ (adj, masc)
järkälemäinen

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ (v)
ratsastaa
  Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
  Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ (v)
lypsää

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ (n, masc)
muuri
  Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ (n, fem)
muuri
  Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ (n, fem)
myrtti

murí (adj, masc)
hiiri

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ (n, fem)
muusa

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ (n, masc)
simpukka

muscular /mus.kuˈɫar/ (adj)
lihas

musell (n, masc)
kuono

museu /muˈzew/ (n, masc)
museo
  Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical (n, masc)
musikaali
  Espectacle teatral amb música i cançons.

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ (n, fem)
musiikkiterapia

mussol (n, masc)
minervanpöllö
  Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ (adj, masc)
muslimi
  Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ (n, masc)
muslimi
  Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ (adj, masc)
mykkä

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ (n, masc)
mutismi

muó (n, masc)
myoni

mà (n, fem)
käsi
  (anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ (n, fem)
taikuus, magia

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ (adj, masc)
maaginen

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ (n, masc)
kädensija
  Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ (n, fem)
letku
  Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga (n, fem)
hiha

màquina /ˈma.ki.na/ (n, fem)
kone

màquina de cosir (n, fem)
ompelukone

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ (n, masc)
markkinointi

màrtir /ˈmar.tir/ (n, neut)
marttyyri

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ (n, fem)
naamari, naamiointi
  Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ (n, masc)
masto

màxim /ˈmak.sim/ (adj, masc)
mahdollisimman suuri

mèdic (adj, masc)
lääkehoito-
  Que té relació amb la medicina.

mèdic (n, masc)
meedia
  Llengua de l’antiga Mèdia.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ (n, masc)
ansio

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ (n, masc)
metodi, menetelmä

mèu /ˈmɛw/ (Interjection)
miau

més (adv)
-mpi
  Diferència comparativa per excés.

més (n, masc)
plus
  (aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

més content que un gínjol (adj)
iloinen kuin peipponen

mínim /ˈmi.nim/ (adj, masc)
alaraja

místic /ˈmis.tik/ (adj, masc)
mystinen

mític /ˈmi.tik/ (adj, masc)
myyttinen

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ (n, masc)
kännykkä
  Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ (n, masc)
modeemi

mòdul (n, masc)
moduuli

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ (n, fem)
muumio

món (n, masc)
maailma
  Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ (n, fem)
mulperinmarja
  Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ (adj)
monikerta
  Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ (adj, masc)
monikerta
  Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ (n, masc)
monikerta
  Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul (n, masc)
lihaskudos, lihas

músic /ˈmu.zik/ (n, masc)
muusikko

música /ˈmu.zi.ka/ (n, fem)
musiikki
  Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ (n, masc)
mustikka

nabla /ˈna.bɫa/ /ˈna.βɫa/ /ˈna.βɫə/ /ˈnab.bɫa/ /ˈnab.bɫə/ (n, masc)
nabla
  (música) Instrument musical hebreu de deu cordes amb un marc rectangular.
  (matemàtiques) Símbol ∇ usat per representar l’operador diferencial vectorial.

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ (adj)
kansallinen

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ (n, masc)
kansallismielisyys, nationalismi

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ (adj)
kansallismielinen
  Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ (n, neut)
kansallismielinen
  Partidari del nacionalisme.

nacionalment /na.si.oˌnaɫˈmen/ /na.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
kansallisesti

nació /na.siˈo/ (n, fem)
kansa
  Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacra /ˈna.kɾa/ /ˈna.kɾə/ (n, fem)
naqqara

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ (n, masc)
helmiäinen

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ (n, fem)
joululaulu

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ (n, masc)
vauva

nahua /naˈu.a/ /nəˈu.ə/ (n, neut)
nahua
  Individu amerindi de l'altiplà central de Mèxic i part de l'Amèrica Central.

naixement (n, masc)
synnyttäminen, syntymä

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ (adj, masc)
namibialainen
  Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ (n, masc)
namibialainen
  Persona que habita o és originària de Namíbia.

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ (n, fem)
rysä
  Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap (n, masc)
nauris
  Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ (adj, masc)
napolilainen
  Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ (n, masc)
napolilainen
  Persona que habita o és originària de Nàpols.

narcotitzar /nar.ko.tiˈd͡za/ /naɾ.ko.tiˈza/ /naɾ.ko.tiˈzaɾ/ /nər.ku.tiˈd͡za/ /nəɾ.ko.tiˈd͡za/ (v)
huumata

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ (n, masc)
sierain

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ (n, masc)
sarvivalas

nas (n, masc)
nenä
  En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ (n, fem)
kerma
  Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ (n, fem)
uinti, uiminen

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ (n, fem)
pakara

natura /naˈtu.ɾa/ (n, fem)
luonto, ympäristö
  Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
luonto
  Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ (adj)
luonnollinen
  Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ (adv)
luonnollisesti

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ (adj, masc)
nasaretilainen
  Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ (n, masc)
nasaretilainen
  Persona que habita o és originària de Natzaret.
  Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
  Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau (n, fem)
laiva
  Embarcació.
  Vehicle aeri o espacial.
  (arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ (v)
haaksirikkoutua

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ (n, masc)
haaksirikko

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ (adj, masc)
naurulainen
  Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ (n, masc)
naurulainen
  Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
  Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

naval /naˈvaɫ/ /naˈβaɫ/ /nəˈvaɫ/ /nəˈβaɫ/ (adj)
laivasto

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ (n, fem)
partaveitsi
  Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.
huotrasimpukka
  Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ (n, fem)
navigointi

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ (v)
purjehtia

nazi /ˈna.zi/ (n, neut)
natsi

naïf /naˈif/ /nəˈif/ (adj)
naivistinen

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ (n, fem)
sisarentytär

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ (n, masc)
veljenpoika, sisarenpoika

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ (adj, masc)
tarpeellinen

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ (v)
tarvita

necessitat /ne.se.siˈtat/ (n, fem)
tarve

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ (adv)
välttis

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ (n, fem)
nekrofilia

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ (n, fem)
kuolio

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ (n, fem)
nekropsia

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ (v)
uida

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
nefrologia

nefropatia /ne.fɾo.paˈti.a/ /nə.fɾo.pəˈti.ə/ /nə.fɾu.pəˈti.ə/ (n, fem)
munuaissairaus

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ (n, neut)
kiistäjä
  Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ (v)
kieltää, kiistää
  Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ (adj, masc)
negatiivinen
  Que no és positiu.

negligent /ne.ɣɫiˈd͡ʒen/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒent/ /ne.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒent/ (adj)
piittaamaton

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ (v)
lyödä laimin
  Deixar de tenir cura.
  No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ (n, fem)
huolimattomuus

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ (n, fem)
neuvottelu

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ (adj, masc)
musta
  Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ (n, fem)
lihavoitu

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ (n, fem)
mustuus

nen /ˈnen/ (n, masc)
lapsi
  Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neoclàssic /ˌne.oˈkɫa.sik/ /ˌnɛ.oˈkɫa.sik/ /ˌnɛ.uˈkɫa.sik/ (adj, masc)
uusklassinen

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ (n, masc)
neodyymi

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ (n, masc)
uudissana

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ (adj)
uusnatsi

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ (n, masc)
uusnatsismi

neptuni /nəpˈtu.ni/ (n, masc)
neptunium

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ (n, fem)
siipisuoni
  (entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ (n, masc)
hermo
  Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nervi facial (n, masc)
fasiaalihermo

nervi medià (n, masc)
keskihermo

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ (adj, masc)
hermo-
  Relatiu al nervi.
  Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nesònim /neˈzɔ.nim/ /nəˈzɔ.nim/ (n, masc)
saarennimi

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ (adj, masc)
puhdas
  Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netbol (n, masc)
verkkopallo

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ (n, fem)
puhtaus

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ (v)
puhdistaa

neu (n, fem)
lumi

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ (n, fem)
vohveli
  Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ (n, masc)
rengas

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ (prefix)
neuro-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
neurotiede

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
hermotautioppi

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ (adj, masc)
neurologinen

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ (n, fem)
neuroni

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ (n, fem)
hermosairaus

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ (n, fem)
neuroosi

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ (n, fem)
puolueettomuus

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ (v)
neutralisoida

neutrí (n, masc)
neutriino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ (n, masc)
neutroni

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ (n, fem)
lumisade, lumisademäärä

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ (v)
sataa lunta

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ (n, fem)
jääkellari
  Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

newton /ˈniw.ton/ (n, masc)
newton

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ (n, masc)
yhteys

neòfit /neˈɔ.fit/ (n, masc)
aloittelija

neó /nəˈo/ (n, masc)
neon

ni /ni/ /ˈni/ (n, fem)
nyy

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ (adj, masc)
nicaragualainen
  Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ (n, masc)
nicaragualainen
  Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ (n, fem)
nikotiini

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ (adj, masc)
nigerialainen
  Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ (n, masc)
nigerialainen
  Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ (n, fem)
nekromantia

nihoni (n, masc)
nihonium

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ (n, masc)
sädekehä
  Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ (n, fem)
nymfi

nina /ˈni.na/ (n, fem)
nukke
  Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ (pronoun)
ei kukaan

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ (n, masc)
nukke
  Joguina que representa una figura humana masculina.
  (plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ (n, masc)
käsinukke
  Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu (n, masc)
lumiukko

niobi (n, masc)
niobium

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ (v)
nikkelöidä

nit (n, fem)
yö
  Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
  Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ (n, masc)
nitraatti

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ (n, masc)
typpi

niu (n, masc)
pesä
  Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
  Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
  Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
  Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ (n, masc)
taso

no (adv)
ei, eivät
  Partícula de negació o contradicció.

no fotis (Interjection)
ei helvetti

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ (adj, masc)
muunsukupuolinen
  (LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ (n, masc)
olemattomuus

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ (n, masc)
nobelium

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ (adj)
jalo
  Relatiu o pertanyent a la noblesa.
  Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ (n, fem)
aateli
  Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
  Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ (adj, masc)
haitallinen

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ (n, fem)
käsite
  concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ (adj, masc)
öinen

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ (n, masc)
solmu

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ (adv)
kuitenkin

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ (n, masc)
pähkinäpuu

noi (n, masc)
poika

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ (n, fem)
tyttö

nom /ˈnom/ (n, masc)
nimi
  (lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
  Apel·latiu personal.

nom de fonts (n, masc)
ristimänimi

nom propi (n, masc)
erisnimi, propri

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ (n, masc)
luku

nombre atòmic (n, masc)
järjestysluku

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ (adj, masc)
lukuisa

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ (n, fem)
nimistö

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ (adj, masc)
nominatiivi

només /noˈmes/ /nuˈmes/ (adv)
vain

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ (n, fem)
miniä

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ (number)
yhdeksänkymmentä

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ (number)
yhdeksänkymmentäviisi

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ (number)
yhdeksänkymmentäkaksi

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ (number)
yhdeksänkymmentäyhdeksän

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ (number)
yhdeksänkymmentäneljä

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ (number)
yhdeksänkymmentäseitsemän

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ (number)
yhdeksänkymmentäkuusi

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ (number)
yhdeksänkymmentäkolme

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ (number)
yhdeksänkymmentäyksi

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ (number)
yhdeksäskymmenes

nord (n, masc)
pohjoinen

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
pohjoisamerikkalainen
  De l'Amèrica del Nord.
amerikkalainen
  Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ (n, masc)
pohjoisamerikkalainen
  Natural de l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ (adj, masc)
pohjoiskorealainen

nord-est /ˌnɔrˈtest/ (n, masc)
koillinen

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ (n, masc)
luode

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ (n, fem)
normi

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ (adj)
normaali, säännönmukainen
  Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ (n, fem)
normaalius

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
normalisointi

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ (v)
normalisoida

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ (adv)
normaalisti

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ (adj, masc)
normandialainen
  Relatiu o pertanyent a Normandia o la seva llengua.
  Relatiu o pertanyent a l'estil arquitectònic normand, present també a Anglaterra i a la Itàlia meridional.

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ (n, masc)
normandialainen
  Persona que habita o és originària de Normandia.
  Teixit de cotó fet amb lligat de sarja.
  (masculí singular) Llengua romànica parlada a Normandia.

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ (adj, masc)
normatiivinen

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ (adj, masc)
norja, norjan kieli
  Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ (n, masc)
norja
  Natural de Noruega.
  (només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ (pronoun)
me

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ (adj, masc)
-mme

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ (n, fem)
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ (n, fem)
viesti
  Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
arvosana, nuotti
  Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
nuotti
  Cada un dels elements de l'escala musical.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ (adj)
huomionarvoinen
  Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ (n, masc)
notaari

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ (n, fem)
pahamaineisuus

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ (n, fem)
uutinen

nou (adj, masc)
uusi
  Recent, modern, que implica novetat.

nou (n, fem)
saksanpähkinä
  (botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
pähkinä
  (botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou (number)
yhdeksän
  (cardinal) Vuit més un.

nounat /ˌnɔwˈnat/ (adj, masc)
vastasyntynyt

nouvingut /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.βiŋˈɡut/ (adj)
noviisi

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ (n, fem)
romaani

novel·la gràfica (n, fem)
sarjakuvaromaani

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ (n, neut)
romaanikirjailija

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ (n, masc)
marraskuu
  Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ (number)
yhdeksäs

nu (adj, masc)
alaston
  Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ (adj)
ydin

nucleó (n, masc)
nukleoni

nucli /ˈnu.kli/ (n, masc)
ydin

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ (n, fem)
alastomuus

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
numerointi
  Acció de numerar.
  Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ (v)
numeroida

numismàtic (n, masc)
numismaattinen

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ (n, fem)
numismatiikka
  Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ (adj, masc)
lukumääräinen

nun /ˈnun/ (n, fem)
nun

nus (n, masc)
solmu
  Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià (n, masc)
Gordionin solmu

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ (n, fem)
ravitsemus

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ (n, masc)
sulhanen

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
kapiot
  Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ (n, masc)
nandu

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ (n, masc)
patti

nynorsk (n, masc)
uusnorja
  Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ (n, masc)
gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ (n, masc)
nahuatl
  Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ (n, masc)
haaksirikkoinen

nàusea /ˈnaw.ze.a/ (n, fem)
pahoinvointi
  (normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ (adj, masc)
merenkulku

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ (v)
syntyä
  Sortir a llum del ventre de la mare.

nét (n, masc)
lapsenlapsi, pojanpoika

néta /ˈne.ta/ (n, fem)
pojantytär, tyttärentytär

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ (n, masc)
rako

níquel /ˈni.kəɫ/ (n, masc)
nikkeli

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ (adj)
kiertelevä
  Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ (n, neut)
kiertelevä
  Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ (n, fem)
palkkalista
  Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

nònius /ˈnɔ.niws/ (n, masc)
noonio

nòrdic /ˈnɔr.dik/ (adj)
pohjoismainen
  Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic (n, masc)
muinaisnorja

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ (n, masc)
numero
  Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ (n, fem)
morsian

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ (n, masc)
pilvi, sumu
  Condensació d'aigua al cel.
pilvi
  Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ (conjunction)
tai
  Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ (n, masc)
keidas

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ (v)
noudattaa

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ (n, masc)
obeliski

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ (n, masc)
vantti

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ (adj, masc)
avoin, auki

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ (n, fem)
liikalihavuus, ylipaino

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ (n, masc)
esine

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ (adj, masc)
objektiivinen, objektiivi
  Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ (n, masc)
maali
  (militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
tavoite
  Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
objektiivi, objektiivinen
  (òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ (n, fem)
objektiivisuus

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ (adj, masc)
epäsuora
  Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ (v)
unohtaa
  No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ (n, fem)
sitoutuminen

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ (v)
pakottaa

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ (adj, masc)
pakollinen

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ (n, masc)
hajamielisyys

obliterar /o.bɫi.teˈɾaɾ/ /o.bɫi.təˈɾa/ /o.βɫi.teˈɾa/ /u.bɫi.təˈɾa/ /u.βɫi.təˈɾa/ (v)
täyttää

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ (v)
huumata

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ (n, neut)
oboisti

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ (n, masc)
oboe

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ (n, fem)
työ

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ (n, masc)
pullonavaaja

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ (v)
avata

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ (adj, masc)
heikkoluonteinen

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ (n, fem)
havainnointi
  Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ (v)
huomauttaa
  Seguir puntualment allò prescrit.
  Mirar amb atenció.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ (v)
hallita

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ (n, fem)
pakkomielle

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ (n, fem)
laavalasi

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ (adj)
vanhentunut

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ (n, masc)
este

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ (n, fem)
obstetriikka

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ (Interjection)
este

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ (v)
estää

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ (v)
hankkia

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ (adj, masc)
ilmeinen

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ (adj, masc)
liikalihava

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ (n, fem)
hanhi

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ (n, fem)
okariina

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ (adv)
joskus

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ (n, fem)
tilaisuus
  Moment determinat, vegada, cop, cas.
mahdollisuus
  Moment d'oportunitat.

occidentalitzar /ok.si.ðen.ta.ɫiˈd͡za/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈza/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈzaɾ/ /ok.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ /uk.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
länsimaistaa

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ (n, masc)
oksitaani
  (només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ (n, masc)
lintu

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ (n, masc)
valtameri

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ (adj, masc)
merellinen
  Pertanyent o relatiu als oceans.

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ (n, fem)
okra

ocre /ˈɔ.kɾə/ (n, masc)
okra

octa /ˈok.ta/ /ˈɔk.tə/ (n, fem)
kahdeksasosa

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ (n, masc)
lokakuu
  Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ (n, masc)
kahdeksankulmio

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ (v)
asuttaa
  Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
  Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ (n, fem)
oodi

odi (n, masc)
viha

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ (v)
vihata

oest /oˈest/ /uˈest/ (n, masc)
länsi

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ (v)
hukkua
  Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ (v)
loukata

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ (adj, masc)
hyökkäävä

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ (v)
ehdottaa
  Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ (n, fem)
tarjous
  Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ (n, masc)
taito
  Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.
  Domini d'un art.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ (n, masc)
upseeri
  Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ (adv)
virallisesti

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ (n, fem)
toimisto

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ (v)
uhrata

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ (n, masc)
oganesson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ (n, masc)
jätti, jättiläinen

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ (v)
kuulla
  sentir (amb l'oïda)
  Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ (n, masc)
hajuaisti

oli (n, masc)
öljy
  (normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ (n, fem)
olympiadi

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ (n, fem)
oliivi

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ (n, masc)
öljypuu

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ (n, fem)
ruukku

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ (n, fem)
haju

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ (adj, masc)
olympia-

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ (n, masc)
jalava

ombra /ˈom.bɾa/ (n, fem)
varjo
  Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ (n, fem)
oomega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ (v)
jättää pois

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ (n, fem)
pois jättäminen
  Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ (adj)
kaikkitietävä

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ (v)
täyttää

on (adv)
jossa, mihin

ona /ˈo.na/ (n, fem)
aalto

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ (n, fem)
aalto
  Ona gran.
  Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ (n, masc)
onageri

onclastre /oŋˈkɫas.tɾe/ /oŋˈkɫas.tɾə/ /uŋˈkɫas.tɾə/ (n, masc)
enopuoli

oncle /ˈoŋ.kɫe/ (n, masc)
setä, eno
  Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
onkologia

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ (n, fem)
onomatopoeesi

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ (adj, masc)
onomatopoeettinen

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ (adj, masc)
nimistöntutkimus-

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ (n, fem)
nimistöntutkimus

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ (adv)
missä tahansa

onze /ˈon.ze/ (number)
yksitoista

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ (number)
yhdestoista

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ (adj)
oneirinen, uni
  Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ (adj, masc)
läpikuultamaton

opció (n, fem)
vaihtoehto
  Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
leikkaus, operaatio
  Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ (v)
tehdä

opercle (n, masc)
kiduskansi

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ (n, fem)
mielipide

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo (n, fem)
yleinen mielipide

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ (n, fem)
tilaisuus

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ (v)
vastustaa

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ (adj, masc)
vastakkainen

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
oppositio
  Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
  Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ (adj, masc)
sortava

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ (v)
sortaa
  Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ (n, masc)
optimismi

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ (adj)
optimistinen
  Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ (n, masc)
kulta

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ (n, masc)
puhuja

oralment /oˌɾaɫˈmen/ /oˌɾaɫˈment/ /uˌɾaɫˈmen/ (adv)
suullisesti

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ (n, masc)
orangit

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
puhetaito

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ (v)
kiertää

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ (n, fem)
miekkavalas

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ (n, masc)
järjestys

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ (v)
käskeä
  Arranjar en un ordre.
  Concedir un orde sagrat.
  Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ (n, masc)
ohra

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ (n, masc)
tietokone

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ (adj, masc)
tavallinen

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ (n, fem)
käsky
  Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ (n, masc)
järjestys, käsky
  Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ (n, fem)
korva

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ (n, fem)
pääsky, pääskynen

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ (n, fem)
oregano
  Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ (n, masc)
orpo

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ (n, neut)
kultaseppä

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ (n, masc)
orpokoti

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ (n, masc)
eliö, organismi

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ (n, neut)
urkuri

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
järjestö, organisaatio
  Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
järjestö
  (metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ (v)
järjestää, järjestellä
  Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ (n, masc)
orgasmi

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ (n, fem)
orgiat

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ (n, masc)
urut

orgue electrònic (n, masc)
sähköurut

orgue elèctric (n, masc)
sähköelin

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ (n, masc)
ylpeys

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ (adj)
ylpeä
  Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ (adj, masc)
elimellinen

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ (n, masc)
orientti

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ (n, fem)
suuntaaminen

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ (adj)
itäinen, itä

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ (n, masc)
alkuperä

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ (adj)
alkuperäinen, omaperäinen
  Que es remunta a l’origen.
alkuperäinen
  Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
tuore
  Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ (n, fem)
omaleimaisuus

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ (n, fem)
virtsa

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ (v)
suhauttaa

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ (n, masc)
kuhankeittäjä
  Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ (n, masc)
vesinokkaeläin

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ (n, masc)
auripigmentti

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ (n, fem)
orkesteri

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ (v)
järjestää

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ (n, fem)
kämmekkä, orkidea

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ (v)
piikitellä
  Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ (adj, masc)
ortodoksi-
  Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ (n, masc)
ortodoksi-
  Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ (n, fem)
ortodoksisuus

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
ortografia, oikeinkirjoitus

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ (n, fem)
ortoreksia

ortostàtic /oɾ.tosˈta.tik/ /ur.tusˈta.tik/ (adj, masc)
ortostaattinen

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ (adj, masc)
orwellilainen
  (literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.

os /ˈos/ (n, masc)
luu
  Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os marí septentrional (n, masc)
pohjanmerikarhu

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ (n, fem)
lovi

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ (v)
kaivertaa

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ (v)
heilua
  Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi (n, masc)
osmium

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ (adj, masc)
osmoottinen

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ (v)
luuduttaa

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ (n, neut)
panttivanki

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ (n, masc)
näytelmä

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ (v)
leveillä

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ (n, fem)
osteri

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ (n, fem)
korvatulehdus

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ (adj, masc)
ottomaanien
  Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ (n, masc)
ottomaani
  Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
  Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
korva-, nenä- ja kurkkutautioppi

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ (n, masc)
korva-, nenä- ja kurkkutautilääkäri

ou /ˈow/ (n, masc)
muna
  Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
  (col·loquial) testicle
muna, kananmuna
  (aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ (n, masc)
pääsiäismuna

ou ferrat (n, masc)
häränsilmä

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ (adj)
ovaali, soikio
  De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ (n, masc)
ovaali, soikio
  Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ (n, masc)
munasarja

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ (n, fem)
lammas

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ (v)
ovuloida
  L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ (v)
hapettaa

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ (n, masc)
happi

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ (n, masc)
oksymoron

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ (n, masc)
otsoni

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ (n, fem)
kuulo
  Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa (n, masc)
leipä
  (aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ (adj)
kärsivällinen
  Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ (n, neut)
potilas

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ (adv)
kärsivällisesti

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ (n, masc)
pasifismi

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ (n, fem)
maltti, kärsivällisyys
  (no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
kärsivällisyys
  (no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pactar /pakˈta/ /pakˈtaɾ/ /pəkˈta/ (v)
tinkiä

pacíficament /paˌsi.fi.kaˈmen/ /paˌsi.fi.kaˈment/ /pəˌsi.fi.kəˈmen/ /pəˌsi.fi.kəˈment/ (adv)
rauhallisesti

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ (n, masc)
isäpuoli
  El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ (n, fem)
kummitäti

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ (n, masc)
kummisetä, bestman
  Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ (n, fem)
paistinpannu
  Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ (n, masc)
maksu

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ (v)
maksaa

paio /ˈpa.jo/ /ˈpa.ju/ (n, masc)
kaajo
  (català caló) Persona no gitana.

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ (n, masc)
maisema

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ (adj, masc)
pakistanilainen
  Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ (n, masc)
pakistanilainen
  Persona que habita o és originària de Pakistan.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ (n, fem)
mela
  (pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ (n, masc)
kitalaki
  Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
  Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ (n, fem)
vipu

palangre /paˈɫaŋ.ɡɾe/ /pəˈɫaŋ.ɡɾə/ (n, masc)
pitkäsiima

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ (v)
liudentaa

palau (n, masc)
palatsi

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ (v)
lapioida
  Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ (n, fem)
paleografia

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ (adj, masc)
paleoliittinen kausi

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ (n, masc)
kuormalava
  Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ (n, neut)
muurari
  Mestre obrer de la construcció.

pali /ˈpa.li/ (n, masc)
paali
  Llengua indoària, usada en els llibres canònics del budisme theravada.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ (n, masc)
palimpsesti
  Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ (n, fem)
olki

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ (n, masc)
heinäsuova

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ (n, masc)
kämmen
  (anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ (n, fem)
palmu
  Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ (n, masc)
palladium

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ (adj, masc)
palliatiivinen

pam /ˈpam/ (n, masc)
vaaksa
  Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ (n, fem)
ihmelääke

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ (adj, masc)
panamalainen
  Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ (n, masc)
panamalainen
  Persona que habita o és originària del Panamà.

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ (n, masc)
isopanda, panda

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ (n, fem)
tamburiini

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ (n, fem)
pandemia

pandèmic /panˈdɛ.mik/ (adj, masc)
pandeeminen

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ (n, masc)
ylistys
  Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ (n, fem)
torakka

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ (n, fem)
rusina
  Gra de raïm dessecat al sol.
yskänrokko
  Herpes labial.

pansit /panˈsit/ /pənˈsit/ (adj, masc)
kitulias

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ (n, fem)
kuvaruutu
  (voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ (n, masc)
housut

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ (n, masc)
pantheon

pantà /panˈta/ /pənˈta/ (n, masc)
suo

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
pantografi

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ (n, fem)
maha
  Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ (n, masc)
pohje

pany (n, masc)
lukko
  Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ (n, masc)
paavi
  (religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ (n, fem)
perhonen
  Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ (n, fem)
punkki, puutiainen
  Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ (n, masc)
paperi
  Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
rooli, osa
  rol, actuació

paper higiènic (n, masc)
vessapaperi

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ (n, fem)
paperityö

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ (n, fem)
papilla

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ (n, masc)
papyrus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ (n, fem)
origami

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ (n, masc)
sammallus

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ (v)
sammaltaa

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ (n, masc)
paketti
  Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ (n, masc)
laskuvarjohyppy

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ (n, fem)
pysäkki
  Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ (n, masc)
paradigma

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ (n, fem)
paradoksi

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ (adj)
paradoksaalinen

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ (n, masc)
taivas, paratiisi

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ (n, masc)
lokasuoja

parafinar /pa.ɾa.fiˈna/ /pa.ɾa.fiˈnaɾ/ /pə.ɾə.fiˈna/ (v)
parafinoida

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ (n, masc)
sateenvarjo

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ (n, fem)
parallaksi

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ (adj, masc)
rinnastus

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ (n, masc)
suunnikas

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ (adj)
puolisotilaallinen

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ (n, masc)
ansa

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ (n, fem)
alaraajahalvaus

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ (v)
pysäyttää
  Aturar una cosa perquè no avanci.

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ (v)
loisia

paraula /paˈɾaw.ɫa/ (n, fem)
sana
  Allò que es diu.

parc /ˈpark/ (n, masc)
puisto, viheralue
  Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
  Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic (n, masc)
teemapuisto

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ (n, masc)
osittainen

pardal /pərˈdaɫ/ (n, masc)
varpunen
  (ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ (n, masc)
isä
  Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ (adj, masc)
parillinen
  (matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ (n, masc)
pari
  Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
  (agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parell mínim (n, masc)
minimipari

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ (n, fem)
pari
  Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
  (esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
paremiologia

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ (n, masc)
sukulainen

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ (adj)
vanhempien

pares /ˈpa.ɾəs/ (n, masc)
vanhemmat
  Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ (n, fem)
seinä
  Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

paret posterior (n, fem)
peräseinä

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ (v)
synnyttää

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ (adj, masc)
pariisilainen
  Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ (n, masc)
pariisilainen
  Persona que habita o és originària de París.

parkour /parˈkur/ (n, masc)
parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ (n, fem)
puhe

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ (n, masc)
parlamentti, eduskunta
  Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ (adj)
puhuja

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ (v)
puhua
  Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ (n, masc)
parmesaani
  Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ (v)
parodioida

parpella /paɾˈpe.ʎa/ (n, fem)
silmäluomi

parrell /paˈreʎ/ (n, masc)
kipsi
  Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ (adj)
seurakunnallinen

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ (n, masc)
kujerrus
  Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ (v)
kujertaa

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ (n, fem)
seurakunta

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ (n, fem)
säästäväisyys

part (n, fem)
osa
  Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part (n, masc)
synnyttäminen
  Acte de donar a llum a un infant.

part interessada (n, fem)
sidosryhmä

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ (n, fem)
osallistuminen

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ (adj)
osallistuja
  Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ (n, neut)
osallistuja
  Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ (v)
ottaa osaa
  (intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ (adj)
nimenomainen

partit /paɾˈtit/ (n, masc)
puolue
  Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
ottelu
  (esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ (n, fem)
partituuri

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ (n, fem)
hiukkanen, partikkeli

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ (n, fem)
paraabeli

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ (n, masc)
kappale

paràlisi cerebral (n, fem)
CP-oireyhtymä

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ (n, masc)
parametri

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ (n, masc)
loinen
  Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ (n, masc)
parenteesi

paròdia (n, masc)
parodia

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ (n, masc)
kaltaissana

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ (n, fem)
parosmia

pas (n, masc)
askel
  Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ (n, masc)
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ (n, fem)
askel
  Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ (n, masc)
käytävä
  Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ (n, masc)
passi

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ (v)
ylittää
  Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
  (esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.
tapahtua
  Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ (n, masc)
menneisyys

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ (n, masc)
harraste

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ (n, masc)
matkustaja
  Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ (n, masc)
kävely
  Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ (v)
kävelyttää
  (intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
  (transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ (n, masc)
passiivinen

passivament /paˌsi.vaˈment/ /paˌsi.βaˈmen/ /pəˌsi.vəˈmen/ /pəˌsi.vəˈment/ /pəˌsi.βəˈmen/ (adv)
passiivisesti

passivar /pa.siˈvaɾ/ /pa.siˈβa/ /pə.siˈva/ /pə.siˈβa/ (v)
passivoida

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ (n, fem)
intohimo

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ (n, fem)
pasta

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ (n, fem)
porkkana
  Arrel comestible de la planta anterior.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ (n, fem)
kaukalo
  Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ (v)
pastöroida

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ (n, fem)
pilleri
  Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ (n, masc)
pastissi

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ (n, masc)
lammaspaimen, paimen
  Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ (n, masc)
kakku
  Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ (n, fem)
peruna

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ (n, fem)
pateeni

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ (adj)
ilmeinen
  evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ (n, fem)
ilmeinen
  Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ (v)
patentoida

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ (adj, masc)
isänpuoleinen
  Relatiu al pare.
  De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ (n, masc)
paaši

pati /ˈpa.ti/ (n, masc)
linnanpiha

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ (n, masc)
kärsimys

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ (v)
luistella
  (esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
luistelu

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ (n, masc)
potkulauta, potkis

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ (v)
kärsiä
  Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ (adj, masc)
patogeeni

patologia /pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pa.to.ɫoˈʒi.a/ /pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
patologia

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ (n, masc)
patriarkka

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ (n, masc)
miesvalta
  (sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ (n, masc)
isänperintö
  Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
  Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ (n, fem)
partiointi

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ (v)
partioida

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ (adj, masc)
säälittävä

patí /paˈti/ /pəˈti/ (n, masc)
luistin

patí de gel (n, masc)
luistin

patí de rodes (n, masc)
rullaluistin

pau (n, fem)
rauha
  Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ (n, fem)
tauko

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ (v)
keskeyttää
  (intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
  (transitiu) Posar pausa.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ (n, masc)
paviljonki
  Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
  Edifici annex dedicat a un ús determinat.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ (n, masc)
päällyste

país /paˈis/ (n, masc)
maa, valtio
  Unitat fisiogràfica o paisatgística.
maa
  Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ (n, masc)
riikinkukko

pe /ˈpe/ (n, fem)
pee
  Lletra p/P.
pe
  Dissetena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
maksu

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ (n, masc)
pippuri

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ (n, masc)
paprika
  Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ (adj, masc)
syntinen

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ (v)
tehdä syntiä
  Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ (n, masc)
synti

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ (adj)
pektoraalinen
  Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ (n, masc)
pektoraalinen
  Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ (adj)
erikoinen

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ (n, masc)
lehtikanta

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ (n, fem)
kasvatustiede

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ (n, masc)
pedaali

pedaç /peˈðas/ (n, masc)
korjaustiedosto
  Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
  (informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ (n, masc)
jalusta

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ (n, masc)
lastenlääkäri

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ (n, fem)
lastentaudit

pedra /ˈpe.ðɾa/ (n, fem)
kivi
  Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular (n, fem)
kulmakivi
  Part essencial.

pedra cantonera (n, fem)
kulmakivi

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ (n, masc)
lihasmaha
  Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ (n, fem)
louhos

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ (v)
iskeä
  Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ (n, masc)
kala
  Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peix carboner (n, masc)
seiti

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ (n, masc)
kalakauppias

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ (v)
kuoria

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ (v)
runkata

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ (n, masc)
pelikaani

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ (n, fem)
iho, nahka
  Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ (n, masc)
astiatina

peluix /peˈɫujʃ/ /pəˈɫuʃ/ (n, masc)
pehmolelu
  Nino de pelfa.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ (n, fem)
elokuva
  Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ (n, fem)
haarapää
  Part més prima i oposada a la cabota d’un martell.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ (v)
rangaista
  (esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ (adj)
avoin

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ (n, masc)
katumus

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ (v)
katua

penell /peˈneʎ/ (n, masc)
tuuliviiri

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ (n, masc)
kylmänkyhmy

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ (n, fem)
läpäisy
  (voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ (v)
tunkeutua

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ (n, masc)
penni

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ (n, fem)
penisilliini

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ (n, masc)
siitin, penis

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ (n, masc)
henkari
  Estri per tenir la roba penjada.

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ (v)
hirttää
  Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
  Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ (n, masc)
riipus

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ (n, masc)
ajatus

pensament crític (n, masc)
kriittinen ajattelu

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ (v)
ajatella

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ (v)
myöntää eläke

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ (n, fem)
elanto
  Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
  Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
  Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ (n, fem)
nuottiviivasto

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ (v)
kammata
  Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ (n, masc)
jyrkänne

península /peˈnin.su.ɫa/ (n, fem)
niemimaa

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ (preposition)
puoli

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ (preposition)
-lle

per casualitat /peɾ (adv)
sattumalta

per exemple (adv)
esimerkiksi

per molts anys (Interjection)
hyvää syntymäpäivää
  Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què (adv)
miksi

per si de cas (adv)
varalta

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ (n, fem)
päärynä

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ (n, fem)
ahven

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ (n, masc)
siimajalkainen

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ (v)
tajuta
  Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
prosenttiosuus

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ (n, fem)
havainnointi, aistimus

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ (v)
siivilöityä

perdiu /peɾˈðiw/ (n, fem)
peltopyy

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ (v)
antaa anteeksi
  Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ (v)
menettää
  No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
  En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
  (esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ (Interjection)
anteeksi
  Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ (n, masc)
anteeksi
  Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ (v)
pyhiinvaeltaa
  Anar a visitar llocs sagrats.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ (adj)
pikkutarkka

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ (v)
tehdä täydelliseksi

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ (n, masc)
perfektionismi

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ (n, fem)
täydellisuus, täydellisyys

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ (adv)
täydellisesti

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ (adj, masc)
täydellinen
  Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ (n, masc)
perfekti-

perfilar /per.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫaɾ/ (v)
hahmotella

perfum /peɾˈfum/ (n, masc)
hajuste, hajuvesi, parfyymi

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ (n, fem)
läpivirtaus

pergamí /pər.ɡəˈmi/ (n, masc)
pergamentti

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ (n, masc)
ikirouta

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ (adj)
kuolevainen

pericardi /pe.ɾiˈkaɾ.ði/ /pə.ɾiˈkar.di/ (n, masc)
perikardium

pericarditis /pe.ɾi.kaɾˈði.tis/ /pə.ɾi.kərˈdi.tis/ (n, fem)
sydänpussitulehdus

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ (adj, masc)
perifrastinen

perill /peˈɾiʎ/ (n, masc)
vaara

perillosament /pe.ɾiˌʎo.zaˈmen/ /pe.ɾiˌʎo.zaˈment/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈmen/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈment/ (adv)
vaarallisesti

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ (adj, masc)
vaarallinen

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ (n, masc)
journalismi

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ (n, neut)
toimittaja, lehtimies

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ (n, masc)
ekspertti

peritoneal /pe.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.tu.neˈaɫ/ (adj)
vatsakalvo

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ (adj, masc)
jaksollinen
  Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ (v)
vannoa väärä vala
  Jurar fals, ser perjur.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ (n, masc)
väärä vala

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ (n, fem)
helmi
  Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ (adj)
ikuinen

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ (adv)
pysyvästi

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ (adj)
läpäisevä

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ (v)
sallia

pernil /pərˈniɫ/ (n, masc)
kinkku
  (aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ (adj)
kohtisuora

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ (v)
suorittaa

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ (v)
suojella

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ (conjunction)
koska
  Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ (n, fem)
peruukki

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ (adj)
persialainen
  Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ (n, neut)
persialainen
  Natural de Pèrsia.
persia
  (només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ (n, fem)
vaino

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ (v)
seurata
  Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.
ahdistaa
  Intentar aconseguir un objectiu a través del treball assidu.

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ (n, fem)
verho

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ (v)
itsepintaisesti pitää kiinni

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ (n, fem)
sitkeys

persona /peɾˈso.na/ (n, fem)
henkilö, ihminen

persona jurídica (n, fem)
oikeushenkilö

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ (adj)
henkilökohtainen
  Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat (n, fem)
luonne
  Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ (adv)
henkilökohtaisesti

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ (n, masc)
hahmo
  Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge no jugador (n, masc)
NPC

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
henkilöitymä

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ (v)
henkilöidä

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ (v)
taivuttaa

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ (adv)
kaikkialla

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ (v)
kuulua
  Ésser alguna cosa propietat d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ (adj, masc)
perulainen
  Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ (n, masc)
perulainen
  Persona que habita o és originària del Perú.

perífrasi /peˈɾi.fɾa.zi/ /pəˈɾi.fɾə.zi/ (n, fem)
perifraasi

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ (n, masc)
kehä

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ (n, masc)
jakso, ajanjakso
  Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ (conjunction)
mutta

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ (n, masc)
paino
  (no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ (v)
mitata
  (transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ (adj, masc)
painava

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ (n, fem)
kalastus

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ (n, masc)
kalastaja
  Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ (v)
kalastaa
  Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ (n, masc)
seimi, jouluseimi

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ (n, fem)
peseta
  Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ (n, masc)
nipistys
  Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
hyppynen
  Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
  Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ (v)
nipistää
  Estrènyer la pell amb dos dits.

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ (n, masc)
pessimismi

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ (adj)
pessimistinen
  Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ (n, fem)
rutto

pestanya /pesˈta.ɲa/ (n, fem)
ripsi, silmäripsi
  Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ (n, masc)
salpa

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ (n, masc)
pieru
  Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ (n, fem)
petankki

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ (v)
pieraista
  (pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ (n, masc)
sähikäinen
  Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ (n, masc)
jalka

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ (n, fem)
adressi

petit /peˈtit/ (adj, masc)
pieni
  De poca grandària, volum o alçada.

petit mal (n, masc)
pieni kohtaus

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ (n, fem)
jalanjälki

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ (n, masc)
numeroliivi
  (esports de pilota) Peça sense mànigues de l'equip d'un jugador que cobreix el tronc, utilitzada per a distingir-se dels jugadors de l'equip adversari.

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ (n, masc)
sateen tuoksu

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ (v)
jähmettää
  Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
  (pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
  (figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ (n, masc)
öljy, maaöljy
  Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ (n, masc)
öljytankkeri
  Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ (n, fem)
kuori
  La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ (n, masc)
suukko

peu (n, masc)
jalka, jalkaterä
  Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ (n, fem)
pala

peó /peˈo/ (n, masc)
sotilas
  (escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
jalkaväkimies
  (històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ (n, fem)
kavio, sorkka

pi (n, masc)
mänty, honka
  (botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ (n, neut)
pianisti, pianonsoittaja

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ (n, masc)
piano, flyygeli
  Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua (n, masc)
flyygeli

piano de maneta (n, masc)
posetiivi

piano vertical (n, masc)
pystypiano

pic /ˈpik/ (n, masc)
huippu
  Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ (n, fem)
kastemalja
  Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
  Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
  aigüera
  (jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
  Pic, cim d'una muntanya.
pata, kastemalja
  (jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ (n, fem)
pisto
  Acció i efecte de picar.
  Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ (n, masc)
kivenhakkaaja
  Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ (adj, masc)
piemonte
  Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ (n, masc)
piemonte
  Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ (n, fem)
hurskaus

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ (n, fem)
kesakko

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ (n, masc)
pigmentti, väriaine

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ (v)
värjätä

pila /ˈpi.ɫa/ (n, fem)
läjä
  Bateria elèctrica.
kärki
  Amuntegament o gran quantitat de coses, animals o persones.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ (n, neut)
pylväs
  Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ (n, neut)
lentäjä
  Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ (n, fem)
pallo
  Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ (v)
ohjata

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ (n, masc)
fiaali

pineda /piˈne.ða/ (n, fem)
mäntymetsä

pingüí (n, masc)
pingviini

pinsà (n, masc)
peippo

pinta /ˈpin.ta/ (n, fem)
kampa
  Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ (n, masc)
huulipuna

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ (v)
maalata
  Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ (n, masc)
maalari, taidemaalari

pintura /pinˈtu.ɾa/ (n, fem)
maali
  Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ (n, fem)
männynkäpy
  Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
  Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical (n, fem)
ananas

pinyol /piˈɲɔɫ/ (n, masc)
kivenharmaa

pinyó (n, masc)
hammasvaihde
  Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell (n, masc)
sivellin

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ (n, fem)
piippu
  Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ (n, fem)
hautarovio

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ (n, fem)
piraija

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ (adj)
merirosvo
  Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ (n, neut)
merirosvo
  Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ (v)
harjoittaa piratismia
  Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
  Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ (n, fem)
pyromania

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ (n, fem)
pyrotekniikka

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ (n, fem)
pyramidi

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ (n, masc)
pyromaani

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ (n, fem)
fajanssi
  Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ (n, fem)
uima-allas, allas
  Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ (v)
napata

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ (n, fem)
liitutaulu
  Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ (n, fem)
vihje, rata
  Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
rata
  Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de gel (n, fem)
luistelukenttä

pista de joc (n, fem)
tenniskenttä

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ (n, fem)
pistooli

pit (n, masc)
rintakehä, rinta
  Tòrax humà.
rinta
  Part exterior del tòrax humà.
  Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ (n, masc)
leukalappu
  Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ (adj)
huonompi
  De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

piulet /piwˈɫet/ /piwˈɫət/ /piwˈɫɛt/ (n, masc)
piipitys
  Crit de pollet, d’ocell petit.

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ (v)
kääntyä

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ (v)
kusta, pissata
  (col·loquial) orinar

pixelar /pik.seˈɫa/ /pik.seˈɫaɾ/ /pik.səˈɫa/ (v)
pikselöidä
  Generar una imatge o transformar-la totalment o parcialment de manera que els píxels es facin perceptibles i redueixin el detall d'allò que haurien de mostrar.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ (n, fem)
pizza, pitsa

pió (n, masc)
pioni

pla (adj, masc)
litteä
  Llis, sense elevacions.

pla (n, masc)
tasanko
  Zona geogràfica sense grans elevacions.
suunnitelma
  Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ (n, masc)
levy
  Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placar /pɫaˈka/ /pɫaˈkaɾ/ /pɫəˈka/ (v)
taklata

placatge /pɫaˈka.d͡ʒe/ /pɫəˈka.d͡ʒə/ (n, masc)
taklaus

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ (n, fem)
istukka

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ (n, masc)
mielihyvä
  Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ (n, fem)
kulkutauti

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ (n, masc)
plagiaatti

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ (v)
plagioida

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ (n, fem)
tasanko
  Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
kampela
  (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal (n, fem)
syvänmeren tasanko

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ (v)
liitää
  Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
  Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ (v)
suunnitella
  (transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ (n, masc)
planeetta

planetari (n, masc)
planetaario

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
suunnittelu

planta (n, fem)
kasvi
  Vegetal herbaci.
kerros
  Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu (n, fem)
jalkapohja

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ (v)
istuttaa
  Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ (n, masc)
ratamo

plantejament /pɫan.te.d͡ʒaˈmen/ /pɫan.te.d͡ʒaˈment/ /pɫan.te.ʒaˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈment/ (n, masc)
lähestyminen

planter /pɫanˈte/ /pɫanˈteɾ/ (n, masc)
taimitarha
  Lloc on es crien plantes.
  Lloc de formació professional.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ (n, fem)
silitysrauta
  Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu (n, fem)
lumilauta

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ (v)
silittää

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ (n, fem)
verihiutale

plat (n, masc)
lautanen
  Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
  Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat suspès (n, masc)
lautanen

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ (n, fem)
alusta
  Superfície plana, horitzontal i elevada.
  (figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ (n, fem)
ranta, hiekkaranta

platí /pɫəˈti/ (n, masc)
platina

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ (adj, masc)
platoninen

plaça /ˈpɫa.sə/ (n, fem)
aukio, tori

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ (adj, masc)
täysi
  Que està farcit fins a estar complet.

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ (n, fem)
keuhkopussi

plom (n, masc)
lyijy

ploma /ˈpɫo.ma/ (n, fem)
sulka, höyhen
  Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ (n, masc)
pölyhuiska
  Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ (n, masc)
itku

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ (n, neut)
itkupilli

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ (v)
itkeä, parkua

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ (v)
sataa
  Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ (idiom)
sataa kaatamalla

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ (n, fem)
sade

pluja d'idees (n, fem)
aivoriihi

plural (adj)
monikko
  Que denota més d’un.

plural (n, masc)
monikko
  Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ (n, masc)
pluskvamperfekti

plutoni (n, masc)
plutonium

plàcid /ˈpɫa.sit/ (adj, masc)
levollinen

plàstic (n, masc)
muovi
  Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ (n, masc)
plataani

pneumococ /new.moˈkɔk/ /nəw.moˈkɔk/ /nəw.muˈkɔk/ (n, masc)
pneumokokki

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ (n, fem)
keuhkokuume
  Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ (n, fem)
väestö
  Conjunt de gent residint a una zona.
  (estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ (n, masc)
kansa, väestö
  Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
kylä
  (castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ (adj, masc)
köyhä
  Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ (n, fem)
köyhyys
  Manca de diners o recursos.

pobresa energètica (n, fem)
energiaköyhyys

poc (adj, masc)
vähän
  En quantitat escassa.

poc (adv)
vähän
  De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ (n, fem)
mikstuura

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ (n, masc)
valta
  Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ (v)
osata, voida
  Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ (adj, masc)
voimakas

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ (n, masc)
koroke

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ (v)
mädäntyä

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ (n, masc)
runo

poemari /po.eˈma.ɾi/ /po.əˈma.ɾi/ /pu.əˈma.ɾi/ (n, masc)
runokokoelma

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ (n, fem)
runous

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ (n, neut)
runoilija

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ (n, masc)
pogromi

pol /ˈpɔɫ/ (n, masc)
napa

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ (n, fem)
nilkkain, säärys
  Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ (n, fem)
polkka

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ (n, fem)
poliisi
  Cos de seguretat civil.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ (n, neut)
poliisi
  Membre del cos de seguretat civil.

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ (n, fem)
moniäänisyys

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ (adj, masc)
monikielinen

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ (n, masc)
monimuotoisuus
  Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ (adj, masc)
polynesialainen
  Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ (n, masc)
polynesialainen
  Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
  Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
  (només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ (v)
hioa
  Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
  Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
  Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ (n, fem)
monimerkityksisyys

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ (n, masc)
polyteismi

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ (adj)
monijumalainen

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ (v)
politisoida

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ (n, fem)
väkipyörä

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ (adj, masc)
monitahkoinen
  (geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ (n, masc)
täi
  Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ (n, fem)
kananpoika
  Gallina jove.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ (n, masc)
poppeli

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ (n, masc)
kana

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ (n, masc)
kananpoika

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ (v)
varsoa

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ (n, masc)
polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ (adj, masc)
puolalainen
  Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ (n, masc)
puola, puolalainen
  Habitant de Polònia.
  (masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols (n, fem)
pöly
  Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols (n, masc)
pulssi
  Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre (n, masc)
varsa
  Cavall jove.
piinapenkki
  Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
  Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

polze /ˈpoɫ.ze/ (n, masc)
peukalo

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ (n, masc)
siitepöly

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ (adj, masc)
poleeminen

polígon (n, masc)
monikulmio, polygoni
  Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ (n, masc)
poliitikko
  Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ (n, fem)
politiikka
  En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ (adv)
poliittisesti

pom /ˈpom/ (n, masc)
kukkakimppu
  Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
ovennuppi
  Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ (n, fem)
omena

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ (n, fem)
voide
  Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ (n, fem)
omenapuu

pomes amb peres (n, fem)
verrata omenoita päärynöihin

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ (n, fem)
mahtipontisuus

pomposament /pomˌpo.zaˈmen/ /pomˌpo.zaˈment/ /pomˌpo.zəˈment/ /pumˌpo.zəˈmen/ (adv)
mahtipontisesti

poni /ˈpɔ.ni/ (n, masc)
poni

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ (n, masc)
silta
  Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
  (billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponx /ˈpoɲʃ/ (n, masc)
booli

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ (n, masc)
poncho

pop (n, masc)
mustekala
  Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ (n, fem)
perä
  (nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
  Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ (adj)
kansa

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ (n, fem)
suosio

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ (adv)
suositusti

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ (n, fem)
pelko

porc (n, masc)
sika
  Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ (n, fem)
posliini

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ (n, fem)
annos

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ (n, fem)
pornografia

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ (adj, masc)
pornografinen, siveetön

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ (n, masc)
pornotuottaja

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ (adj)
purppura
  De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ (n, fem)
purppura
  Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
  Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ (n, masc)
purppura
  Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ (n, masc)
purjo, purjosipuli
  Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
jointti
  (argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ (n, masc)
satama
  Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ (n, fem)
ovi, uksi
  Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
ovi
  Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
  (futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ (n, masc)
lentotukialus

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
siirrettävyys

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ (n, fem)
nimiölehti
  Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ (n, masc)
porttaali
  Porta principal més gran.
  Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ (v)
pitää
  Vestir una roba concreta.
tuoda
  Transportar quelcom amb si mateix.

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ (n, fem)
pikkuovi
  Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ (n, masc)
maalivahti
  (esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ (n, fem)
maali

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ (adj, masc)
puertoricolainen

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ (n, masc)
portugali
  Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ (adj, masc)
huokoinen

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ (v)
panna
  Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició (n, fem)
paikka

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ (adj)
positiivinen
  Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ (adv)
myönteisesti

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ (n, masc)
positivismi

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ (n, masc)
positroni

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ (v)
omistaa
  Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ (n, fem)
hallinta
  Acció de posseir, controlar o ocupar.
  Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
  (esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.
alusmaa
  Allò que es posseeix.

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
mahdollisuus

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ (adj)
mahdollinen
  Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ (n, masc)
mahdollinen
  Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ (adv)
mahdollisesti

post de planxar (n, fem)
silityslauta

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ (n, fem)
jälkiruoka
  (no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

postveritat /ˌpoz.ve.ɾiˈtat/ /ˌpoz.βe.ɾiˈtat/ /ˌpɔz.bə.ɾiˈtat/ /ˌpɔz.və.ɾiˈtat/ (n, fem)
totuudenjälkeisyys

pot /ˈpɔt/ (n, masc)
lasi

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ (n, fem)
käpälä
  Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ (n, masc)
kalium

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ (adj)
mahdollinen
  Relatiu o pertanyent a la potència.
  Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ (n, masc)
mahdollinen
  Potència o capacitat de provocar un resultat.
  (física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ (adv)
ehkä, kenties

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ (n, fem)
mahti

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ (n, masc)
kaivo
  Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ (v)
harjoitella

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ (n, masc)
praseodyymi

prat /ˈpɾat/ (n, masc)
niitty

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ (v)
edeltää

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ (n, masc)
ohje

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ (n, fem)
kiire

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ (adv)
tarkalleen

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ (n, fem)
tarkkuus

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ (adj, masc)
kallisarvoinen

preconcebut /pɾe.kon.seˈbut/ /pɾə.kon.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈβut/ (adj, masc)
ennakko-

precoç /pɾeˈkos/ (adj)
edistynyt

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ (adj, masc)
tarkka
  Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ (n, masc)
saarnaaja
  Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ (v)
saarnata

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ (n, masc)
predikaatti

predicció (n, fem)
ennustus

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ (v)
ennakoida

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ (adv)
mieluiten

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ (v)
pitää parempana

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ (n, fem)
preferenssi

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ (n, masc)
prefiksi, etuliite
  En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ (v)
rukoilla
  (intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ (adj, masc)
syvä
  Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ (v)
ilmoittaa

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ (n, fem)
kysymys
  Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

pregunta tancada (n, fem)
suljettu kysymys

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ (v)
kysyä

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ (n, fem)
rukous

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
esihistoria

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ (n, masc)
palkinto

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ (v)
palkita

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ (n, fem)
enne

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ (n, fem)
lehdistö
  Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prenatal /pɾe.naˈtaɫ/ /pɾə.nəˈtaɫ/ (adj)
antenataalinen

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ (v)
ottaa
  (transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.
  (transitiu) Agafar una cosa sense permís del seu propietari.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ (n, masc)
etunimi
  Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ (v)
hedelmöittää

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ (n, fem)
huoli
  Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ (n, fem)
esikäsittely
  Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
prepositio

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ (n, fem)
valtaoikeus
  Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
pato
  Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions (n, fem)
päätöksenteko

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ (n, masc)
enne

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ (n, masc)
kuori

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ (v)
kirjoittaa resepti
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ (n, masc)
nykyhetki
  Moment actual.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ (n, fem)
esitelmä, esitys

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ (v)
esittää
  Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
esitellä
  Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ (adj)
presidentillinen

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ (n, masc)
presidentti

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
presidentinvirka, presidenttiys

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ (n, fem)
kiire

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ (n, fem)
paine
  Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ (n, masc)
budjetti

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ (adj, masc)
budjetäärinen

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ (v)
lainata
  Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ (n, fem)
hylly

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ (n, masc)
maine

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ (adj, masc)
arvovaltainen

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ (v)
kerskailla
  Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
otaksua
  Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ (n, fem)
läsnäolo

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ (n, fem)
vankila

pretensiosament /pɾe.ten.siˌo.zaˈmen/ /pɾe.ten.siˌo.zaˈment/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈmen/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈment/ (adv)
mahtailevasti

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ (n, masc)
preetori

preu (n, masc)
hinta
  Valor acordat entre venedor i comprador.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ (n, fem)
ehkäiseminen

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ (n, masc)
priapismi

prim /ˈpɾim/ (adj, masc)
laiha
  Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ (n, fem)
aamunkoitto
  (històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
bonus
  Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
  Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ (n, fem)
kevät
  Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ (adj)
keväinen

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ (adj, masc)
ensimmäinen
  El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ (number)
ensimmäinen
  (ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera base (n, fem)
ykkönen
  (beisbol) Base corresponent a l'angle situat a la dreta de la base de meta, que un corredor ha de tocar en primer lloc.

primera part (n, fem)
alkupuolisko

primera persona (n, fem)
ensimmäinen persoona

primitiu /pɾi.miˈtiw/ (adj, masc)
alkeellinen

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ (n, masc)
esikois-

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ (n, fem)
prinsessa

principal (adj)
pää
  El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ (adv)
enimmäkseen

principat /pɾin.siˈpat/ (n, masc)
hallitus

principi (n, masc)
alkaminen
  començament
perusoletus, periaate
  Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ (n, masc)
priori

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ (n, masc)
luostari
  Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ (n, masc)
kiikari

privadament /pɾiˌva.ðaˈment/ /pɾiˌva.ðəˈmen/ /pɾiˌva.ðəˈment/ /pɾiˌβa.ðaˈmen/ /pɾiˌβa.ðəˈmen/ (adv)
yksityisesti

privat (adj, masc)
yksityinen
  No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ (n, masc)
erioikeus, etuoikeus

pro /ˈpɾo/ (n, masc)
etu
  L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ (preposition)
etu
  A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ (n, fem)
keula

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ (adj)
luultava

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ (adv)
luultavasti

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ (n, masc)
ongelma

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ (n, masc)
menettelytapa, proseduuri
  Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

procedir /pɾo.seˈði/ /pɾo.seˈðiɾ/ /pɾo.səˈði/ /pɾu.səˈði/ (v)
menetellä
  Continuar amb un procediment fins a la seva execució final.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ (n, fem)
kulkue

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ (n, fem)
julistus

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ (n, fem)
viivyttely

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ (v)
aikailla

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ (n, masc)
kulku
  Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
  Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ (n, masc)
ihme

producció (n, fem)
tuotanto

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ (n, masc)
tuote

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ (adj, masc)
hedelmällinen

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ (v)
tuottaa
  Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

profanar /pɾo.faˈna/ /pɾo.faˈnaɾ/ /pɾo.fəˈna/ /pɾu.fəˈna/ (v)
häpäistä

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ (adj)
ammattimainen
  Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ (n, neut)
ammattimainen
  Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ (n, masc)
opettaja
  Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
  Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant (n, masc)
apulaisprofessori

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ (n, neut)
profeetta

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ (adj, masc)
syvä
  Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profundament /pɾoˌfun.daˈmen/ /pɾoˌfun.daˈment/ /pɾoˌfun.dəˈment/ /pɾuˌfun.dəˈmen/ (adv)
syvällisesti

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ (n, fem)
syvyys
  Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ (n, masc)
ohjelma
  Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
  Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
  Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ (n, fem)
ohjelmointi

programació orientada a objectes (n, fem)
olio-ohjelmointi

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ (n, masc)
ohjelmisto

programari descatalogat (n, masc)
abandonware

progressivament /pɾo.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /pɾo.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /pɾo.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /pɾu.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /pɾu.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ (adv)
edistyksellisesti

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ (n, fem)
edistyminen

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ (v)
kieltää

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ (n, masc)
projekti, hanke
  Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ (n, masc)
ammus

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ (n, masc)
projektori

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ (adj, masc)
tuottelias

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ (n, fem)
lupaus

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ (n, masc)
prometium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ (v)
luvata

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ (adj, masc)
kevytkenkäinen

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ (n, masc)
luokka
  Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ (v)
hyväksyttää

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ (n, fem)
ääntämys

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ (adj, masc)
proparoksytoninen

propi /ˈpɾɔ.pi/ (adj, masc)
oma
  Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ (n, masc)
omistaja

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ (adj)
suhteutettu

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ (n, fem)
osa

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ (v)
ehdottaa
  Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposició /pɾo.po.zi.siˈo/ /pɾu.pu.zi.siˈo/ (n, fem)
lause
  Acció de proposar.
  (filologia, filosofia) Enunciat d’un judici amb valor lògic.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ (n, fem)
ehdotus

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ (n, masc)
tarkoitus

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ (n, fem)
proosa

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ (n, masc)
käännyttäminen

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ (v)
menestyä

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ (n, fem)
vauraus

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
prostituutio

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ (n, fem)
prostituoitu

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ (n, masc)
käännynnäinen

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ (n, fem)
prosodia

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ (n, neut)
päähenkilö

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ (v)
esittää pääosaa

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ (n, fem)
suojaaminen
  Acció o efecte de protegir.
  (esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ (n, masc)
suoja
  Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ (n, masc)
protektoraatti

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ (v)
suojata, suojella
  Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ (n, fem)
protesti

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ (v)
protestoida
  (intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ (n, masc)
olmi
  Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ (n, fem)
proteiini, valkuaisaine

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ (n, masc)
protaktinium

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ (n, masc)
protokolla

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ (n, masc)
prototyyppi

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ (n, masc)
protoni

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ (adv)
tarpeeksi

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ (n, fem)
koe
  Acció de provar.
  assaig

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ (v)
kokeilla
  Fer examen i experiment de les qualitats.
näyttää toteen
  Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ (v)
tarjota

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ (adj)
provensaali
  Relatiu o pertanyent a la Provença.
  Relatiu o pertanyent a la llengua provençal.

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ (n, neut)
provensaali
  Persona que habita o és originària de la Provença.
  (masculí, singular) Dialecte de l'occità parlat principalment a la Provença.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ (n, masc)
sananlasku

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ (adj, masc)
hankkija

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ (adj)
arkkihiippakunnallinen

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ (v)
suututtaa
  Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ (n, fem)
maakunta, provinssi

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ (n, masc)
lähimmäinen

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ (adj)
harkitsevainen

pruna (n, fem)
luumu

pràctic /ˈpɾak.tik/ (adj, masc)
käytännön-
  Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ (n, fem)
harjoitus
  Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ (adv)
käytännöllisesti katsoen

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ (v)
painaa

préssec (n, masc)
persikka

préssec pla (n, masc)
litteä persikka

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ (n, masc)
laina

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ (n, masc)
prinssi, ruhtinas
  Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ (adj, masc)
menestyvä
  Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ (n, fem)
eturauhanen

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ (n, fem)
proteesi
  Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ (adj, masc)
seuraava

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ (n, fem)
näennäistiede, pseudotiede

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ (n, fem)
psii

psicoanàlisi (n, fem)
psykoanalyysi

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
psykologia

psicometria (n, fem)
psykometriikka

psicopatologia (n, fem)
psykopatologia

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ (n, fem)
psykoosi

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ (n, fem)
psykoterapia

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ (n, masc)
psykologi

psicòpata (n, neut)
psykopaatti

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ (n, fem)
psyyke

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ (n, masc)
psykiatri

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ (n, fem)
psykiatria

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ (n, fem)
julkaisu

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ (v)
kustantaa

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ (adj)
haiseva
  Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ (v)
haista
  Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ (n, fem)
haju, löyhkä
  Mala olor, olor desagradable.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ (v)
nousta
  Augmentar de nivell.
  Anar creixent.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ (adj)
keuhko

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ (n, fem)
keuhkokuume
  Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó (n, masc)
keuhko

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ (n, fem)
syke

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ (v)
rangaista

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ (n, masc)
piste
  Signe de puntuació que separa frases.
  Grau d'una escala de qualificació.
  Recompenses en el joc.

punt de partit (Interjection)
ottelupallo

punt directe (n, masc)
läpisyöttö

punta /ˈpun.ta/ (n, fem)
kärki
  Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
välimerkit
  Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ (adj)
täsmällinen
  Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
täsmällisyys

puntuar /pun.tuˈa/ /pun.tuˈaɾ/ (v)
arvostella
  Qualificar un exercici, un treball o un examen amb una puntuació.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ (n, masc)
purasin

punyal /puˈɲaɫ/ (n, masc)
tikari

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ (n, fem)
pisto

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ (n, fem)
pupilli
  Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ (n)
harjalintu

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ (adj, masc)
puhdas

puré /puˈɾe/ (n, masc)
pyree

pus /ˈpus/ (n, masc)
märkä, mätä

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ (n, fem)
huora

puça /ˈpu.sa/ (n, fem)
kirppu
  Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàdel (n, masc)
padel

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ (n, fem)
sivu

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ (adj, masc)
kalpea

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ (n, masc)
haima

pànic (n, masc)
paniikki

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ (n, fem)
patina

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ (n, fem)
isänmaa

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ (n, masc)
hius
  Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ (adj, masc)
punatukkainen

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ (n, masc)
pelletti
  Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ (n, masc)
heiluri

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ (n, fem)
menetys

pèrdua de possessió (n, fem)
pallonmenetys

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ (n, masc)
herne

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ (n, masc)
terälehti

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ (n, fem)
kuusi

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ (n, fem)
pilleri

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ (n, masc)
lävistys

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ (n, masc)
pikseli

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ (n, masc)
polyyppi
  (medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòrtic /ˈpɔr.tik/ (n, masc)
portiikki

pòstit /ˈpɔs.tit/ (n, masc)
tarralappu

pòstum /ˈpɔs.tum/ (adj, masc)
kuolemanjälkeinen

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ (n, fem)
ruuti
  Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ (adj, masc)
julkinen
  Comú, que no és privat.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ (adv)
julkisesti

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ (n, masc)
vihko
  Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrangular /kwa.ðɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /kwə.ðɾəŋ.ɡuˈɫar/ (n, masc)
kunnari

quadrat /kwaˈðɾat/ (adj, masc)
neliömäinen, neliö
  Que té la forma d'un quadrat.
neliö, neliömäinen
  (aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ (n, masc)
neliö, neliömäinen
  (geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ (n, masc)
maalaus
  Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ (n, fem)
laatu

quan /ˈkon/ (adv)
milloin, koska
  En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin (adv)
kun lehmät lentävät

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ (adj)
kuinka paljon
  (seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ (n, fem)
määrä

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ (adj, masc)
määrällinen

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ (n, masc)
neljäkymmentä
  (tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ (number)
neljäkymmentä

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ (number)
neljäkymmentäviisi

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ (number)
neljäkymmentäkaksi

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ (number)
neljäkymmentäyhdeksän

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ (number)
neljäkymmentäneljä

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ (number)
neljäkymmentäseitsemän

quaranta-setè /kwaˌɾan.ta.seˈte/ /kwəˌɾan.tə.səˈtə/ /kwəˌɾan.tə.səˈtɛ/ (number)
neljäskymmenesseitsemäs

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ (number)
neljäkymmentäkuusi

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ (number)
neljäkymmentäkolme

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ (number)
neljäkymmentäyksi

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ (n, fem)
karanteeni

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ (number)
neljäskymmenesosa

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ (n, fem)
paasto

quark /ˈkwark/ (n, masc)
kvarkki

quart (number)
neljäs
  (ordinal) Que va just darrere del tercer.

quart àrbitre (n, masc)
neljäs erotuomari

quatre /ˈkwa.tɾe/ (number)
neljä, nelonen

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ (number)
neljäsataa

que /ke/ (conjunction)
että
  Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ (v)
tavata
  Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ (n, masc)
kefiiri

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ (n, fem)
valitus

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ (n, masc)
poskihammas

queixal del seny (n, masc)
viisaudenhammas

qui /ˈki/ (pronoun)
kuka, ken

quiet /kiˈet/ (adj, masc)
tyyni

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ (n, fem)
köli

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ (n, masc)
kilo
  (col·loquial) quilogram

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ (n, masc)
kilogramma

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ (n, masc)
kilometri

quim /ˈkim/ (n, masc)
ruokasula

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ (n, fem)
khimaira
  Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ (n, masc)
kiniini

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ (n, masc)
sentaali
  Pes equivalent a cent lliures.

quinze /ˈkin.ze/ (n, masc)
viisitoista
  (tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ (number)
viisitoista

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ (number)
viidestoista

quiosc /kiˈɔsk/ (n, masc)
huvimaja

quiral /kiˈɾaɫ/ (adj)
kiraalinen

quitrà (n, masc)
terva

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ (adj, masc)
donquijotemainen
  Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual (n, masc)
älykkyysosamäärä

quotidià (adj, masc)
päivittäinen

quàntum /ˈkwan.tum/ (n, masc)
kvantti

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ (pronoun)
mikä
  Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ (adj, masc)
kemiallinen
  Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ (n, fem)
kemia
  Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
  Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ (n, masc)
ketšua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ (n, masc)
päätösvaltaisuus

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ (v)
kyseenalaistaa
  (transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ (n, masc)
kyselylomake

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ (n, fem)
häntähihna

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ (n, masc)
rebec

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ (adj)
järjellinen

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
järkevästi

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ (n, masc)
rasismi, rotusorto

ració /ra.siˈo/ /rə.siˈo/ (n, fem)
annos

racó /raˈko/ /rəˈko/ (n, masc)
nurkka
  Espai definit per dues parets en angle.

radi (n, masc)
radium
  Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ (n, fem)
säteily

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ (n, masc)
lämpöpatteri

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ (adj)
radikaali

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ (v)
radikalisoida

radó /rəˈðo/ (n, masc)
radon

rai /ˈraj/ (n, masc)
lautta
  Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ (n, masc)
suihku
  Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
puola
  Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ (n, fem)
riisi

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ (n, fem)
rausku
  (peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ (n, fem)
kaakeli
  Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ (n, masc)
ralli

ram /ˈram/ (n, masc)
kukkakimppu

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ (n, masc)
karja

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ (n, fem)
kramppi, lihaskramppi
  Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ (n)
kauna

rang /ˈraŋ/ /ˈraŋk/ /ˈraŋk/ (n, masc)
aste

rap /ˈrap/ (n, masc)
merikrotti
  (Lophius budegassa)

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ (n, masc)
nuuska

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ (n, fem)
maila

raquis /ˈra.kis/ (n, masc)
keskiranka

rar /ˈrar/ (adj, masc)
harvinainen
  Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ (n, fem)
harvinaisuus

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ (n, masc)
harava

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ (n, masc)
harja
  Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ (v)
harjaus

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ (n, masc)
harava
  Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ (n, fem)
rotta
  Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ (n, fem)
lepakko

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
ratifiointi

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ (n, masc)
hiiri
  Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
  (informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ (n, fem)
puuska
  Bufada de vent.

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ (v)
korahdella

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ (n, masc)
retiisi
  Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ (n, fem)
rotu

raïm /rəˈim/ (n, masc)
viinirypäle
  (normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ (n, fem)
järki
  Causa, motiu.
  Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ (n, fem)
reaktio, vastavaikutus

reacció en cadena de la polimerasa (n, fem)
polymeraasiketjureaktio

real (adj)
todellinen
  Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ (n, fem)
olemassaolo, todellisuus

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ (v)
realisoida
  Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ (n, fem)
kapina

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ (n, masc)
isoisoisoisä

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ (n, masc)
rauniot
  Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ (n, masc)
niitti

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ (n, masc)
konttuuri

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ (n, masc)
levypallo
  (esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
  (basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ (v)
saada
  Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ (n, masc)
kieltäytyminen
  (esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ (v)
hylätä
  Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ (adj)
tuore

recepció (n, fem)
vastaanotto
  (voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ (n, fem)
resepti
  Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ (n, masc)
vastaanotin
  Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ (n, fem)
tutkimus
  Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ (v)
kierrättää
  Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
  Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ (n, masc)
kierrätys
  Acció i efecte de reciclar.

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ (v)
tarvita
  Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
  Demanar la compareixença.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ (n, neut)
alokas

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ (v)
värvätä

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ (v)
kerätä

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ (v)
tukea

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ (v)
kerätä

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ (n, fem)
suositteleminen, suositus

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ (v)
suositella

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ (n, fem)
palkkio

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ (v)
palkita

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ (n, masc)
tunnistaminen

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ (v)
harkita uudelleen

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ (v)
jälleenrakentaa

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ (v)
tunnistaa
  Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ (n, masc)
muisto

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ (v)
muistaa

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ (n, masc)
suorakulmio

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ (n, masc)
peräsuoli
  Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ (adj, masc)
kirkkoherra

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ (n, fem)
elpyminen
  (bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ (adj)
toistuva

recusar /re.kuˈza/ /re.kuˈzaɾ/ /rə.kuˈza/ (v)
jäävätä

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ (adj, masc)
vastavuoroinen

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ (v)
määritellä uudelleen

redirecció /re.ði.ɾek.siˈo/ /rə.ði.ɾək.siˈo/ (n, fem)
uudelleenohjaus

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ (v)
uudelleenohjata

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ (n, fem)
vähentäminen

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ (v)
vähentää
  disminuir

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ (n, masc)
vaihtaminen

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ (v)
korvata

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ (v)
tehdä uudestaan
  Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ (v)
neuvoa

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ (n, masc)
lähde
  Fet de referir o referir-se.
  Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ (n, masc)
kansanäänestys

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ (v)
hioa

reflació /re.fɫa.siˈo/ /rə.fɫə.siˈo/ (n, fem)
reflaatio

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ (n, masc)
peilikuva
  Cosa que es veu reflectida.
refleksi
  Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ (v)
miettiä

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ (adj, masc)
refleksiivinen

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ (v)
parantua
  Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ (n, masc)
vahvistaminen

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ (v)
jäähdyttää
  Reduir la temperatura.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ (n, masc)
flunssa

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ (n, masc)
suojapaikka

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ (n, masc)
pakolainen

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ (v)
osoittaa vääräksi

refús prohibit (n, masc)
pitkä kiekko

regal /reˈɣaɫ/ (n, masc)
lahja

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ (v)
lahjoittaa
  Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ (v)
kastella

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ (n, neut)
sijaishallitsija, valtionhoitaja

reggaeton /re.ɣeˈton/ (n, masc)
reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ (n, masc)
rykmentti

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ (adj)
alueellinen

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ (n, masc)
rekisteri

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ (n, fem)
alue

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ (n, fem)
sääntö, ohje
  Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ (n, masc)
viivain, viivoitin

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ (n, fem)
ohja, ohjas

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ (n, masc)
hallituskausi

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ (n, masc)
kuningaskunta, kunta
  Estat governat o representat per una monarquia.
kuningaskunta
  Classificació dels ens naturals.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ (adv)
säännöllisesti

rehabilitació (n, fem)
kuntouttaminen

rei /ˈrɛj/ (n, masc)
kuningas
  Cap del regne, monarca.
  (escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos (n, masc)
airokala

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ (adj)
kuninkaallinen

reig /ˈret͡ʃ/ (n, masc)
kotkakala

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ (n, fem)
kuningatar
  Forma femenina de rei.

reinstal·lar /re.ins.taɫˈɫa/ /re.ins.taɫˈɫaɾ/ /re.ins.taˈɫa/ /rə.ins.təɫˈɫa/ /rə.ins.təˈɫa/ (v)
asentaa uudelleen

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ (v)
toistaa

reivindicar /re.i.vin.diˈkaɾ/ /re.i.βin.diˈka/ /rə.i.vin.diˈka/ /rə.i.βin.diˈka/ (v)
vaatia
  Reclamar allò que es creu legítim.

reix /ˈrejʃ/ /ˈreʃ/ (n, fem)
reš

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ (n, fem)
kalteri

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ (adj, masc)
liittyvä

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ (n, fem)
yhteys

relació sexual (n, fem)
seksuaalinen kanssakäyminen, yhdyntä

relatiu /re.ɫaˈtiw/ (adj, masc)
suhteellinen
  Que està en relació amb alguna cosa

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ (adj)
rentouttava

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ (v)
höllentyä

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ (n, fem)
uskonto

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ (n, masc)
uskonnollinen

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ (n, masc)
kohokuva

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ (n, fem)
jättämä

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ (v)
liukastua

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ (n, masc)
kello

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ (n, fem)
pyhäinjäännös

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ (n, masc)
airo
  Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ (v)
soutaa

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ (adj)
huomattava

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ (n, masc)
lääke

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ (v)
korjata

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ (v)
remontoida

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ (n, masc)
peräkärry

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ (v)
hinata

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ (n, masc)
pyörre

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ (adj, masc)
etä-
  Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ (v)
hämmentää

remuntada /re.munˈta.ða/ (n, fem)
nousu
  (esports) Acció i efecte d'un esportista o un equip d'aconseguir superar l'adversari en una prova, un encontre o una competició després d'haver-hi mantingut un resultat o una posició desfavorable en el transcurs d'un determinat període de temps.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ (n, masc)
peura, poro

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ (adj)
munuais-
  Relatiu al ronyó.

renda disponible (n, fem)
käytettävissä oleva tulo

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ (n, fem)
antautuminen

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ (v)
antautua
  Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni (n, masc)
renium

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ (adj)
uusiutuva

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ (n, fem)
pesukone, pyykkikone

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ (v)
pestä

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ (v)
torua

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ (v)
levittää

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ (n, masc)
kynsipiikki

repetició (n, fem)
kertaus
  (esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ (v)
toistaa

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ (n, masc)
reportteri

reprendre /reˈpen.dɾe/ /rəˈpən.dɾə/ /rəˈpɛn.dɾə/ (v)
jatkaa

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
jatkaminen
  Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ (n, fem)
esitys
  Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
  Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
  Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ (adj, neut)
edustava

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ (v)
kuvata
  Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
esittää
  Fer una interpretació en públic.
edustaa
  Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ (adj, masc)
repressiivinen

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ (n, fem)
alustus

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ (n, fem)
kosto

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ (n, fem)
lisääntyminen

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ (v)
kiemurrella
  Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ (n, masc)
haaste
  Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
  Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ (adj, masc)
tasavaltalainen

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ (n, fem)
maine

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ (n, fem)
tasavalta

república bananera (n, fem)
banaanitasavalta, banaanivaltio

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ (n, masc)
sisämaa

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ (pronoun)
ei mitään
  (negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ (v)
rukoilla

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ (n, masc)
pelastus
  Acció de rescatar.
lunnaat, lunnasraha
  Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ (n, fem)
säännöstelypato

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ (adj)
asukas
  Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ (n, neut)
asukas
  Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
  Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ (v)
asustaa

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ (n, fem)
asuntola

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ (n, fem)
elastisuus

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ (n, fem)
pihka
  (halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ (n, fem)
vastus
  Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ (v)
ratkaista
  Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.
  Decidir, prendre una determinació.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ (n, fem)
kannanotto
  (videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

resolució de problemes (n, fem)
ongelmanratkaisulla

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ (n, masc)
selkänoja

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ (adj)
kunnioitettava
  Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ (v)
kunnioittaa
  Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ (n, masc)
kunnioitus

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ (adv)
vastaavasti

respectuós /res.pek.tuˈos/ (adj, masc)
kunnioittava

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ (n, fem)
hengitys

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ (v)
hengittää

respondre /resˈpɔn.dɾe/ (v)
vastata
  (transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ (n, fem)
vastuu

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ (adj)
vastuussa
  Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ (n, neut)
vastuussa
  Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ (n, fem)
vastaus
  Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
  Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ (n, fem)
isoanoppi

ressogre /reˈsɔ.ɣɾe/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ (n, masc)
isoappi

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ (v)
viipyä
  No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ (n, masc)
ravintola

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ (v)
entisöidä

restringir /res.tɾiɲˈd͡ʒi/ /res.tɾiɲˈd͡ʒiɾ/ /rəs.tɾiɲˈʒi/ (v)
rajoittaa

resultat /re.zuɫˈtat/ (n, masc)
tulos, seuraus

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ (n, fem)
ylösnousemus

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ (n, masc)
hiusverkko

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ (n, masc)
alttaritaulu

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ (n, fem)
verkkokalvo

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ (v)
kimmota

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ (n, masc)
muotokuva

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ (n, masc)
retrovirus

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ (n, masc)
taustapeili

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ (n, fem)
puhetaito

reunió /re.u.niˈo/ (n, fem)
kokous

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ (v)
paljastaa
  Fer conèixer alguna cosa amagada.

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ (v)
elpyä

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ (n, fem)
kertaus

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ (adj, masc)
vallankumouksellinen
  Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ (n, masc)
vallankumouksellinen
  Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ (n, fem)
vallankumous
  Canvi dràstic polític, social o econòmic.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ (v)
esineellistää

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ (adj, masc)
rhodesialainen
  Originari, pertanyent o relatiu a l'antiga Rhodèsia.

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ (n, masc)
rhodesialainen
  Natural de l'antiga Rhodèsia, actualment Zimbabwe.

rial /riˈaɫ/ (n, masc)
rial
  Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ (n, fem)
nauru

riba /ˈri.ba/ (n, fem)
ranta

ribot /riˈβɔt/ (n, masc)
höylä

ric /ˈrik/ (adj, masc)
rikas, äveriäs
  Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ (adj, masc)
naurettava
  Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ (n, masc)
puro

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ (n, fem)
arpajaiset

rifar /riˈfa/ /riˈfaɾ/ (v)
arpoa

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ (n, fem)
riimi
  Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ (n, masc)
sarvikuono

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ (n, fem)
rikkaus

ris /ˈris/ (n, masc)
reivi
  (nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc (n, masc)
riski

risc moral (n, masc)
moraalikato

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ (v)
reivata

ritme /ˈrid.me/ (n, masc)
rytmi

ritu /ˈri.tu/ (n, masc)
riitti

riu (n, masc)
joki, virta
  Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ (n, masc)
nauru, nauraa
  El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ (v)
nauraa, nauru
  Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ (n, neut)
kilpailija

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ (n, fem)
kilpailu

ro /ˈro/ (n, fem)
rhoo

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ (n, fem)
vaate

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ (v)
varastaa, ryövätä

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ (n, masc)
robotti
  Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
  (tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ (adj, masc)
jykevä

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ (n, masc)
rubiini
  Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ (n, fem)
robotiikka

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ (n, fem)
kallio
  Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ (n, fem)
pyörä, ratas
  Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira (n, fem)
maailmanpyörä

rodamón /ˌrɔ.ðaˈmon/ /ˌrɔ.ðəˈmon/ (n, neut)
maailmanmatkaaja

rodi (n, masc)
rodium

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ (adj, masc)
pyöreä
  De forma de cercle.

roentgeni (n, masc)
röntgenium

roibos /ˈroj.βos/ /ˈrɔj.βos/ (n, masc)
rooibos

roig /ˈrot͡ʃ/ (adj, masc)
punainen
  Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ (n, masc)
asema
  Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
  Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ (n, masc)
rommi
  (aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ (n, fem)
käsipuntari

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ (n, fem)
latinisaatio

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ (n, masc)
retoromaani
  Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ (n, masc)
ritariballadi
  Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
  Narració popular dels fets d’algú famós.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ (n, masc)
romania
  Natural de Romania.
  (masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ (n, masc)
rosmariini
  (botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
romani
  Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ (n, masc)
neljäkäs

romà /roˈma/ /ruˈma/ (adj, masc)
roomalainen
  Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ (n, masc)
roomalainen
  Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ (adj, masc)
romanttinen

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ (adj, masc)
käheä
  Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ (v)
kuorsata

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ (v)
purnata
  (intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ (n, masc)
munuainen
  Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú (n, masc)
sillivalas

rorqual d'aleta blanca (n, masc)
lahtivalas

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ (adj, masc)
vaalea

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ (adj)
pinkki, vaaleanpunainen
  De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ (n, fem)
ruusu, vaaleanpunainen
  (botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ (n, masc)
pinkki, vaaleanpunainen
  Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ (n, fem)
kaste

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ (n, masc)
rukousnauha
  (religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ (n, masc)
paahtopaisti

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ (adj, masc)
jyrsijä
  Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ (n, masc)
jyrsijä
  (masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ (v)
jyrsiä
  Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ (n, fem)
unikko, unikukka

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ (n, masc)
etelänsatakieli
  Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ (v)
paahtaa

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ (n, masc)
paahdettu

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ (n, masc)
sänki

rot /ˈrot/ (n, masc)
röyhtäisy

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ (v)
röyhtäistä

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ (n, fem)
liikenneympyrä
  Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ (n, masc)
tammi

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ (n, masc)
ruoste
  Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
keltuainen, munankeltuainen
  Nucli d'un ou, de color ataronjat.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ (adj, masc)
ruandalainen
  Relatiu o pertanyent a Ruanda.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ (n, masc)
ruandalainen
  Persona que habita o és originària de Ruanda.
  Llengua bantu parlada majoritàriament a Ruanda

rubidi (n, masc)
rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ (n, masc)
rupla

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ (n, fem)
rucola
  Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi (n, masc)
rugby

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ (n, masc)
kaatosade

rumor (n)
juoru

rural /ruˈɾaɫ/ (adj)
maalaismainen

rus (adj, masc)
venäläinen, venäjä
  Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus (n, masc)
venäjä, venäjän kieli
  (només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ (n, masc)
mehiläispesä

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ (n, fem)
reitti

ruteni (n, masc)
rutenium

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ (n, masc)
rutherfordium

ruà /ruˈa/ (adj, masc)
päistärikkö

ruïna /ruˈi.na/ (n, fem)
raunio

ràbia /ˈra.bi.a/ (n, fem)
raivo
  Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
vesikauhu, raivotauti
  Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ (n, fem)
radio, radiotekniikka
  Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ (n, fem)
tuulenpuska

ràpid /ˈra.pit/ (adj, masc)
nopea
  Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ (adv)
nopeasti
  D’una manera ràpida.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ (n, masc)
hallinto

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ (n, masc)
silokampela

rèmol empetxinat (n, masc)
piikkikampela

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ (n, masc)
matelija

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ (adj, masc)
kankea

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ (n, masc)
maskara

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ (n, fem)
polvilumpio

rústic /ˈrus.tik/ (adj, masc)
karkea

sa /sa/ /sə/ (adj, masc)
terve
  Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi (adj, masc)
kunnossa

saba /ˈsa.ba/ (n, fem)
mahla

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ (n, fem)
savanni

sabata /saˈba.ta/ (n, fem)
kenkä

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ (n, masc)
suutari
  Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ (n, fem)
tohveli
  Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ (v)
tuntea, tietää
  (transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
tietää
  (transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ (n, fem)
pilkkusilli, täpläsilli
  (Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ (n, fem)
saippua-astia

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ (v)
sabotoida

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ (n, masc)
sapeli
  Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ (n, masc)
saippua

sac /ˈsak/ (n, masc)
kassi
  Receptacle de roba.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ (n, masc)
pappi

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ (n, fem)
papitar

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ (n, masc)
ristiluu

sacrificar-se (v)
uhrata
  (beisbol) Fer, un batedor, una batada que implica un risc elevat de ser eliminat.

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ (n, masc)
uhraus, uhri

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ (v)
pöyhiä

sacsó /səkˈso/ (n, masc)
laskos
  Plec en la roba per a escurçar la peça.

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ (n, fem)
tarjotin

safir /səˈfir/ (n, masc)
safiiri

safrà /səˈfɾa/ (n, masc)
sahrami

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ (n, neut)
jousimies
  Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ (adj)
verinen
  De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ (v)
vuotaa verta
  (intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
sisentää
  (transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ (n, masc)
sakramentti

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ (adj, masc)
pyhä

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ (n, masc)
suntio

sal (n, fem)
suola
  Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
  (química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ (n, fem)
huone

sala d'operacions (n, fem)
leikkaussali

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ (v)
höystää
  Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ (n, masc)
palkka
  Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ (n, masc)
suolasirotin

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ (n, fem)
sylki

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ (v)
kuolata

salmó /səɫˈmo/ (adj)
lohi, lohikala
  Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ (n, masc)
lohikala, lohi
  Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
  Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ (n, fem)
kastike
  Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ (n, fem)
makkara

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ (n, masc)
hyppy
  Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
  (billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ (n, masc)
heinäsirkka
  Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ (v)
hypätä
  Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
  Passar per alt, ometre.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ (n, masc)
psalttari
  Recull de salms.
  Instrument cordòfon antic, anàleg a la cítara, que es toca amb un plectre o amb martells.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ (v)
tervehtiä

salut /saˈɫut/ (Interjection)
terveydeksi
  Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ (n, fem)
terveys
  Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ (n, masc)
tervehdys
  Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ (n, masc)
pelastaja

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ (v)
pelastaa

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ (adj)
villi
  No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ (n, masc)
paju

samari /səˈma.ɾi/ (n, masc)
samarium

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ (n, fem)
aluspaita
  Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
t-paita
  Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ (adj, masc)
samoa
  Relatiu o pertanyent a Samoa o bé a la Samoa Americana.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ (n, masc)
samoa
  Persona que habita o és originària de Samoa o bé de la Samoa Americana.
  Llengua austronèsia parlada principalment a Samoa.

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ (n, masc)
kerrosvoileipä

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ (n, fem)
sandaali

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ (n, fem)
veri

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ (n, masc)
nyyhkytys
  Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ (v)
nyyhkyttää
  Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ (n, fem)
juotikas

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ (n, fem)
terveys

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ (adj, masc)
pyhä
  Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ (n, masc)
pyhimys
  Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya (n, masc)
tunnussana

sarabanda /sa.ɾaˈban.da/ /sə.ɾəˈβan.də/ (n, fem)
sarabande

sarbatana /saɾ.baˈta.na/ /sər.bəˈta.nə/ (n, fem)
puhallusputki

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ (n, masc)
sarkofagi

sard (adj, masc)
sardi
  Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard (n, masc)
sardi
  Natiu de Sardenya.
  (només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ (n, fem)
sardiini

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ (n, fem)
lisko

sastre /ˈsas.tɾe/ (n, masc)
räätäli

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ (n, fem)
tyydytys

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ (v)
tyydyttää
  Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ (n, masc)
kiertolainen, satelliitti

satíricament /saˌti.ɾi.kaˈmen/ /saˌti.ɾi.kaˈment/ /səˌti.ɾi.kəˈmen/ /səˌti.ɾi.kəˈment/ (adv)
satiirisesti

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ (n, fem)
sauna

savi /ˈsa.βi/ (adj, masc)
viisas
  Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ (n, masc)
tapa
  Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ (n, fem)
viisaus

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ (n, masc)
saksofoni

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ (n, masc)
seaborgium

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ (adj, masc)
kuiva
  Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ (n, fem)
rahapaja

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ (adj)
leikkaaja

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ (adj, masc)
salainen, salaisuus
  Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ (n, masc)
salaisuus, salainen

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ (v)
erittää

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ (n, masc)
sihteeri

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ (n, fem)
lahko

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ (n, masc)
sektori

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ (n, fem)
maallistuminen

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ (n, fem)
silkki

sedar /seˈða/ /seˈðaɾ/ (v)
antaa rauhoittavia

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ (adj, masc)
istuma-

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ (n, fem)
kansannousu

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ (n, masc)
kerrostuma

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ (adj, masc)
kerrostunut

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ (v)
houkutella
  Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ (v)
niittää
  (agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ (n, masc)
postimerkki
  Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
  Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ (v)
sinetöidä

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ (n, masc)
vuosisata

segon /seˈɣon/ (n, masc)
sekunti, kulmasekunti
  Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ (number)
toinen, kakkonen
  (ordinal) Que va just darrere del primer.

segona base (n, fem)
kakkonen
  (beisbol) Base corresponent a l'angle situat en diagonal respecte a la base de meta, que un corredor ha de tocar en segon lloc.

segona part (n, fem)
toinen puoliaika

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ (conjunction)
mukaan

segregació (n, fem)
erottelu

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ (v)
erotella

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ (n, masc)
ihmisryöstö

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ (n, masc)
seurue

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ (n, masc)
seuraaja

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ (v)
seurata
  Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ (adj, masc)
turvassa
  ferm, sense perill
varma
  cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ (n, fem)
turva, turvallisuus
  Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ (n, masc)
leseet

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ (adj)
seuraava

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ (n, masc)
paikka

seixa /ˈse.ʃa/ /ˈse.ʃə/ /ˈsej.ʃa/ (n, fem)
seiche-ilmiö

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ (number)
kuusikymmentä

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ (number)
kuusikymmentäviisi

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ (number)
kuudeskymmenesviides

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ (number)
kuusikymmentäkaksi

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
kuudeskymmeneskahdes

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ (number)
kuusikymmentäyhdeksän

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ (number)
kuudeskymmenesyhdeksäs

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ (number)
kuusikymmentäneljä

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ (number)
kuudeskymmenesneljäs

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ (number)
kuusikymmentäseitsemän

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ (number)
kuudeskymmenesseitsemäs

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ (number)
kuusikymmentäkuusi

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ (number)
kuudeskymmeneskuudes

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ (number)
kuusikymmentäkolme

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ (number)
kuudeskymmeneskolmas

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ (number)
kuusikymmentäyksi

seixanta-unè /sejˌʃan.ta.uˈne/ /seˌʃan.ta.uˈne/ /səˌʃan.tə.uˈnə/ /səˌʃan.tə.uˈnɛ/ (number)
kuudeskymmenesensimmäinen

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ (number)
kuudeskymmeneskahdeksas

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ (number)
kuudeskymmenes

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ (v)
valita

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ (n, fem)
valinta

seleni /səˈɫɛ.ni/ (n, masc)
seleeni

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ (n, fem)
seleniitti
  Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ (n, fem)
satula

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ (adj)
samanlainen
  Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ (v)
näyttää

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ (v)
kylvää

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ (n, masc)
sperma

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ (n, masc)
pappisseminaari
  Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
seminaari
  Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

sempre /ˈsem.pɾe/ (adv)
aina, alati

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ (n, masc)
liikennevalot

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ (n, fem)
merkitys

senat /seˈnat/ /səˈnat/ (n, masc)
senaatti

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ (adj, masc)
koko

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ (adj, masc)
senegalilainen
  Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ (n, masc)
senegalilainen
  Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ (n, masc)
villisika

sensació (n, fem)
tunne

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ (preposition)
ilman, vailla

sensepapers /ˌsen.se.paˈpes/ /ˌsen.se.paˈpeɾs/ /ˌsen.sə.pəˈpes/ /ˌsən.sə.pəˈpes/ /ˌsɛn.sə.pəˈpes/ (n, neut)
rekisteröimätön maahanmuuttaja

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ (adj)
herkkä
  Que està dotat de sensibilitat.

sensiblement /senˌsi.bɫeˈment/ /senˌsi.βɫeˈmen/ /senˌsib.bɫeˈmen/ /sənˌsi.βɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈment/ (adv)
herkästi

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ (n, masc)
anturi

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ (n, masc)
tunne
  Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ (adj)
sentimentaalinen

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ (n, masc)
vahti

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ (v)
aistia
  Percebre amb els sentits, tret del visual.
kuulla
  Percebre sons mitjançant l'oïda.
tuntea
  Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ (v)
tuntea
  Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ (n, masc)
aisti
  Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
järki
  Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ (n, fem)
päätös

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ (n, masc)
arkijärki
  Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ (n, masc)
merkki
  Marca feta a alguna cosa.

senyalitzar /se.ɲa.ɫiˈd͡za/ /se.ɲa.ɫiˈza/ /se.ɲa.ɫiˈzaɾ/ /sə.ɲə.ɫiˈd͡za/ (v)
viitoittaa

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ (n, masc)
herra
  (usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ (n, fem)
rouva
  Tractament de cortesia donat a una dona.

senzillament /senˌzi.ʎaˈmen/ /senˌzi.ʎaˈment/ /sənˌzi.ʎəˈmen/ /sənˌzi.ʎəˈment/ (adv)
yksinkertaisesti

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
erottaminen

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ (adv)
erillään

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ (v)
erottaa

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ (adj)
pohjois-

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ (n, masc)
hautakammio

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ (n, fem)
jatko-osa
  Conseqüència produïda arran d'un fet.
  (literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ (n, fem)
jono

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ (v)
olla
  ésser, existir

serbi (adj, masc)
serbia, serbialainen
  Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi (n, masc)
serbia, serbialainen
  (només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ (n, masc)
serbokroaatti

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ (n, fem)
onnekas sattuma

serf /ˈserf/ (n, masc)
maaorja

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ (n, masc)
kersantti

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ (adj, masc)
vakava

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ (n, masc)
puristin

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ (n, masc)
saarna

serp (n, fem)
käärme
  Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ (n, masc)
serpentti

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ (n, fem)
saha
  Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ (n, fem)
vuoristo

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ (v)
sahata
  Fer servir la serra o el xerrac.
  Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrà /seˈra/ /səˈra/ (n, masc)
pastellimeriahven

servei de córner (n, masc)
kulmapotku

servei de porteria (n, masc)
maalipotku

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ (n, masc)
palvelija

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ (n, masc)
palvelin
  (informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
  (pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

serviola /ser.βiˈɔ.ɫa/ /seɾ.viˈɔ.ɫa/ /seɾ.βiˈɔ.ɫɔ/ /sər.biˈɔ.ɫə/ /səɾ.viˈɔ.ɫə/ (n, fem)
ranapalkki
  (nàutica) Pescant prop de l'amura per a l’aparell de l’àncora.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ (v)
tarjoilla
  (esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ (adj, masc)
tyyni

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ (n, fem)
istunto
  Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
  Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ (n, fem)
jano
  Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ (n, masc)
erä
  (tennis, anglicisme) Cadascuna de les divisions d'un partit.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ (number)
seitsemän, seiska
  (cardinal) Sis més un.
  (valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ (number)
seitsemänsataa

seta /ˈse.ta/ /ˈse.tə/ /ˈsɛ.tə/ (n, fem)
sukanen

setanta /seˈtan.ta/ (number)
seitsemänkymmentä

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ (number)
seitsemänkymmentäviisi

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ (number)
seitsemänkymmentäkaksi

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ (number)
seitsemäskymmeneskahdes

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ (number)
seitsemänkymmentäyhdeksän

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ (number)
seitsemänkymmentäneljä

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ (number)
seitsemänkymmentäseitsemän

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ (number)
seitsemänkymmentäkuusi

setanta-sisè /seˌtan.ta.siˈze/ /səˌtan.tə.siˈzə/ /səˌtan.tə.siˈzɛ/ (number)
seitsemäskymmeneskuudes

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ (number)
seitsemänkymmentäkolme

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ (number)
seitsemänkymmentäyksi

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ (number)
seitsemäskymmenesensimmäinen

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ (number)
seitsemäskymmenes

setembre /səˈtem.bɾə/ (n, masc)
syyskuu
  Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ (n, masc)
piiritys
  Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ (n, fem)
viikko

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ (adj)
viikoittainen

setze /ˈse.d͡ze/ (number)
kuusitoista

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ (number)
kuudestoista

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ (n, fem)
hiippakunta
  Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ (pronoun)
hänen
  Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ (v)
istuutua

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ (n, masc)
sukupuoli, seksi
  Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
seksi, sukupuoli
  Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ (adj)
sukupuolinen

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
seksi, seksuaalisuus

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ (v)
seksuaalistaa

si (conjunction)
jos
  Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ (adj)
nautiskelija

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ (adj, masc)
siperialainen
  Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ (n, masc)
siperialainen
  Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ (n, fem)
sibylla

sicilià (adj, masc)
sisilia
  Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ (n, masc)
lappo
  Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
hajulukko
  Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ (n, fem)
sigma

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ (v)
allekirjoittaa
  Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ (n, masc)
merkki

signe diacrític (n, masc)
diakriittinen merkki

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ (v)
merkitä
  Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ (n, masc)
merkitys

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ (adj, masc)
merkittävä

significativament /siŋ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.vaˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ (adv)
huomattavasti

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ (adj)
sikhi
  Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ (n, neut)
sikhi
  Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ (n, masc)
hiljaisuus, äänettömyys
  Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ (adj, masc)
hiljainen
  Que no parla, que guarda silenci.
  Lloc on, moment en què, regna el silenci.
  Que no fa gaire soroll.

silici (n, masc)
pii

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ (n, masc)
syllogismi

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ (adj, masc)
syllabinen
  Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
  (lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ (n, fem)
symbioosi

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ (v)
merkitä

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ (adj, masc)
symbolinen
  Relatiu al símbol.

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ (adv)
symbolisesti

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ (n, fem)
symmetria

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ (n, fem)
sinfonia

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ (n, fem)
käyräsapeli

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ (n, fem)
simonia

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ (n, fem)
myötätunto

simple /ˈsim.pɫe/ (adj)
simppeli, yksinkertainen
  Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplement /ˌsim.pɫeˈmen/ /ˌsim.pɫeˈment/ /ˌsim.pɫəˈmen/ /ˌsim.pɫəˈment/ (adv)
yksinkertaisesti

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ (v)
yksinkertaistaa

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ (adj, masc)
leimallinen

simpàtic /simˈpa.tik/ (adj, masc)
myötätuntoinen
  Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació (n, fem)
jäljittely

simular /si.muˈɫa/ (v)
simuloida

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ (adv)
yhtäaikaa

simètric /siˈmɛ.tɾik/ (adj, masc)
symmetrinen

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ (adj, masc)
vilpitön
  Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ (adv)
todella

sincretisme /siŋ.kɾeˈtiz.me/ /siŋ.kɾəˈtiz.mə/ (n, masc)
synkretismi

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ (n, fem)
synergia

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ (adj, masc)
srilankalainen
  Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ (n, masc)
srilankalainen
  Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
  (només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡlot/ (n, masc)
hikka, nikotus
  Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ (v)
nikotella

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ (adj)
yksikkö, kummallinen

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ (n, fem)
erikoisuus
  Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ (adj, masc)
pahaenteinen
  Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
sinofobia

sintaxi (n, fem)
lauseoppi
  Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintàcticament /sinˌtak.ti.kaˈmen/ /sinˌtak.ti.kaˈment/ /sinˌtak.ti.kəˈmen/ /sinˌtak.ti.kəˈment/ (adv)
lauseopillisesti

sinus /ˈsi.nus/ (n, masc)
sini

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ (n, fem)
poskiontelontulehdus

sinònim /siˈnɔ.nim/ (n, masc)
synonyymi
  Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ (n, fem)
merenneito
  Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
sireeni, seireeni
  So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ (n, masc)
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ (n, masc)
syyria
  Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis (number)
kuusi

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ (n, masc)
järjestelmä

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ (v)
järjestelmällistää

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ (adj, masc)
järjestelmällinen

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ (adj, masc)
systeeminen
  Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sitar /siˈtar/ (n, masc)
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ (n, fem)
siilo, varastosiilo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ (n, fem)
tilanne
  Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ (n, fem)
solki

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ (n, masc)
ääni
  Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ (n, fem)
suvereenisuus

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ (n, masc)
monarkki, suvereeni
  Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ (n, masc)
kirjekuori
  Objecte per contenir una carta o targeta.

sobreafegir /ˌso.bɾe.a.feˈd͡ʒiɾ/ /ˌso.βɾe.a.feˈd͡ʒi/ /ˌso.βɾe.a.feˈʒi/ /ˌso.βɾə.fəˈʒi/ (v)
lisätä

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ (adj)
jumalallinen

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ (n, masc)
lempinimi

sobreprotecció (n, fem)
ylisuojelu

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ (adv)
ennen kaikkea

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ (v)
selviytyä

sobri /ˈsɔ.βɾi/ (adj, masc)
raitis

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ (adj, masc)
yhtäkkinen

soc /ˈsɔk/ (n)
basaari
  Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ (n, fem)
tynkä

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ (adj)
sosiaalinen
  Pertanyent a un grup de persones.
  Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ (n, fem)
sosiaalidemokratia

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ (adj)
sosiaalidemokraatti
  Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ (n, neut)
sosiaalidemokraatti
  Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ (n, masc)
sosialismi

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ (adj)
sosialisti
  Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ (n, neut)
sosialisti
  Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ (n, fem)
yhteiskunta
  Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

societat de la informació (n, fem)
tietoyhteiskunta

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ (n, masc)
sosiolekti

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// (n, fem)
sosiolingvistiikka

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
sosiologia

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ (adj, masc)
sosiopoliittinen

sodi (n, masc)
natrium
  Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ (n, fem)
polvitaive
  Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ (n, masc)
rikki

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ (n, masc)
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ (n, masc)
sohva
  Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ (n, fem)
anoppi

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ (n, masc)
appi

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ (v)
asustaa

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ (n, masc)
aurinko, auringonpaiste
  Astre estel·lar, estrella.
  Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ (n, fem)
antura
  Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ (adj)
auringon-

solc /ˈsoɫk/ (n, masc)
vako

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ (v)
hitsata

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ (n, masc)
sotilas, sotamies
  Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ (n, masc)
sulttaani

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ (adj)
juhlallinen

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ (n, fem)
solidaarisuus

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ (adj, masc)
yksinäinen

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ (n, masc)
pasianssi
  Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ (n, masc)
päivänseisaus

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ (adj, masc)
naimaton
  (central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ (n, fem)
liukoisuus

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ (n, fem)
ratkaisu, liuos
  Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
  Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
liuos
  (química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ (n, masc)
liuotettava aine

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ (adj)
somali
  Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ (n, neut)
somali
  Persona que habita o és originària de Somàlia.
  (només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ (v)
nähdä unta, uneksia
  Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ (n, masc)
unissakävely

somni /ˈsɔm.ni/ (n, masc)
uni

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ (n, masc)
hymy
  Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ (v)
hymyillä
  Riure lleument.

son /son/ /sun/ (n, masc)
uni
  Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ (v)
soida
  Emetre so.

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ (n, masc)
sunda
  Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ (n, masc)
sonetti

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ (adj, masc)
mauton

sopa /ˈso.pa/ (n, fem)
keitto, soppa

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ (n, masc)
päivällinen, illallinen
  Àpat principal del vespre o de la nit.

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ (n, masc)
sopraano

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ (n, masc)
sorbetti

sord /ˈsort/ (adj, masc)
kuuro

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ (n, fem)
kuurous

sordmut /ˌsordˈmut/ (adj, masc)
kuuromykkä

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ (n, masc)
piikkimakrilli
  a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ (n, masc)
melu
  So no articulat i confús més o menys fort.
  So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ (adv)
kovaa

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ (adj, masc)
meluisa

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ (v)
yllättää

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ (adj)
yllättävä

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ (n, fem)
yllätys

sorra /ˈso.ra/ (n, fem)
hiekka

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ (adj, masc)
hiekkainen

sort (n, fem)
onni, tuuri

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ (n, fem)
ulospääsy, uloskäynti
  En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortida falsa (n, fem)
varaslähtö

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ (v)
mennä ulos
  Passar a fora.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ (v)
kaapista ulos tuleminen

sosa /ˈso.za/ /ˈso.zə/ (n, fem)
sooda
  Cendra de barrella.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ (v)
huokaista

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ (n, fem)
epäily

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ (v)
epäillä
  Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitosament /sos.piˌto.zaˈmen/ /sos.piˌto.zaˈment/ /sos.piˌto.zəˈment/ /sus.piˌto.zəˈmen/ (adv)
epäilevästi

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ (adj, masc)
epäilyksenalainen

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ (adj)
kestävä
  (ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ (n, masc)
rintaliivit

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ (n, masc)
-is

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ (n, fem)
vähentäminen

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ (n, masc)
sisäkatto, katto
  Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ (n, fem)
sotilas

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ (n, masc)
kellarikerros, kellari

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ (v)
pakottaa
  Lliurar a la decisió d’altri.

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ (v)
ravistaa

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ (v)
kaataa

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ (adv)
usein

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ (n, masc)
Neuvostoliiton
  (històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ (n, masc)
swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ (v)
hikoilla

suau /suˈaw/ (adj)
pehmeä

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ (v)
aliarvioida

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ (n, fem)
huutokauppa

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ (v)
huutokaupata

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ (n, masc)
subjekti

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ (v)
alistaa

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ (n, masc)
subjunktiivi

sublim /suˈβɫim/ (adj)
hämmästyttävä

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ (v)
sublimoitua

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ (n, masc)
sukellusvene, merenalainen
  Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ (n, fem)
alistuminen

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ (n, masc)
alamaailma

suborn /suˈβorn/ (n, masc)
lahjonta

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ (v)
lahjoa

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ (v)
kituuttaa

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ (n, masc)
substantiivi, nimisana

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ (n, fem)
korvaaminen

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ (n, masc)
substraatti

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ (n, fem)
aine, substanssi

subterrani /sup.teˈra.ni/ (adj, masc)
maanalainen

subtil /supˈtiɫ/ (adj)
hienoinen

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ (n, masc)
tekstitys

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ (v)
subventoida

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ (n, fem)
apuraha

subvertir /sub.berˈti/ /sub.beɾˈti/ /sub.veɾˈtiɾ/ /sub.vəɾˈti/ (v)
kumota

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ (n, masc)
alaindeksi

suc (n, masc)
mehu, tuoremehu
  Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ (adj, masc)
peräkkäinen

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ (adv)
peräkkäin

sucre /ˈsu.kɾe/ (n, masc)
sokeri

sud (n, masc)
etelä

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ (adj, masc)
eteläafrikkalainen
  Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ (n, masc)
eteläafrikkalainen
  Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ (adj, masc)
eteläamerikkalainen
  Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ (n, masc)
eteläamerikkalainen
  Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ (adj, masc)
eteläkorealainen

sud-est /ˌsuˈtest/ (n, masc)
kaakko

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ (n, masc)
lounas

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ (adj, masc)
sudanilainen
  Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ (n, masc)
sudanilainen
  Persona que habita o és originària del Sudan.

suec (adj, masc)
ruotsi, ruotsalainen
  Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec (n, masc)
ruotsi
  Persona de Suècia.
ruotsi, ruotsalainen
  (només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ (adj)
itsetyytyväinen

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ (adv)
kylliksi

sufix /suˈfiks/ (n, masc)
jälkiliite

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ (v)
tukehduttaa
  Provocar dificultat en la respiració.

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ (n, masc)
äänioikeus

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ (n, masc)
aloite

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ (v)
viitata

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ (n, fem)
käsitys

suite /ˈsujt/ (n, fem)
sarja
  (gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
  (gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ (n, masc)
sulfidi

suma /ˈsu.ma/ (n, fem)
summa

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ (v)
summata
  Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ (adj, masc)
lyhyt
  En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ (n, masc)
lyhyt
  Breu resum, compendi.

sumàriament /suˌma.ɾi.aˈmen/ /suˌma.ɾi.aˈment/ /suˌma.ɾi.əˈmen/ /suˌma.ɾi.əˈment/ (adv)
pikaisesti

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ (n, fem)
hiki

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ (adj)
pinnallinen
  Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ (adj, masc)
ylenpalttinen, tarpeeton

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ (n, fem)
pinta
  extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ (n, neut)
erinomainen
  Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ (n, masc)
superlatiivinen

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ (n, masc)
supermarketti
  Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ (v)
laittaa päälle

superstició (n, fem)
taikausko
  Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ (n, masc)
selviytyjä

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ (adj)
sijainen

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ (v)
kerjätä

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ (v)
olettaa
  Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
peräpuikko

suprem /suˈpɾem/ (adj, masc)
korkein

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ (n, fem)
ylemmyys

supí /suˈpi/ (adj, masc)
supiini

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ (n, fem)
suura

surf de neu (n, masc)
lumilautailu

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ (n, masc)
korkki

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ (n, masc)
sushi, suši

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ (n, masc)
noki

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ (n, fem)
sauma

suís /suˈis/ (adj, masc)
sveitsiläinen
  Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ (n, masc)
sveitsiläinen
  Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ (n, neut)
itsemurhaaja

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ (v)
tehdä itsemurha
  Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ (n, masc)
itsemurha

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði (n, masc)
joukkoitsemurha

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ (n, masc)
sapatti

sàdic /ˈsa.ðik/ (adj, masc)
sadistinen

sàmec /ˈsa.mek/ /ˈsa.mək/ (n, fem)
samekh

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ (n, masc)
santelipuu
  Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ (n, masc)
sanskriitti
  Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ (n, fem)
satiiri

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ (n, masc)
satraappi

sàviament /ˌsa.vi.aˈment/ /ˌsa.vi.əˈmen/ /ˌsa.vi.əˈment/ /ˌsa.βi.aˈmen/ /ˌsa.βi.əˈmen/ (adv)
viisaasti

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ (n, masc)
ruis

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ (n, fem)
mannasuurimo

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ (n, masc)
verholehti

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ (n, masc)
seepia
  Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ (n, fem)
sarja
  Conjunt ordenat d'elements
  Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí (adv)
juu, kyllä
  Expressió d'afirmació com a resposta.

sí (n, masc)
kyllä
  Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ (n, masc)
piikivi

sílice /ˈsi.ɫi.se/ /ˈsi.ɫi.sə/ (n, fem)
piidioksidi

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ (n, fem)
tavu
  Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síl·laba lliure (n, fem)
avotavu

síl·laba travada (n, fem)
umpitavu

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ (n, masc)
merkki, symboli

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ (n, masc)
oire

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ (n, fem)
pyörtyminen
  (patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ (n, fem)
vesimeloni

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ (n, fem)
oireyhtymä, syndrooma

síndrome de Down (n, fem)
Downin oireyhtymä

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ (n, fem)
synteesi

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ (n, masc)
kiinteä
  Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sòlidament /ˌsɔ.ɫi.ðaˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðaˈment/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈment/ (adv)
jykevästi

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ (n, fem)
anomus
  acció de suplicar, o la petició que es fa.
  memorial o escrit amb que se suplica.

tabac /taˈbak/ (n, masc)
tupakka, tupakkakasvi

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ (n, masc)
asumus
  Sagrari de l’altar major.

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ (n, masc)
iltapäivälehti
  Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tac /ˈtak/ (n, masc)
biljardikeppi
  (billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ (n, fem)
läiskä, tahra
  Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ (adj, masc)
hiljainen

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ (n, masc)
käsikopelo
  Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ (v)
nuuskia

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ (n, masc)
juoruilija

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ (n, fem)
tafonomia

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ (adj, masc)
tahiti
  Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ (n, masc)
tahiti
  (només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ (n, fem)
boreaalinen vyöhyke

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ (adj, masc)
thaimaalainen
  Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ (n, masc)
thaimaalainen
  Persona que habita o és originària de Tailàndia.
  (masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

tal /ˈtaɫ/ (adj)
moinen
  Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ (n, masc)
kyky, lahjakkuus
  Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ (adj, masc)
etevä

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ (n, masc)
Taliban

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ (n, masc)
leikkaus
  Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ (v)
leikata
  Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ (n, masc)
ryhmätyökurssi

talp (n, masc)
kontiainen, maamyyrä

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ (n, masc)
tallium

taló /taˈɫo/ (n, masc)
kantapää, kanta
  Part del peu oposada a la banda dels dits.
korko, kantapää
  Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
kanta, kantapää
  (golf) Part posterior del cap d'un bastó.
  (hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

talús continental (n, masc)
mannerrinne

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ (n, masc)
rumpu
  Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ (n, masc)
jakkara
  Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ (v)
rummuttaa

també /tamˈbe/ (adv)
myös, -kin
  Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ (adv)
-kaan

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
kuolemanpelko

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ (n, masc)
panssarivaunu
  Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
panssari
  Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ (n, fem)
aita
  Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ (v)
sulkea
  Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ (adj)
kiinni

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ (n, masc)
tango

tant de bo (Interjection)
toivottavasti

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ (v)
härnätä

tap /ˈtap/ (n, masc)
korkki
  Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ (n, fem)
kansi
  Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ (n, masc)
seinävaate

taral·la /taˈɾa.ɫa/ /taˈɾaɫ.ɫa/ /təˈɾa.ɫə/ /təˈɾaɫ.ɫə/ (n, fem)
hyminä

tard /ˈtart/ (adv)
myöhään

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ (n, fem)
iltapäivä

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ (n, fem)
syksy

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ (n, fem)
kortti
  Petita carta amb les dades personals.

targeta blava (n, fem)
sininen kortti

targeta de crèdit (n, fem)
luottokortti

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ (n, fem)
hinnasto

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ (n, masc)
taaro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ (n, fem)
appelsiininkukka
  Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
sitruunamelissa
  Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ (n, fem)
appelsiini, oranssi
  Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ (n, masc)
oranssi, appelsiini
  Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ (n, fem)
appelsiinijuoma

tars /ˈtars/ (n, masc)
kinttu

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ (n, fem)
lintuhämähäkki

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ (n, fem)
tehtävä

tassa /ˈta.sa/ (n, fem)
kuppi

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ (v)
maistaa

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ (v)
tatuoida
  Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
tatuointi

tau /ˈtaw/ (n, fem)
tau
  Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).
tav
  Vint-i-dosena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

taula /ˈtaw.ɫa/ (n, fem)
pöytä
  Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
  (tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taula de billar (n, fem)
biljardipöytä

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ (n, masc)
tiski

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ (n, masc)
taustalevy
  (basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ (n, fem)
härkätaistelu

tauró /tawˈɾo/ (n, masc)
hai

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo (n, masc)
valkohai

tauró tigre (n, masc)
tiikerihai

tauó (n, masc)
tau

taxi /ˈtak.si/ (n, masc)
taksi
  Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ (n, fem)
taksonomia
  Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ (n, masc)
ruumisarkku
  Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ (n, masc)
tee
  (aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ (adj)
teatraalinen

teatre /teˈa.tɾe/ (n, masc)
teatteri

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ (adj, masc)
haalea

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ (n, fem)
näppäin

teclat /teˈkɫat/ (n, masc)
näppäimistö, koskettimisto

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ (n, masc)
teknetium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
teknologia

tedi /ˈtɛ.ði/ (n, masc)
tylsyys

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ (n, masc)
marjakuusi

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ (n, masc)
kutoja

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ (v)
kutoa

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ (n, masc)
kangas
  Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ (n, masc)
mäyrä

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ (n, fem)
kangas
  Material tèxtil per fer roba.

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ (n, fem)
puhelintekniikka

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ (n, masc)
köysirata

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ (v)
sähköttää

telemàtica /te.ɫeˈma.ti.ka/ /tə.ɫəˈma.ti.kə/ (n, fem)
telematiikka

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ (n, masc)
kangaspuut
  Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ (n, masc)
teleskooppi, kaukoputki

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ (v)
tehdä etätyötä

televisar /te.ɫe.viˈzaɾ/ /te.ɫe.βiˈza/ /te.ɫe.βiˈzaɾ/ /tə.ɫə.viˈza/ /tə.ɫə.βiˈza/ (v)
televisioida

televisiu /te.ɫe.viˈziw/ /te.ɫe.βiˈziw/ /tə.ɫə.viˈziw/ /tə.ɫə.βiˈziw/ (adj, masc)
televisioitava
  Pertanyent o relatiu a la televisió.
  Que reuneix les condicions adients per a ser emès o per aparèixer per televisió.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ (n, fem)
televisio

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ (n, masc)
televisio

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ (n, masc)
telluuri

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ (n, masc)
puhelin
  Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil (n, masc)
kännykkä

temperament (n, masc)
luonne

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ (v)
freesata
  Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ (n, fem)
lämpötila

tempesta /temˈpes.ta/ (n, fem)
myrsky

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ (n, fem)
ohimo

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ (n, masc)
temppeli

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ (adj, masc)
temppeliherra

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ (n, fem)
kausi
  Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ (adj)
aika-
  Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ (adv)
tilapäisesti

temporitzar /tem.po.ɾiˈd͡za/ /tem.po.ɾiˈzaɾ/ /təm.pu.ɾidˈza/ (v)
viivytellä
  Retardar, diferir a l'espera d'una ocasió més favorable, un moment més propici.

temps (n, masc)
aika, aikamuoto
  Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
sää, ilma
  Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ (n, fem)
houkutus

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ (v)
houkuttaa
  Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ (adj, masc)
aiheenmukainen

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ (n, fem)
suutari

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ (n, fem)
teltta
  Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ (n, masc)
markiisi
  Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ (v)
olla tapana

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ (adj, masc)
murea
  Tou, suau.
hellä, murea
  Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ (n, fem)
taipumus
  Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendència central (n, fem)
keskiluku

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ (n, masc)
jänne

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ (v)
omistaa
  Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ (v)
järjestää

tennes /ˈtɛn.nəs/ (n, masc)
tennessiini

tennis /ˈtɛn.nis/ (n, masc)
tennis

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ (adj, masc)
kireä
  Sotmès a tensió.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ (n, masc)
lonkero

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ (v)
hoiperrella

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ (v)
sävyttää
  Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
teologia

teològicament /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /te.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /tə.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /tə.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ (adv)
teologisesti

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ (n, masc)
lause

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ (n, fem)
oppi
  Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
  Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos (n, fem)
kaaosteoria

teoritzar /te.o.ɾiˈd͡za/ /te.o.ɾiˈzaɾ/ /tə.u.ɾidˈza/ (v)
teoretisoida

terapeuta (n, neut)
terapeutti

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ (n, masc)
teratogeeni
  Agent que causa malformacions al fetus.

terbi (n, masc)
terbium

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ (number)
kolmas

tercera base (n, fem)
kolmonen

tercera persona (n, fem)
kolmas persoona

terme /ˈteɾ.me/ (n, masc)
raja
  Límit d'un territori.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
terminologia, termistö

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ (adj, masc)
termodynaaminen

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ (n, fem)
termodynamiikka

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ (n, fem)
termosfääri

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ (n, masc)
kuumemittari, lämpömittari

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ (n, masc)
termostaatti
  Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ (n, fem)
maa
  Sòlid esmicolat.
  Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
  Superfície del planeta no coberta per aigua.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ (n, fem)
terrakotta

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ (n, fem)
terassi

terrat /teˈrat/ /təˈrat/ (n, masc)
terassi

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ (n, masc)
maanjäristys

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ (n, masc)
maasto

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ (adj)
maa

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ (adj)
hirveä

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ (n, masc)
alue, territorio

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ (adj)
alueellinen

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ (n)
kauhu

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ (n, masc)
terrorismi

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ (adj)
terroristi

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ (n, masc)
paakku
  Grup compactat de terra.
pala
  Ració de sucre compactada en forma de cub.

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ (n, fem)
keskusteluohjelma
  (mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ (n, fem)
hoito, terapia

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ (v)
jännittää
  Posar tesa una cosa.

tesaurus /teˈzaw.ɾus/ /təˈzaw.ɾus/ (n, masc)
käsitesanakirja

tesi /ˈtɛ.zi/ (n, fem)
väite

test /ˈtest/ (n, masc)
testi
  Prova, assaig, experiment.
  (psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ (n, masc)
testamentti

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ (n, masc)
kives

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ (n, neut)
todistaja

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ (n, fem)
testosteroni

tet /ˈtet/ /ˈtɛt/ (n, fem)
tet

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ (n, fem)
tutti

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ (n, fem)
neliraajahalvaus

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ (n, fem)
katto, ulkokatto

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ (n, masc)
teksti, kirjoitus

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ (n, fem)
tuntu
  Estructura dels fils d'un teixit.

texà /təkˈsa/ (adj, masc)
texasilainen
  Relatiu o pertanyent a Texas.

texà /təkˈsa/ (n, masc)
texasilainen
  Persona que habita o és originària de Texas.

teòric /teˈɔ.ɾik/ (adj, masc)
teoreettinen
  Relatiu o pertanyent a la teoria.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ (n, fem)
teurgia

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ (n, fem)
theeta

tia /ˈti.a/ (n, fem)
täti

tibetà /ti.βəˈta/ (adj, masc)
tiibetiläinen, tiibet
  Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ (n, masc)
tiibetiläinen
  Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
tiibet
  (només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tiflitis /tiˈfɫi.tis/ (n, fem)
tyfliitti

tifus /ˈti.fus/ (n, masc)
pilkkukuume

tigre /ˈti.ɣɾə/ (n, masc)
tiikeri

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ (n, fem)
naarastiikeri
  Femella del tigre.
  (col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ (n, fem)
varsi

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ (n, fem)
patarumpu

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ (n, masc)
sointiväri
  (heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
  Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ (n, fem)
ujous

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ (n, masc)
peränpitäjä
  Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ (n, masc)
tärykalvo
  Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
tympanon
  (arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ (n, masc)
peräsin

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ (n, masc)
luutnantti
  Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ (n, fem)
muste

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ (n, masc)
mustepullo, musteastia

tintorera /tin.toˈɾe.ɾa/ /tin.toˈɾe.ɾə/ /tin.tuˈɾe.ɾə/ (n, fem)
sinihai

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ (n, fem)
silsa
  Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ (n, fem)
teorbi

tipus (n, masc)
-lainen
  Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.

tir lliure (n, masc)
vapaaheitto
  (esports de pilota) Penalització imposada a un equip com a conseqüència de la comissió d'una falta, que consisteix en la concessió d'un llançament a l'altre equip des del mateix punt on s'ha comès la falta.

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ (n, masc)
sokeriherne

tirania /ti.ɾaˈni.a/ (n, fem)
tyrannia

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ (v)
sortaa
  Dominar, manar amb tirania.
  Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ (v)
vetää
  Fer força cap a si per portar algun pes.
  Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
  (petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiristor /ti.ɾisˈto/ /ti.ɾisˈtoɾ/ (n, masc)
tyristori

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ (n, masc)
kilpirauhanen

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ (adj)
kilpirauhanen

tiroïditis /ti.ɾo.iˈði.tis/ /ti.ɾu.iˈði.tis/ (n, fem)
kilpirauhastulehdus

tirànicament /tiˌɾa.ni.kaˈmen/ /tiˌɾa.ni.kaˈment/ /tiˌɾa.ni.kəˈmen/ /tiˌɾa.ni.kəˈment/ (adv)
tyrannimaisesti

tisi /ˈti.zi/ (n, fem)
keuhkotuberkuloosi

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ (n, fem)
saksenterä
  Cadascuna de les dues peces que formen unes tisores.

tisores /tiˈzo.ɾes/ (n, fem)
sakset
  Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani (n, masc)
titaani

titolitis /ti.toˈɫi.tis/ /ti.tuˈɫi.tis/ (n, fem)
kredentialismi

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ (v)
epäröidä
  Dubtar, no saber resoldre.

titànic /tiˈta.nik/ (adj, masc)
titaanien
  (mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ (n, fem)
tmeesi

to /ˈtɔ/ (n, masc)
sävel

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ (n, masc)
liukumäki

toc /ˈtɔk/ (n, masc)
näpy
  (beisbol) Acció de colpejar la pilota amb el bat gairebé sense impuls, de manera que quedi esmorteïda.

toc de queda (n, masc)
ulkonaliikkumiskielto

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ (v)
koskettaa, koskea
  Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
koskettaa
  (voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar i parar (n, masc)
hippa

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ (n, fem)
tooga

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ (n, fem)
suvaitsevaisuus

tom /ˈtom/ (n, masc)
nidos

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ (n, fem)
hauta, hautakammio

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ (n, fem)
voltti

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ (n, masc)
tomaatti

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ (n, fem)
tonni
  Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonsurar /ton.suˈɾa/ /ton.suˈɾaɾ/ /tun.suˈɾa/ (v)
tehdä tonsuuri

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ (n, fem)
tonnikala

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
topologia

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ (n, fem)
paikannimitutkimus

tor /ˈtor/ (n, masc)
torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ (n, fem)
turve

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ (n, masc)
kädenvääntö

tori (n, masc)
torium

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ (adj, masc)
torinolainen
  Relatiu o pertanyent a Torí.

torn /ˈtorn/ (n, masc)
vuoro
  Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
  Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.
sorvi, vuoro
  Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ (n, fem)
paluu
  Camí de retorn al punt de partida.
kertosäe
  Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ (n, masc)
tornado, trombi

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ (v)
palata
  Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ (n, masc)
ruuvimeisseli
  Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ (v)
sorvata
  (transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ (n, masc)
torpedo
  Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ (v)
torpedoida

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ (n, fem)
paahtoleipä
  Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ (v)
paahtaa
  Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.

torre /ˈto.re/ (n, fem)
torni
  Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
  (escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
  Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ (adj)
raivoisa

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ (n, fem)
tykkitorni
  En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

tort /ˈtɔrt/ (adj, masc)
taipunut
  Desviat o torçat.

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ (n, fem)
värttinänkehrä

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ (n, fem)
kilpikonna
  Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ (n, fem)
kidutus

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ (v)
kiduttaa
  Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ (n, fem)
soihtu

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ (adj, masc)
rintakehä-

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ (n, fem)
yskähdys
  Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina (n, fem)
hinkuyskä

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ (v)
puskea

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ (v)
yskiä

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ (adj, masc)
itsepäinen
  Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ (adj, masc)
kaikki
  Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ (adv)
kaikki
  enterament

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
kokonaisuus

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ (v)
laskea yhteen

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ (adv)
kokonaan

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ (pronoun)
jokainen

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ (adj, masc)
pehmeä
  De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
lempeä
  De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ (n, fem)
Savitiili, savitiili

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ (n, fem)
pöytäliina

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ (n, fem)
pyyhe, pyyheliina

tovalloler /to.va.ʎoˈɫeɾ/ /to.və.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫeɾ/ /tu.və.juˈɫe/ /tu.βə.ʎuˈɫe/ (n, masc)
pyyheteline

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ (n, masc)
servetti

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ (n, fem)
myrkky, toksiini

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ (n, masc)
väkipyssy
  Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ (n, fem)
jiippi

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ (v)
jiipata

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ (adj)
mukautuva

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ (n, masc)
hoito

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ (v)
neuvotella
  Procedir envers algú d'una manera o altra.
  Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ (n, masc)
traktori

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ (adj)
perinteinen

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ (adv)
perinteisesti

tradició /tɾa.ði.siˈo/ (n, fem)
perinne, perimätieto
  Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ (n, fem)
kääntäminen, käännös
  Acte i efecte de traduir.
käännös, kääntäminen
  (genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ (n, masc)
kääntäjä

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ (v)
kääntää

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ (adj)
käännettävä

trafeguejar /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.fə.ɣəˈʒa/ (v)
kiiruhtaa

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ (adj, masc)
tragikoominen

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ (n, fem)
murhenäytelmä, tragedia

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ (v)
kavaltaa, pettää
  Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
kehittyminen

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ (v)
lähettää

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ (n, fem)
ansa
  Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ (n, masc)
raitiovaunu

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ (v)
rauhoittaa

transceptor /tɾan.sepˈto/ /tɾan.sepˈtoɾ/ /tɾən.səpˈto/ (n, masc)
lähetin-vastaanotin

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ (n, fem)
kopiointi

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ (v)
kirjoittaa puhtaaksi

transferir /tɾans.feˈri/ /tɾans.feˈriɾ/ /tɾəns.fəˈri/ (v)
siirtää

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ (v)
muuttaa täysin
  Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
transfobia

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ (adj)
muunsukupuolinen

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ (adj, masc)
siirtogeeninen

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ (n, masc)
transistori

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ (adj, masc)
kulkeva
  Que passa d'un a un altre.
  (gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transitivament /tɾan.ziˌti.vaˈment/ /tɾan.ziˌti.βaˈmen/ /tɾən.ziˌti.vəˈmen/ /tɾən.ziˌti.vəˈment/ /tɾən.ziˌti.βəˈmen/ (adv)
transitiivisesti

translatiu /tɾanz.ɫaˈtiw/ /tɾənz.ɫəˈtiw/ (n, masc)
translatiivi

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ (n, fem)
translitterointi

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ (v)
translitteroida

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ (v)
levittää
  Fer arribar quelcom a un altre lloc.
  (física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
  (pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ (v)
muuttaa toiseen maahan
  Passar un poble a establir-se a un altre país.
  Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ (n, fem)
lähettäminen

transmutar /tɾanz.muˈta/ /tɾanz.muˈtaɾ/ /tɾənz.muˈta/ (v)
muuttaa

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ (n, fem)
avoimuus
  Qualitat de transparent.
kalvo
  Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transpirar /tɾans.piˈɾa/ /tɾans.piˈɾaɾ/ /tɾəns.piˈɾa/ (v)
erittää
  Excretar vapor a través de la pell.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ (n, masc)
kuljettaminen

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ (v)
kantaa
  Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ (adj)
transsukupuolinen

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ (n, fem)
transseksuaalisuus

transsubstanciar /tɾan.sups.tan.siˈa/ /tɾan.sups.tan.siˈaɾ/ /tɾan.sus.tan.siˈa/ /tɾən.sups.tən.siˈa/ (v)
muuttaa

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ (n, fem)
leikkaava
  Recta que travessa o talla un sistema de rectes, corbes, etc.

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ (n, fem)
luukku, lattialuukku

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ (n, masc)
puolisuunnikas

trapezoide /tɾa.peˈzɔj.ðe/ /tɾə.pəˈzɔj.ðə/ (n, masc)
iso monikulmaluu

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ (v)
siirtoistuttaa
  Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
  (medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ (n, masc)
häiriö

trastorn de la personalitat (n, masc)
persoonallisuushäiriöt

trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat (n, masc)
tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

trau /tɾaw/ (n, masc)
napinläpi
  Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.
syvä viiltohaava
  Incisió feta al cos per una ferida aguda.

trava /ˈtɾa.va/ /ˈtɾa.və/ /ˈtɾa.βa/ /ˈtɾa.βə/ (n, fem)
este

travesser (n, masc)
poikkipalkki
  (esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
  (rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ (n, fem)
kamppi
  (esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ (v)
hahmotella

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ (adj, masc)
petollinen

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ (n, masc)
työ
  Esforç per assolir una finalitat.
  Resultat d'un esforç.
  Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
  Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ (n, masc)
työläinen
  Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ (v)
työskennellä, tehdä työtä

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ (adj, masc)
hämmästyttävä

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ (v)
väristä

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ (n)
värinä
  Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ (n, fem)
seisokki
  (col·loquial) Estat del penis en erecció.

trempera matinera (n, fem)
aamuerektio

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ (n, masc)
juna

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ (n, fem)
letti
  Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ (n, masc)
arvoitus
  Joc de pensar amb una solució no òbvia.
pulma
  Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ (n, masc)
kuolemanloukku
  Lloc de pas amb perill de caure.

trencadís /tɾeŋ.kaˈðis/ /tɾəŋ.kəˈðis/ (adj, masc)
hapero
  Fràgil, fàcil de trencar.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ (v)
murtaa
  Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ (n, masc)
kolmekymmentä
  (tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ (number)
kolmekymmentä

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ (number)
kolmekymmentäviisi

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ (number)
kolmaskymmenesviides

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ (number)
kolmekymmentäkaksi

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ (number)
kolmekymmentäyhdeksän

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ (number)
kolmekymmentäneljä

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ (number)
kolmekymmentäseitsemän

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ (number)
kolmekymmentäkuusi

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ (number)
kolmekymmentäkolme

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ (number)
kolmekymmentäyksi

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ (number)
kolmaskymmeneskahdeksas

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ (number)
kolmaskymmenes

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ (n, masc)
pora

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ (number)
kolme

tresc /ˈtɾesk/ /ˈtɾəsk/ /ˈtɾɛsk/ (n, masc)
vaellus

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ (n, masc)
aarre
  Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ (n, masc)
rahastonhoitaja

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ (n, fem)
aarrekammio

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ (n, masc)
kolmijalka
  Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tret /ˈtret/ (preposition)
ellei
  Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ (number)
kolmetoista

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ (number)
kolmastoista

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ (v)
viedä
  Fer sortir una cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ (n, fem)
aselepo
  Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ (n, fem)
vaihtoehto

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ (n, masc)
kolmio, triangeli
  Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
triangeli, kolmio
  Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
kolmio
  (billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
  (hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ (v)
valita
  Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

triatló (n, masc)
triathlon

tribu /ˈtɾi.βu/ (n, fem)
heimo

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ (n, fem)
kuori

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ (n, masc)
tribunaali

tribut /tɾiˈβut/ (n, masc)
pakkovero

tribú /tɾiˈβu/ (n, masc)
tribuuni

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ (n, masc)
atrain

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ (adj)
kolmiulotteinen

triella /tɾiˈe.ʎa/ /tɾiˈə.ʎə/ /tɾiˈɛ.ʎə/ (n, fem)
kolmiosuhde

trilió /tɾi.ɫiˈo/ (number, masc)
triljoona
  (cardinal) Milió de bilions.

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ (v)
puida

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ (adv)
neljänneksittäin

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ (n, masc)
kolmannes

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ (n, masc)
reki

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ (n, masc)
fokka
  En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.
  La més baixa de les vergues agafada al pal trinquet.
  La més baixa del les veles quadrades agafada al pal trinquet.
  (pilota) Pista de joc de pilota consistent en un espai rectangular, generalment amb sostre, tancat per quatre parets aptes també per al joc.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ (n, fem)
oja

triple (n, masc)
kolminkertainen
  (bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triple eliminació (n, fem)
triplapeli

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ (v)
kolminkertaistaa

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ (n, fem)
miehistö
  Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
  Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ (n, neut)
avustaja
  Membre d'una tripulació.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ (v)
leikata kolmeen osaan

trist /ˈtɾist/ (adj)
surullinen
  Que no té alegria.

tristament /ˌtɾis.taˈmen/ /ˌtɾis.taˈment/ /ˌtɾis.təˈmen/ /ˌtɾis.təˈment/ (adv)
surullisesti

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ (n, fem)
surullisuus

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ (adj)
mitätön

tro /ˈtɾo/ (n, masc)
ukkonen, jyrinä
  So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ (n, fem)
kohtaaminen

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ (n, masc)
trubaduuri
  Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ (v)
löytää
  Veure alguna cosa que s'havia perdut.
tavata
  (pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

trocànter /tɾoˈkan.teɾ/ /tɾoˈkan.təɾ/ /tɾuˈkan.tər/ (n, masc)
sarvennoinen

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ (n, masc)
palkinto

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ (n, fem)
kolmivaljakko

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ (adj, masc)
troijalainen

trol /ˈtɾɔɫ/ (n, masc)
peikko
  (mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ (n, neut)
peikko
  (internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ (v)
trollata
  (internet) Atacar provocant com un trol.

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ (n, masc)
veritulppa

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ (n, masc)
pasuuna

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ (n, fem)
kärsä
  Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ (n, fem)
trumpetti, torvi
  Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ (n, masc)
valtaistuin

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ (n, fem)
saarnastuoli
  Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.
syöttötuoli
  Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ (v)
jyristä

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ (n, masc)
runko, puunrunko
  (botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
  (argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
vartalo
  (anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ (n, fem)
pussi
  (billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ (n, masc)
trooppi

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ (n, fem)
joukko

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ (adj)
trooppinen

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ (n, fem)
tropopaussi

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ (n, fem)
alailmakehä, troposfääri

tros /ˈtɾɔs/ (n, masc)
pala

trot /ˈtɾɔt/ (n, masc)
hölkkä

trotar /tɾoˈta/ /tɾoˈtaɾ/ /tɾuˈta/ (v)
ravata

truc /ˈtɾuk/ (n, masc)
temppu
  Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
huijaus
  Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
  (videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ (v)
koputtaa
  (intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
soittaa
  (intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ (n, fem)
taimen
  Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truita alpina (n, fem)
nieriä

truita irisada (n, fem)
kirjolohi, sateenkaarirautu

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ (n, fem)
emakko
  Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ (v)
pelata valttia

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ (n, masc)
lyhennys

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ (v)
katkaista

trànsit /ˈtɾan.zit/ (n, masc)
kauttakulku, läpikulku

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ (n, masc)
apilat, apila
  Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsade /ˈtsa.ðe/ /ˈtsa.ðə/ (n, fem)
tsade

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ (n, masc)
tsaari

tu (pronoun)
sinä

tub /ˈtup/ (n, masc)
tuubi, putki

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ (n, fem)
tuuba
  Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
  Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ (n, fem)
tuberkuloosi

tubular /tu.βuˈɫar/ (adj)
putki-
  En forma de tub o cilíndric.

tudó /twˈðo/ (n, masc)
sepelkyyhky

tuf /ˈtuf/ (n, masc)
tuffi
  Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ (n, masc)
twiitti

tuli (n, masc)
tulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ (n, fem)
tulppaani

tumor /tuˈmor/ (n, masc)
kasvain

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ (n, masc)
mellakka, meteli

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ (n, fem)
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ (n, masc)
volframi

tunisià /tu.ni.ziˈa/ (adj, masc)
tunisialainen
  Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ (n, masc)
tunisialainen
  Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ (n, masc)
turbaani

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ (n, fem)
turbiini

turc (adj, masc)
turkkilainen, turkki
  Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc (n, masc)
turkki, turkin kieli
  (masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ (n, masc)
turkmeeni
  (només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ (n, masc)
matkailu, turismi

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ (n, neut)
matkailija

turmell /toɾˈmeʎ/ (n, masc)
nilkka

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ (v)
piinata
  Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ (n, fem)
turkoosi

turquès /turˈkɛs/ /tuɾˈkes/ /tuɾˈkəs/ (adj, masc)
turkkilainen

turó (n, masc)
mäki
  Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ (n, masc)
tukari

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ (adj, masc)
tšadilainen
  Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ (n, masc)
tšadilainen
  Persona que habita o és originària del Txad.

txec /ˈt͡ʃɛk/ (adj, masc)
tšekki
  Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ (n, masc)
tšetšeeni
  (només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàctica del fora de joc (n, fem)
paitsioansa

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ (n, masc)
talamus

tàmil /ˈta.miɫ/ (n, masc)
tamili
  Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ (n, masc)
tantaali

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ (n, masc)
paarma

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ (n, fem)
tekniikka

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ (adv)
oikeasti

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ (adj)
hatara

tèrmic /ˈtɛr.mik/ (adj, masc)
terminen

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ (v)
pelätä
  Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ (adj, masc)
arka

tímidament /ˌti.mi.ðaˈmen/ /ˌti.mi.ðaˈment/ /ˌti.mi.ðəˈmen/ /ˌti.mi.ðəˈment/ (adv)
arasti

típic (adj, masc)
tyypillinen
  propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ (adv)
tyypillisesti

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ (n, masc)
aihe

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ (n, fem)
tryffeli

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ (n, masc)
kirjoitinmuste

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ (n, fem)
tonic-vesi

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ (n, masc)
rintakehä

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ (n, fem)
turturikyyhky

túmul /ˈtu.muɫ/ (n, masc)
hautakumpu
  Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ (n, masc)
syöttö jalkojen välistä
  (esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ (n, fem)
asetakki

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ (n, fem)
paikka

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ (n, fem)
läsnäolo kaikkialla

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ (n, masc)
ukraina
  (només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ (n, masc)
ulvonta

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ (v)
ulvoa

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ (n, masc)
uiguur
  Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ (n, neut)
uiguur
  Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ (n, masc)
ovenvartija

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ (n, masc)
ukulele

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ (n, masc)
silmä
  Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ (n, masc)
syöksyhammas
  Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ (n, fem)
silmälasit
  Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum (n, masc)
ultimaatumi

ulà /uˈɫa/ (n, masc)
ulaani
  Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un (number)
yksi
  (cardinal) La unitat completa.

una mica (adv)
hieman

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ (v)
voidella

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ (n, fem)
kynsi
  Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ (adj)
yksisoluinen

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
yhdistyminen

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ (v)
yhdistää

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ (adj)
sotilaspuku

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ (adj)
yksipuolinen

unitat /u.niˈtat/ (n, fem)
yksikkö, ykkönen

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ (n, masc)
maailmankaikkeus, universumi

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ (adj)
yleinen
  Relatiu a l'univers.

universalment /u.ni.veɾˌsaɫˈment/ /u.ni.vərˌsaɫˈmen/ /u.ni.vəɾˌsaɫˈment/ /u.ni.βerˌsaɫˈmen/ /u.ni.βeɾˌsaɫˈmen/ /u.ni.βərˌsaɫˈmen/ (adv)
universaalisti

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ (n, fem)
yliopisto

unió /u.niˈo/ (n, fem)
liittäminen

ununbi /unˈum.bi/ (n, masc)
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ (n, masc)
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ (n, masc)
ununheksium

ununocti (n, masc)
ununoktium

ununpenti (n, masc)
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ (n, masc)
ununkvadium

ununsepti (n, masc)
ununseptium

ununtri (n, masc)
ununtrium

urani (n, masc)
uraani

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ (n, fem)
kaupungistuminen

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ (v)
kaupunkimaistaa

urbà /urˈβa/ (adj, masc)
urbaani

urdú /urˈdu/ (adj)
urdu
  Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ (n, masc)
urdu
  Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ (n, fem)
virtsaputki

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ (adv)
kiireellisesti

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ (n, fem)
kiireellisyys
  Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ (adj, masc)
virtsa
  Relatiu o pertanyent a l'urina.

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
urologia

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ (n, fem)
kynsi

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ (adj, masc)
uruguaylainen
  Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usar /uˈza/ /uˈzaɾ/ (v)
käyttää
  Fer ús, fer servir.

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ (n, masc)
käyttöoikeus

usual /u.zuˈaɫ/ (adj)
tavallinen

usuari /u.zuˈa.ɾi/ (n, masc)
käyttäjä

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ (v)
anastaa valta

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ (n, masc)
kalusto

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ (adj, masc)
hyödyllinen

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ (v)
käyttää

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ (n, fem)
utopia

uzbek /uzˈbek/ (adj, masc)
uzbekin kieli
  Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ (n, masc)
uzbekin kieli
  Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
  (només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ (adj, masc)
hyödytön
  Sense solidesa, realitat ni substància.
  Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
  Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ (n, fem)
lehmä
  (mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ (n, fem)
loma
  (plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ (v)
rokottaa
  Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ (n, masc)
rokote
  Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ (n, fem)
lakko

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ (v)
harhailla
  Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ (n, fem)
emätin, vagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ (adj)
emätin

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ (n, fem)
vanilja

vaivé /ˌbajˈβe/ /ˌvajˈve/ /ˌvajˈve/ (n, masc)
edestakainen liike

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ (n, masc)
alus

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ (adj, masc)
valencialainen
  Relatiu o pertanyent al País Valencià, antic Regne de València, actual Comunitat Valenciana, als seus habitants o a la seva llengua.

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ (n, masc)
valencialainen
  Habitant de la ciutat de València].
  Conjunt de parlars del català occidental propis del País Valencià.

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ (adj, masc)
rohkea

validació (n, fem)
vahvistaminen

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ (n, fem)
laakso
  Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ (n)
arvo
  Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
rohkeus
  Tret de la persona que és valenta.

valor de mercat (n, masc)
markkina-arvo

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ (n, masc)
valssi

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ (adj, masc)
arvokas

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ (n, fem)
valenssi

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ (adj, masc)
valloni
  Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ (n, masc)
valloni
  Persona que habita o és originària de Valònia.

vamba /ˈbam.ba/ /ˈvam.ba/ /ˈvam.bə/ (n, fem)
juoksukenkä

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ (n, masc)
vampyyri
  Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ (n, masc)
vanadiini

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ (adj, masc)
turhamainen

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ (n, masc)
vesihöyry, höyry
  Gas, especialment referit a l'aigua.
höyryalus
  Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ (n, fem)
höyrykeitin

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ (n, masc)
karjapaimen
  Persona que mena vaques.
mieskarjakko
  Persona que regeix una vaqueria.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ (n, fem)
keppi
  Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
sauva
  Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta màgica (n, fem)
taikasauva, noitasauva

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ (adj)
muuttuja
  Que pot variar.
  Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ (n, fem)
muuttuja
  Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
  (informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ (n, masc)
vaihtelu

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ (v)
vaihdella

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ (adj, masc)
varsovalainen
  Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ (n, masc)
varsovalainen
  Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ (adj)
vaskulaarinen

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ (n, fem)
vaskuliitti

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ (adj, masc)
laaja

vau /ˈbaw/ /ˈvaw/ /ˈvaw/ (n, fem)
vav

ve doble (n, fem)
kaksoisvee

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ (n, masc)
vasikka

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ (n, fem)
vasikanliha
  (no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ (v)
poikia

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ (n, fem)
kerta

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ (n, masc)
veganismi

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ (n, fem)
kasvillisuus

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ (v)
itää

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ (adj, masc)
vegaaninen

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ (n, masc)
ajoneuvo
  Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ (adj)
ajoneuvo-
  Relatiu als vehicles.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ (n, fem)
purje

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ (adj)
velaari
  (fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ (n, fem)
velaari
  Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ (v)
hunnuttaa
  Cobrir amb un vel.
  Perdre la claredat de percepció d’una cosa.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ (n, masc)
purjeentekijä
  Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ (adj, masc)
vanha
  De llarga vida, gran.
  Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ (n, fem)
vanhuus
  Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ (n, masc)
sametti

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ (n, fem)
nopeus

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ (n, masc)
velosipedi

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ (n, masc)
laskimo

venació /be.na.siˈo/ /bə.nə.siˈo/ /ve.na.siˈo/ /və.nə.siˈo/ (n, fem)
suonikkuus
  (anatomia) Conjunt de venes.

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ (n, fem)
myynti

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ (v)
myydä

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ (adj, masc)
Venetsian murre
  Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ (n, masc)
Venetsian murre
  Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ (n, masc)
myyjä

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ (v)
arvostaa

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ (adj, masc)
venezuelalainen
  Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ (n, masc)
venezuelalainen
  Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ (v)
tulla
  Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ (n, fem)
kosto

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ (v)
kostaa

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ (n, masc)
tuuli

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ (n, masc)
viuhka

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ (v)
leyhytellä
  Fer vent agitant l’aire.
tuultaa
  Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ (n, masc)
tuuletin

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ (v)
ilmaista

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ (n, fem)
imukuppi

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ (n, fem)
pesue

ventral /benˈtɾaɫ/ /bənˈtɾaɫ/ /venˈtɾaɫ/ /vənˈtɾaɫ/ (adj)
vatsapuolen

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ (n, masc)
maha

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ (n, masc)
aivokammio

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ (adj, masc)
tuulinen

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ (adj, masc)
venuslainen
  Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ (n, masc)
venuslainen

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ (n, fem)
todenmukaisuus

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ (n, masc)
makrilli

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ (n, masc)
verbi, teonsana

verb pronominal (n, masc)
pronominaaliverbi

verb reflexiu (n, masc)
refleksiiviverbi

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ (adj)
sana-
  (gramàtica) Relatiu al verb.
  Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ (v)
ilmaista
  Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ (adj, masc)
vihreä
  De color verd.
  Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ (n, masc)
vihreä
  Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verd malaquita (n, masc)
malakiittivihreä

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ (n, masc)
patina
  Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
  Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ (n, masc)
viherpeippo
  Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ (n, fem)
vihannes

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ (adj, masc)
vihertävä

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ (adj)
koskematon
  Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
neitseellinen, koskematon
  Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ (n, fem)
neitsyt, koskematon

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ (n, fem)
häpeä

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ (adj, masc)
nolo
  Que s'avergonyix fàcilment.

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ (v)
tarkistaa

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ (n, fem)
totuus
  Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ (adj, masc)
punainen
  Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ (n, masc)
sinooperinpunainen

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ (n, masc)
vermutti

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ (n, masc)
leppä

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ (adj, masc)
kansalliskieli

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ (n, masc)
lakka

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ (n, fem)
isorokko

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ (n, masc)
karju
  Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ (n, masc)
säe
  (literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ (n, fem)
versio

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ (adj)
monipuolinen
  (sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ (adj, masc)
tosi-

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ (n, masc)
selkärankainen

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ (adj)
pysty

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ (n, masc)
myrkky, myrkyllisyys
  Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ (n, masc)
misteli

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ (n, masc)
varakreivi

vescomtessa /bes.komˈte.sa/ /bəs.kumˈtɛ.sə/ /ves.komˈte.sa/ /vəs.komˈtə.sə/ /vəs.kumˈtɛ.sə/ (n, fem)
varakreivitär

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ (n, fem)
ampiainen
  Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vesper /besˈpe/ /besˈpeɾ/ /bəsˈpe/ /vesˈpeɾ/ /vəsˈpe/ (n, masc)
ampiaispesä
  Niu construït per vespes per a posar-hi els seus ous.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ (n, masc)
ilta

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ (n, masc)
jälki

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ (n, masc)
leninki

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ (n, masc)
vaatekaappi
  Conjunt de vestits de què disposa una persona.
pukuhuone
  Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar (n, fem)
sappirakko

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ (n, fem)
syy
  Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ (n, masc)
eläinlääkäri
  Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ (n, fem)
ääni
  So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (v)
nähdä, katsoa
  Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
lipputiede

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ (adj, masc)
naapuri
  Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ (n, masc)
naapuri
  Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ (n, masc)
viini
  (normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre (n, masc)
punaviini

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ (n, neut)
jalankulkija

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ (n, masc)
polku

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ (n, masc)
matka
  Desplaçament a una destinació prou allunyada.
  Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ (n, masc)
matkaaja

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ (v)
matkustaa

vibració (n, fem)
värähteleminen

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ (v)
väristä
  Un cos, estar en vibració.
  Commoure’s per una emoció.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ (n, masc)
vibrafoni

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ (n, masc)
kappalainen

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ (n, masc)
pahe

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ (n, fem)
vaihtelu

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ (adj, masc)
viktoriaaninen

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ (n, fem)
voitto

victòria pírrica (n, fem)
Pyrrhoksen voitto

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ (n, fem)
elämä, elo
  Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ (n, masc)
musiikkivideo

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ (n, masc)
videopeli

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ (n, fem)
videopuhelu

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ (n, masc)
lasi

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ (n, masc)
lasimestari
  (professions) Persona que treballa amb vidre.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ (adj)
vietnam

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ (n, fem)
tarkkaavaisuus, valppaus

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ (n, fem)
aatto
  Dia anterior a un altre.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ (adj)
alhainen

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ (n, fem)
huvila
  Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ (n, masc)
etikka

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ (adj)
seuraava

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
viininvalmistus

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ (number)
kaksikymmentä

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ (number)
kaksikymmentäviisi

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ (number)
kaksikymmentäkaksi

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ (number)
kahdeskymmeneskahdes

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ (number)
kaksikymmentäyhdeksän

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ (number)
kaksikymmentäneljä

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ (number)
kaksikymmentäseitsemän

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ (number)
kaksikymmentäkuusi

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ (number)
kaksikymmentäkolme

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ (number)
kaksikymmentäyksi

vint-i-unè /bin.ti.uˈne/ /bin.ti.uˈnɛ/ /vin.ti.uˈnə/ (number)
kahdeskymmenesensimmäinen

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ (number)
kaksikymmentäkahdeksan

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ (number)
kahdeskymmenes

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ (n, fem)
viinitarha
  Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ (n, fem)
alttoviulu
  Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola de roda (n, fem)
kampiliira

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ (n, fem)
loukkaus
  Acció de violar una norma.
raiskaus
  Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ (n, masc)
violetti
  Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ (adj, masc)
raju
  Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ (n, masc)
sello

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ (n, fem)
väkivalta

violència domèstica (n, fem)
kotiväkivalta

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ (n, masc)
viulu

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ (n, neut)
wikipedisti

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ (adj)
viraali
  De propagació ràpida i massiva.

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ (v)
levitä

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ (adj)
virginaali
  Relatiu a una verge o la virginitat.

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ (n, masc)
virginaali
  Instrument cordòfon de teclat de cordes pinçades de la família del clavicèmbal.

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ (n, masc)
varakuningas

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ (adj)
melkein

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ (n, fem)
avu

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ (n, masc)
virus

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ (n, fem)
viskositeetti

visibilitat (n, fem)
näkyvyys

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ (n, masc)
visiiri

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ (n, fem)
käynti

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ (v)
käydä, vierailla

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ (n, fem)
näky

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ (n, fem)
näköala
  Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
näköala, näkymä
  Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ (adj)
visuaalinen

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ (n, fem)
visualisointi

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ (adj)
elin-

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ (n, fem)
elinvoima

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ (n, fem)
vitamiini

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ (n, fem)
viininviljely

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ (n, masc)
valkopälvi

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ (n, masc)
lasimaalaus

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ (n, fem)
vitrifikaatio

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ (n, fem)
lasikko

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ (adj)
elävä
  Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ (v)
elää
  Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ (n, masc)
sanasto

vocació (n, fem)
kutsumus

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ (adj)
laulu

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ (n, fem)
vokaali

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ (n, masc)
vokatiivinen

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ (n, masc)
vaudeville

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ (n)
vodka

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ (n, fem)
muoti
  Moda, acceptació general.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ (n, masc)
lento
  (handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ (n, fem)
aluslevy, aluslaatta

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ (n, masc)
ratti, ohjauspyörä
  Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ (n, masc)
volapük
  Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ (v)
lentää
  Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ (n, masc)
tulivuori

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ (adj, masc)
tulivuori, vulkaaninen
  Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ (n, fem)
lentolyönti

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ (v)
tahtoa, haluta

voler és poder (proverb)
jos tahtoa on

voletejar /bo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /bo.ɫe.teˈʒa/ /bu.ɫə.təˈʒa/ /vo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /vu.ɫə.təˈʒa/ (v)
hakkailla

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ (n, masc)
voltti
  Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ (n, fem)
kierros
  Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
  (golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ (n, masc)
korppikotka

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ (n, masc)
tilavuus

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ (adj, masc)
halukas
  Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ (n, masc)
vapaaehtoinen
  Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ (n, fem)
tahto

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ (n, fem)
voluutta
  Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ (v)
oksentaa
  Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ (n, fem)
reuna

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ (n, fem)
jalkakäytävä

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ (n, masc)
norsunluu
  Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ (n, masc)
äänestys, ääni
  Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ (n, fem)
äänestys

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ (v)
äänestää
  Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ (number)
kahdeksan

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ (number)
kahdeksankymmentä

vuitanta-setè /bujˌtan.ta.seˈte/ /bujˌtan.tə.səˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.tə.səˈtə/ /vujˌtan.tə.səˈtɛ/ (number)
kahdeksaskymmenesseitsemäs

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ (number)
kahdeksas

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ (v)
vulkanoida

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
vulcanologia, tulivuoritiede

vulcanòleg /buɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /buɫ.kəˈnɔ.ɫək/ /vuɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /vuɫ.kəˈnɔ.ɫək/ (n, masc)
vulkanologi

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ (adj)
rivo, rahvaanomainen

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ (adj)
haavoittuvainen, herkkä

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ (n, fem)
häpy

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ (adj, masc)
kelpaava

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ (v)
voittaa
  Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ (n, fem)
nikama

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ (n, masc)
huippu

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ (n, fem)
uhri

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ (n, masc)
video

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ (adj)
viikinki

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ (n, masc)
pajuvitsa

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ (n, masc)
vesipallo

watt (n, masc)
watti

wedge (n, masc)
wedge

whisky /ˈwis.ki/ (n, masc)
viski

wifi /ˈwi.fi/ (n)
Wi-Fi

wiki /ˈwi.ki/ (n, masc)
wiki

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ (n, masc)
sakaali

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ (n, masc)
tšador

xafardejar /t͡ʃa.far.ðeˈʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ʃə.fər.dəˈʒa/ /ʃə.fər.ðəˈʒa/ /ʃə.fəɾ.ðəˈd͡ʒa/ (v)
lörpötellä

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ (adj, masc)
juoruilija

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ (n, masc)
širokko

xamberg /t͡ʃamˈbɛɾk/ /ʃəmˈbɛrk/ (n, masc)
lerppahattu

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ (n, masc)
viiste

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ (n, masc)
samppanja

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ (n, masc)
herkkusieni

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ (n, masc)
sampoo, hiustenpesuaine, shampoo
  Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ (n, fem)
varvastossu

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ (n, masc)
verryttelyasu

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ (n, masc)
tuhkarokko

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ (n, masc)
siirappi

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ (n, fem)
epoletti
  Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ (v)
siemailla

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ (n, fem)
verkko
  Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
  Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
  Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa informàtica (n, fem)
tietokoneverkko

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ (n, masc)
sinivihreä

xat /ˈʃat/ (n, masc)
chatti

xe /ˈt͡ʃɛ/ /ˈʃɛ/ (Interjection)
hei

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ (n, masc)
šekki

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ (n, masc)
šeikki

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ (n, fem)
savukanava, savupiippu
  Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ (n, fem)
ksenofobia

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ (n, masc)
ksenon

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ (n, masc)
hera

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ (n, fem)
injektioruisku

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ (n, masc)
käsisaha
  Serra amb un mànec en un extrem.
saha
  Instrument idiòfon de percussió que consisteix en una fulla d'acer fixada per un dels caps a un mànec de fusta, molt semblant a un xerrac de fuster però sense dents, que es toca amb un arquet de violí o colpejant amb una baqueta.

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ (adj)
lörppö
  Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ (n, fem)
jaarittelu

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ (v)
jutella

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ (n, masc)
sherry

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ (n, masc)
šibbolet

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ (n, masc)
purukumi

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ (n, masc)
poikaystävä
  Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ (n, fem)
numero, luku

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ (n, fem)
saksipotku
  (futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ (adj, masc)
chileläinen
  Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ (n, masc)
chileläinen
  Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ (n, masc)
ksylofoni

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ (n, masc)
simpanssi

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ (adj)
houkkamainen
  D'escassa intel·ligència o perspicàcia

xin /ˈʃin/ (n, fem)
šin
  Vint-i-unena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.
  Tretzena lletra de l'alfabet àrab.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ (adj, masc)
kiinalainen, kiina
  Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ (n, masc)
kiinalainen, kiina
  Individu de la Xina.
kiina, kiinalainen
  (masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ (n, masc)
lastu
  (hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ (n, masc)
sypressi

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ (adj)
kyproslainen
  Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ (n, neut)
kyproslainen
  Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ (n, fem)
palsternakka

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ (n, fem)
vihellys

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ (v)
viheltää

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ (n, masc)
pilli
  So que resulta de l’acció de xiular.
  Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ (n, masc)
kuiskaus

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ (v)
kuiskata

xo /ˈʃo/ (Interjection)
ptruu

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ (n, masc)
isku
  topada, col·lisió
  (anglicisme, patologia) trauma

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ (v)
kolaroida

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ (n, fem)
suklaa
  Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ (n, masc)
kuljettaja

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ (adj, masc)
läpimärkä
  Completament moll, ben mullat.

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ (n, masc)
tuulihaukka
  (ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ (n, masc)
xhosa
  Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ (v)
imeä

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ (n, fem)
hapankaali

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ (n, masc)
tutti

xut al vol (n, masc)
lentopotku

xut de càstig (n, masc)
rangaistuspotku

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ (v)
potkaista
  Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ (n, masc)
seriffi, sheriffi

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ (n, masc)
šillinki

zain /ˈzajn/ (n, fem)
zajin

zairès /zajˈɾes/ /zəjˈɾəs/ /zəjˈɾɛs/ (adj, masc)
zairelainen
  Relatiu o pertanyent al Zaire, actual República Democràtica del Congo.

zairès /zajˈɾes/ /zəjˈɾəs/ /zəjˈɾɛs/ (n, masc)
zairelainen
  Persona que habita o és originària del Zaire.

zambià /zam.biˈa/ (adj, masc)
sambialainen
  Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ (n, masc)
sambialainen
  Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ (n, fem)
seepra

zel /ˈzɛɫ/ (n, masc)
into
  Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ (n, masc)
nolla
  Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
  Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ (n, fem)
tseeta
  Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

ziggurat /ziɡ.ɡuˈɾat/ (n, masc)
zikkurat

zigzaguejar /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/ /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ziɡ.za.ɣeˈʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ (v)
mutkitella

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ (n, masc)
sinkki

zirconi (n, masc)
zirkonium

zona /ˈzo.na/ (n, fem)
alue
  Àrea delimitada, part d'un espai.

zona d'atac (n, fem)
hyökkäysalue
  (basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades pels extrems per la línia de fons contrària i la línia central, i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades ofensives.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ (n, fem)
eläintiede

zulu /ˈzu.ɫu/ (adj)
zulu
  Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ (n, masc)
zulu
  Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ (n, neut)
UTC
  Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zífid becut de Shepherd (n, masc)
tasmanianvalas

zífid de Stejneger (n, masc)
beringinmerennokkavalas

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ (pn)
Afrikka
  Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ (pn)
Oinas

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ (pn)
Artemis

Àsia /ˈa.zi.a/ (pn)
Aasia
  Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ (pn)
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ (pn)
Itävalta
  Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ (pn)
Intia
  Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ (pn)
Istria

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ (pn)
Oskari

àbac /ˈa.bak/ (n, masc)
helmitaulu, abakus
  Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid (adj, masc)
hapan, happo
  De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid (n, masc)
happo, hapan
  Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic (n, masc)
deoksiribonukleiinihappo

àcid ribonucleic (n, masc)
ribonukleiinihappo

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ (n, masc)
afar, afarin kieli
  Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ (adj)
ketterä

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ (adv)
ketterästi

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ (n, fem)
kotka
  Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ (n, masc)
akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ (n, masc)
albumi

àlef /ˈa.ɫef/ /ˈa.ɫəf/ (n, fem)
alef

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ (n, fem)
algebra

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ (n, fem)
ankkuri

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ (n, masc)
ankka, sorsa

ànec mut (n, masc)
myskisorsa

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ (n, masc)
enkeli
  Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ (n, masc)
ångström

ànim (n, masc)
mieli

ànima /ˈa.ni.ma/ (n, fem)
sielu, henki
  Part immaterial de la persona.
sielu
  Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ (n, masc)
anodi

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ (n, fem)
halu

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ (n, masc)
ateria

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ (n, masc)
huippu
  Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ (adj)
arabialainen
  Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ (n, neut)
arabi, arabialainen
  Natural d'Aràbia
arabia, arabialainen
  (només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrabis /ˈa.ɾa.bis/ /ˈa.ɾə.βis/ (n, fem)
hietapitkäpalko

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ (n, masc)
sovittelija

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ (n, fem)
ala
  Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
  (esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
aari
  Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

àrea de meta (n, fem)
maalialue

àrea de porteria (n, fem)
maalialue
  (handbol, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una a cada camp, situades davant de les porteries, que estan reservades als porters.
  (hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues àrees d'un camp de joc, una a cada camp, delimitades per la línia de fons i una línia aproximadament semicircular situada a 14,63 m dels pals, dintre de les quals s'han d'efectuar obligatòriament els llançaments a gol.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ (n, fem)
aaria
  Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ (n, neut)
oinas

àrtic (adj, masc)
arktinen
  Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ (n, masc)
astatiini

àtic /ˈa.tik/ (n, masc)
ullakko
  Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ (n, masc)
atomi

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ (n, masc)
avaari
  Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
  (només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ (n, fem)
isoäiti, isänäiti
  Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ (adv)
innokkaasti

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ (adj)
azeri
  Relatiu o pertanyent a la llengua àzeri o als àzeris.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ (n, neut)
azeri
  (invariable) Llengua turquesa parlada a l'estat d'Azerbaidjan i estats veïns.

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ (n, fem)
suoja

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ (n, masc)
haahka

èpic /ˈɛ.pik/ (adj, masc)
eeppinen

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ (n, fem)
epsilon

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ (n, masc)
esteri

ètic (adj, masc)
eettinen
  Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ (n, fem)
etiikka

ètim /ˈɛ.tim/ (n, masc)
kantasana

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ (n, fem)
kansallispiirre

èxit /ˈɛɡ.zit/ (n, masc)
menestys
  Bon resultat, reeiximent.
  Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ (n, masc)
hurmos, ekstaasi
  Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és /ˈes/ /ˈəs/ /ˈɛs/ (v)
on

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ (n, masc)
epäjumala

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ (n, masc)
etusormi
  (anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ (n, fem)
ypsilon

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ (n, masc)
oboli

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ (adv)
ilmeisesti

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ (n, fem)
omikron
  Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
  Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ (n, fem)
ooppera

òptic (adj, masc)
optinen
  Relacionat amb la percepció visual.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ (n, fem)
optiikka
  Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ (n, fem)
rata, kiertorata

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ (n, masc)
elin

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ (n, masc)
munasolu

ós (n, masc)
karhu
  Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ (adj, masc)
ainoa

ús /ˈus/ (n, masc)
käyttö

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ (n, masc)
kohtu

útil (adj)
hyödyllinen